title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Uppföljning av världstoppmötet om social utveckling"

eurovoc_concepts:
International Labour Organisation
labour law
social development
summit meeting
the EU's international role

text: C 168/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Uppföljning av världstoppmötet om social utveckling” (2000/C 168/10) Vid sin plenarsession den 29 april 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23. 3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om: ”Uppföljning av världstoppmötet om social utveckling”. Sektionen för yttre förbindelser, som ansvarat för det förberedande arbetet i ärendet, antog sitt yttrande den 14 april 2000. Föredragande var Thomas Etty. Vid sin 372:a plenarsession den 27 april 2000 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 107 röster för, 1 emot och 6 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. FN:s generalförsamling anordnar den 26–30 juni 2000 en specialsession i Genève för att utvärdera hur världens länder genomfört sina åtaganden vid Världstoppmötet om social utveckling, som hölls i Köpenhamn 1995, och för att diskutera ytterligare insatser. Under det ”sociala toppmötet” i Köpenhamn 1995 1. 2. diskuterades tre huvudfrågor: — att utrota fattigdomen, — att skapa social integration, — att främja full sysselsättning. Toppmötet utmynnade i en deklaration om social 1. 3. utveckling och ett handlingsprogram för att genomföra den. Kärnan i handlingsprogrammet var tio åtaganden som gjordes av medlemsländerna, varav de flesta företräddes av sina stats- eller regeringschefer. Dessa åtaganden var: Åtagande 1: Vi åtar oss att skapa ekonomiska, politiska, sociala, kulturella och rättsliga förutsättningar för social utveckling. Åtagande 2: Vi åtar oss, som en mänsklig, moralisk, social, politisk och ekonomisk plikt, att utrota fattigdomen i världen genom kraftfulla nationella åtgärder och internationellt samar- bete. Åtagande 3: Vi åtar oss att prioritera målet full sysselsättning i vår ekonomiska och sociala politik och göra det möjligt för alla män och kvinnor att varaktigt tjäna sitt levebröd genom fritt valt produktivt arbete. inte diskriminerar utan visar tolerans, bejakar mångfald och erbjuder lika möjligheter, solidaritet, trygghet och delaktighet av alla människor, inklusive missgynnade och sårbara grupper och enskilda. Åtagande 5: Vi åtar oss att visa full respekt för människans värdighet och att genomföra jämställdhet mellan kvinnor och män, att erkänna och förstärka kvinnors deltagande och ledarskap i samhällets politiska, ekonomiska, sociala och kulturella liv och i dess utveckling. Åtagande 6: Vi åtar oss att som mål ha allmän och jämlik tillgång till utbildning, till högsta möjliga fysiska och mentala hälsostandard och till primärhälsovård. Vi åtar oss vidare att särskilt anstränga oss för att rätta till sociala missförhållanden utan åtskillnad med avseende på ras, nationellt ursprung, kön, ålder eller handikapp, att visa respekt för gemensamma och särskilda kulturella värden och erkänna kulturens betydelse för utvecklingen, att bevara förutsättningarna för en människo- centrerad hållbar utveckling och bidra till utvecklingen av mänskliga resurser och till social utveckling. Syftet med dessa insatser är att utrota fattigdomen, främja full och produktiv sysselsättning och skapa social integration. Åtagande 7: Vi åtar oss att påskynda den ekonomiska och sociala utvecklingen och utvecklingen av de mänskliga resur- serna i Afrika och de minst utvecklade länderna. Åtagande 4: Vi åtar oss att verka för social integration genom att bygga upp samhällen som är stabila, säkra och rättvisa och grundade på respekt för mänskliga rättigheter, samhällen som Åtagande 8: Vi åtar oss att säkerställa att när strukturanpass- ningsprogram är överenskomna skall de innehålla mål för den sociala utvecklingen, i synnerhet utrotande av fattigdom, full och produktiv sysselsättning och social integration. 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/35 Åtagande 9: Vi åtar oss att betydligt öka och/eller utnyttja mer effektivt resurser som anslagits till social utveckling för att nå toppmötets mål genom nationella åtgärder och internationellt samarbete. att visa världssamfundet att samarbetet mellan medlemsstater- na har tillfört de nationella åtgärder som rör fattigdom, social integration och sysselsättning ett mervärde. Det gäller särskilt på sysselsättningsområdet. Åtagande 10: Vi åtar oss att förbättra och stärka det internatio- nella, regionala och subregionala samarbetet för social utveck- ling, i en anda av partnerskap, genom Förenta Nationerna och andra multilaterala institutioner. EU:s ordförandeskap har under de senaste åren vid 2. 3. flera tillfällen uttalat sig om genomförandet av åtagandena från det ”sociala toppmötet”, senast när FN:s generalförsamling samlades till sin 54:e session. Förberedelserna av specialsessionen för uppföljning av 1. 4. deklarationen och handlingsprogrammet från Köpenhamn inleddes i september 1997 genom inrättandet av en planerings- kommitté. 3. Allmänna kommentarer FN:s medlemsstater har under 1999 skickat in rapporter om sina åtgärder för att uppfylla åtagandena. Dessa rapporter diskuterades och utvärderades under ett sammanträde i kom- missionen för social utveckling inom FN:s ekonomiska och sociala råd i februari i år. 1. 5. När det gäller de regionala förberedelserna har Europa av oklar anledning uteslutits av FN. Det logiska organet att sköta dessa förberedelser är FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE) (som t. ex. ansvarar för de regionala förberedelser- na inför uppföljningen av kvinnotoppmötet i Beijing 1995). Europarådet har trätt in och anordnade en förberedande ”europeisk konferens om social utveckling” i Dublin den 18–19 januari i år, där man diskuterade rapporter från Europarådets medlemsländer och i arbetsgrupper mer ingåen- de diskuterade åtagande 1, 2 och 4. 2. EU och toppmötet om social utveckling Det 2. 1. faller naturligtvis främst på de enskilda EU- medlemsstaterna att genomföra de tio åtagandena från Köpen- hamn. Det är viktigt att betona detta inom ramen för föreliggande yttrande. EU visade dock 1994 och 1995 ett stort intresse för Köpenhamnsmötet. Europeiska gemenskapen lade fram ett meddelande om toppmötet och genomförde ett omfattande samråd med det civila samhället (däribland Ekono- miska och sociala kommittén och dess ekonomiska och sociala intressegrupper). En stor EG-delegation med deltagare från ESK deltog i det ”sociala toppmötet”. 2. 2. Europeiska gemenskapen har inte lämnat in någon rapport om vidtagna åtgärder till FN:s sekretariat. Kommissio- nens meddelande från 1996 om Europeiska gemenskapens uppföljning av världstoppmötet om social utveckling är av naturliga skäl ett olämpligt underlag för en utvärdering i dag. Kommittén inser att kommissionen inte hade någon rapporteringsskyldighet. Med hänvisning till åtagande 10 anser emellertid kommittén att kommissionen har missat ett tillfälle 3. 1. I sitt yttrande från februari 1995 om toppmötet i Köpenhamn framförde kommittén ett antal kommentarer som fortfarande är giltiga. Kommittén ansåg bland annat följande: — EU bör inleda en kampanj för bredare ratificering och full tillämpning av ILO:s konvention nr 144 om trepartssam- råd (i dag, år 2000, skulle EU i en sådan kampanj kunna fokusera på kandidatländerna, sina parter i Barcelonapro- cessen, Mercosur-länderna och AVS-länderna). — Det behövs åtgärder för att främja social utveckling genom internationell handel (kommittén har utvecklat dessa tidiga förslag i sitt yttrande från 1999 om WTO och i sitt aktuella yttrande om EU:s handelspolitik). — Det krävs åtgärder för att bekämpa barnarbete. (ILO antog 1999 en ny konvention om de värsta formerna av barnarbete. EU skulle sända en viktig signal till världssam- fundet om alla 15 medlemsstater snabbt ratificerade denna nya konvention. Dessutom bör de två medlemsstater som ännu inte har ratificerat ILO:s konvention nr 138 om minimiålder (O¨ sterrike och Storbritannien) vinnlägga sig om att göra det snarast. I dag vill kommittén dessutom uppmuntra EU och alla medlemsstater att ekonomiskt stödja ILO:s program för att utrota barnarbete. ) — Medlemsstaterna bör uppmuntras att utnyttja sitt inflytan- de i IMF, Världsbanken, OECD och regionala utvecklings- banker för att övertyga dessa institutioner om det akuta behovet av ett närmare samarbete med ILO. (I dag skulle ESK utöka denna lista med WTO. ) ESK anmodar EU att i en gemensam insats försöka bidra till att dessa organisatio- ner blir mer demokratiska och öppna. — EU bör öka samordningen mellan sin utrikes-, säkerhets-, handels-, jordbruks- och utvecklingspolitik. (I dag, fem år efter toppmötet i Köpenhamn, skulle ESK tillfoga att denna ökade samordning särskilt måste syfta till att bekämpa fattigdom i världen och till att förebygga väpnade kon- flikter. ) C 168/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 — Man bör på ett målinriktat sätt bidra till uppföljningspro- cessen genom att välja ut ett begränsat antal initiativ inom ramen för skapande av arbetstillfällen och bekämpning av fattigdom och social utslagning, för att uppnå samordnade insatser på EU-nivå. A¨ ven om det som tidigare påpekats huvudsakligen är 3. 2. medlemsstaternas uppgift att sköta genomförandet kan en samordnad EU-insats skapa ett betydande mervärde. Kom- mittén framförde denna synpunkt redan 1995 i yttrandets avslutande rekommendation (punkt 13. 2). I sina kommentarer om regionalt samarbete i samma yttrande koncentrerade sig kommittén på samarbete inom EU. Utvidgningsprocessen, utvecklingen av samarbetet mellan EU och Medelhavsländerna och de utökade förbindelserna med AVS-länderna talar starkt för att man på ett realistiskt sätt bör överväga fler geografiska områden där EU-insatser på ett väsentligt sätt skulle kunna bidra till att Köpenhamnsprocessen får ett positivt resultat. 3. 3. De områden som med hänsyn till de begränsade resurserna förefaller viktigast är kampen mot fattigdomen, som i år står högt på FN:s dagordning, centrala socialpolitiska områden där EU har gjort betydande framsteg, som också kan vara betydelsefulla för andra grupper av länder, och sysselsättningspolitiken och hur den har utvecklats. Det bety- der självfallet inte att EU och medlemsstaterna inte bör försöka öka sitt biståndssamarbete och minska skuldbördan för de fattigaste länderna. Det betyder att det framför allt är på sysselsättningsområdet som EU genom regionalt samarbete kan bidra på ett särskilt värdefullt sätt till de åtgärder som genomförs av vissa samarbetsländer. 3. 4. ILO, som av FN har fått huvudansvaret för att främja full sysselsättning (åtagande 3) i Köpenhamnsprocessen, har utfört ett betydande arbete de senaste fem åren. ILO har industriländer och dragit slutsatsen att även om ett fåtal nyindustraliserade länder har lyckats skapa fler arbetstillfällen och minska arbetslösheten och undersysselsättningen, är sys- selsättningsläget och framstegen i kampen mot fattigdomen i många delar av världen, särskilt bland utvecklingsländer och reformländer, fortfarande otillfredsställande, och i några länder har det rentav skett en försämring (1). ILO har efterlyst förnyade insatser för att skapa nya arbetstillfällen, förbättra arbetets kvalitet, förbättra yrkesutbildningen och öka jämställdheten på arbetsplatsen. ILO hävdar att ratificering och genomförande av ILO:s centrala konventioner och uppföljningen av ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetsplatsen från 1998 är ett viktigt steg i denna process. Organisationen har också efterlyst en ny sysselsättningsstrategi med globala och nationella dimensioner. (1) Se FN:s ”Human Development Report” och ”Poverty Report” från 1999. För att lyckas med detta krävs det enligt ILO en samordning mellan ILO:s och andra FN-organs insatser, och särskilt med Bretton Woods-institutionerna, OECD och regionala organisationer. I detta sammanhang konstaterar ESK att den senaste händelseutvecklingen har visat på ett akut behov av att reformera FN:s institutioner — framför allt måste beslutspro- cesserna och genomförandet av besluten bli mer demokratiska och präglas av större öppenhet. Kritiken av och motståndet mot särskilt IMF, Världsbanken och WTO har klart motiverats av uppfattningen att dessa institutioner inte tillräckligt upp- märksammar de negativa konsekvenserna av världsekonomins globalisering. 4. Särskilda kommentarer Redan 1995 ville kommittén att ILO skulle spela en 4. 1. framträdande roll i genomförandet av resultaten från toppmö- tet om social utveckling. ESK anser att man genom att aktivt främja ILO:s deklaration från 1998 i högsta grad skulle kunna bidra till en effektiv världsomspännande sysselsättningsstrategi. Kommittén rekommenderar starkt att EU skall förbinda sig både politiskt och finansiellt att eftersträva detta mål. EU måste också försöka få till stånd att samtliga medlemsstater ratificerar ILO:s konvention om grundläggande mänskliga rättigheter. faktum som nämns i punkt 3. 1 att vissa Förutom det medlemsstater ännu inte har ratificerat konventionen om minimiålder (nr 138), vill kommittén än en gång erinra om att Luxemburg fortfarande inte har ratificerat ILO:s konven- tion mot diskriminering (sysselsättning och förvärvsarbete) (nr 111). 4. 2. Kommittén oroar sig över att den ekonomiska politi- ken i växande utsträckning tenderar att undgå politisk kontroll. EU och medlemsstaterna måste därför utöva påtryckningar för att IMF:s och Världsbankens åtgärder skall utgå från klara socialpolitiska riktlinjer som bygger på de åtaganden som gjordes i Köpenhamn, däribland på ILO:s grundläggande arbetsnormer, som i dessa åtaganden tillskrevs stor betydelse. EU och medlemsstaterna måste också fortsätta sin strävan att inrätta ett permanent arbetsforum för grundläggande arbetsnormer i multilaterala handelsavtal mellan ILO och WTO. Kommittén välkomnar — i synnerhet med hänsyn till utvecklingen vid WTO:s ministerkonferens i Seattle — alla åtgärder som kan bidra till ökad förståelse (och följaktligen även till konkreta åtgärder) och därigenom främja grundläg- gande arbetsnormer. Multinationella företag måste respektera OECD:s riktlinjer för multinationella företag och ILO:s trepartsdeklaration om multinationella företag och socialpolitik i sin verksamhet i utvecklings- och övergångsländer. Kommittén hoppas att OECD:s riktlinjer efter den översyn som för närvarande håller på att genomföras kommer att innehålla hänvisningar till alla ILO:s ”grundläggande arbetsnormer” (dvs. föreningsfrihet, kollektivförhandlingar, tvångsarbete, diskriminering i yrkesli- vet och barnarbete). 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/37 När det gäller kandidatländerna i Central- och O¨ steuro- 4. 3. pa rekommenderar ESK att EU skall stödja utformningen i dessa länder av en sysselsättningsstrategi i linje med Luxem- burgprocessen. Det skulle samtidigt hjälpa regeringarna i dessa länder att hitta långsiktigt fungerande lösningar på inhemska sysselsättningsproblem, och bidra till att införa ett viktigt inslag i den europeiska sociala modellen i regionen. 4. 4. EU bör i sina förbindelser med grannländer i Medel- havsområdet uppmuntra regeringarna att i högre grad än tidigare inbegripa arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och andra berörda socioekonomiska intressegrupper i syssel- sättningspolitiken, om möjligt i ett regionalt sammanhang. Barcelona-samarbetets sociala dimension (yrkesutbildning, so- cial dialog) behöver också utvecklas. ESK anser att EU bör fortsätta de senaste årens strävan 4. 5. att stödja skapandet av ekonomiska och sociala råd i AVS- länderna, och särskilt i länderna i Afrika söder om Sahara (se åtagande 7). Sådana råd kan bli viktiga instrument för ekonomiska och sociala intressegruppers strävan att påverka och bidra till att genomföra regeringarnas sysselsättningsåt- gärder. 4. 6. Genom att utveckla de initiativ som anges i punkt 3. 1 (sista strecksatsen) önskar kommittén att kommissionen främst skall rikta uppmärksamhet mot de fattigaste och de socialt sett mest utslagna grupperna inom EU. FN:s generalsekreterare har efterlyst en samlad strategi 4. 7. vid uppföljningen av de olika ”folkens toppmöten” som anordnats under 1990-talet. Med detta i åtanke och med Bryssel den 27 april 2000. hänvisning till yttrandet om uppföljningen av kvinnotoppmö- tet i Beijing, som bifogas föreliggande yttrande, vill ESK erinra om att fattigdom alltmer drabbar kvinnor, en fråga som stod i centrum under konferensen i Beijing 1995. Kommittén hänvi- sar till punkterna 3. 3 och 3. 4 ovan och vill i detta sammanhang understryka könsfrågans stora betydelse på de åtgärdsområden som fastställts av ILO. Det samma gäller förslagen i punkterna 4. 3, 4. 4 och 4. 5 om EU-stöd till kandidatländerna i Central- och O¨ steuropa, Medelhavsländerna och länderna i Afrika söder om Sahara. 4. 8. De sociala och ekonomiska intressegrupper som är företrädda i ESK har en särskild roll att spela i samband med social utveckling. FN har förvånande nog givit icke-statliga organisationer en särskild roll i förberedelserna av uppföljning- en av det ”sociala toppmötet” 1995, men ser det uppenbarligen till exempelvis inte som viktigt att ge en liknande roll arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, konsumentorgani- sationer, jordbruksorganisationer och välfärdsorganisationer. Särskilt arbetsgivarorganisationernas och fackföreningarnas roll har givit upphov till kontroverser mellan många utveck- lingsländer och industriländer. Kommittén anser att detta är mycket oroväckande. Kommissionen måste ta upp denna fråga och under generalförsamlingens specialsession i Genève göra klart att dessa organisationer, med sin starkt representativa karaktär, är mycket speciella icke-statliga organisationer när det gäller social utveckling, och att de inte bara ger uttryck för sina medlemmars synpunkter utan ofta medverkar vid utformning och genomförande av politiska beslut. Kommissio- nen måste också verka för att socioekonomiska intressegrupper skall vara representerade i medlemsstaternas delegationer i Genève. ESK anmodar också kommissionen att i likhet med 1995 bjuda in kommittén att delta i sin delegation. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI C 168/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 BILAGA I till Ekonomiska och sociala kommiténs yttrande Preliminär bedömning av genomförandet av åtagandena FN:s sekretariat har fått in rapporter från merparten av medlemsstaterna (bland annat från EU:s alla medlemsstater), FN:s regionala kommissioner (med undantag av Ekonomiska kommissionen för Europa), FN:s fonder och program, specialiserade organ (t. ex. Bretton Woods-institutionerna), andra mellanstatliga institutioner (t. ex. regionala utvecklingsbanker) samt OECD. A¨ ven om vissa rapporter har positiva inslag, står det klart att det i många avseenden endast skett begränsade framsteg vad beträffar de tre huvudfrågor som diskuterades vid toppmötet i Köpenhamn. Enligt FN:s sekretariat kommer flera av de mål som anges i handlingsprogrammet inte att nås inom avtalad tid, och i vissa fall har allvarliga bakslag inträffat. Som en viktig orsak nämns de allvarliga ekonomiska svårigheter som har drabbat en rad länder de senaste åren till följd av den ekonomiska krisen och den därmed sammanhängande utvecklingen. Man är också oroad över att tonvikten i den senaste tidens finanspolitik och ekonomiska politik ofta inte lagts på utvecklingsfrågor. Det befaras att utvecklingen tagit skada av att politiken dominerats av några få makroekonomiska mål och parametrar i stället för av sociala, politiska, kulturella och miljörelaterade frågor. Enligt FN:s sekretariat har framsteg gjorts på bland annat följande områden: — O¨ kad medvetenhet om den sociala utvecklingens betydelse som överordnat mål för regeringarnas politik och som grundval för mobilisering av det civila samhället, samt ökande insatser på detta område. — Framsteg i kampen mot fattigdomen, även om dessa är ojämnt fördelade, långsamma och tillfälliga. — Förnyat hopp om att full sysselsättning skall kunna uppnås, även om framstegen har varit beskedliga och hotas av en ofta dold arbetslöshet, mer omfattande informell sektor och avsaknad av socialt skydd. — Fortsatta framsteg vad gäller läs- och skrivkunnighet, sjunkande barnadödlighet och ökad förväntad livslängd, ökat antal elever inskrivna vid skolor, och tillgång till grundläggande sociala tjänster, även om lokala och ibland allvarliga motgångar inträffat. — I stora delar av världen har man kommit närmare ett förverkligande av målet om jämlikhet och rättvisa mellan män och kvinnor, även om den generella tendensen fortfarande är att det först och främst är kvinnor som är förlorarna i kris- och omstruktureringstider. — De flesta regeringar har satsat pengarna där det mest omedelbara behovet föreligger och har i relativa, men ofta även i absoluta, tal ökat den andel av de inhemska resurserna som går till social utveckling. I samma källor kartläggs även ”regressionsområden”, bland vilka följande skall nämnas: — Lokala och regionala konflikter har lett till bakslag vad gäller social integrering i alltfler regioner i världen. — Världen som helhet har blivit mer ojämlik, med ökande skillnader vad gäller inkomst, sysselsättning, tillgång till sociala tjänster och möjligheter att delta i verksamheten i offentliga institutioner och institutioner i det civila samhället. — I motsats till de åtaganden som gjordes vid toppmötet i Köpenhamn för att stärka samarbetet för social utveckling genom FN, har de resurser som avsatts för social utveckling inom ramen för internationellt samarbete minskat, även om världssamfundet gjort nya åtaganden för att minska de fattigaste ländernas skuldbörda. — Skuldbördan har vuxit avsevärt sedan toppmötet i Köpenhamn, vilket ytterligare minskar resurserna för social utveckling. — Avregleringen av kapitalflödena har gjort att världen blivit mer sårbar för plötsliga finansiella chocker, vilket får allvarliga sociala konsekvenser, och de verkliga offren för dessa chocker blir alltmer maktlösa när det gäller att rätta till sin sociala situation. 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/39 I november 1999 hade sekretariatet valt ut följande elva övergripande frågor från de inlämnade rapporterna, som det ville analysera ytterligare för att göra en bedömning av framsteg/tillbakagång och för att finna idéer till nya initiativ. 1. Ojämlikhet: Hur skall man mot bakgrund av de växande klyftorna inom och mellan nationerna kunna fördela utvecklingens positiva resultat på ett mer rättvist sätt inom och mellan nationerna? A¨ r ojämlikhet det pris man måste betala för ekonomisk tillväxt, eller är ojämlikheten ett hinder för tillväxt? 2. Finansiering av sociala tjänster: De sociala tjänsterna inriktas i allt större utsträckning mot de mest sårbara grupperna i samhället. Målinriktning och behovsprövning av bidragen kan dock i vissa fall leda till att den sociala solidariteten bryter samman, vilket i sin tur kan förorsaka att dessa tjänster blir av sämre kvalitet och att färre resurser avsätts till dem. Hur skall solidaritet och hållbarhet göras förenliga med behovet av större effektivitet och selektivitet vid tillhandahållandet av sociala tjänster? 3. Urbanisering: Flertalet av de fattiga bor på landsbygden, samtidigt som världen, och särskilt de utvecklade länderna, snabbt urbaniseras. Hur skall man mot bakgrund av denna omvandling på bästa sätt allokera knappa resurser mellan landsbygd och stad? Hur kan den sociala utvecklingen på bästa sätt beakta de specifika behov som finns inom de skilda samhällssektorerna? 4. Fattigdom bland heltidsarbetande arbetstagare (”the working poor”): A¨ ven om arbetslösheten har minskat i många delar av världen, är nya arbetstillfällen alltför ofta av låg kvalitet med låga löner och begränsat socialt skydd. Det blir alltmer tydligt att sysselsättning inte räcker för att bekämpa fattigdom. Hur har olika länder angripit det växande problemet med ”fattiga arbetstagare” och vad kan göras för att förbättra lönerna i arbetsmarknadens nedersta skikt? 5. Den växande informella sektorn: I många utvecklingsländer utgör sysselsättningen i den formella sektorn en liten och minskande andel av arbetsmarknaden. Dessutom är den informella sektorn inte längre något som bara finns i utvecklingsländerna; världen över växer den informella sektorn i ett symbiotiskt förhållande med den formella sektorn. Vad kan göras för att höja inkomsterna och förbättra det sociala skyddet i den informella sektorn, utan att samtidigt underminera den formella sektorns förmåga att skapa nya arbetstillfällen? 6. Rehabilitering av den offentliga sektorn: Den ekonomiska reformprocessen har i många fall försvagat statens förmåga att främja social utveckling. En av de lärdomar som kan dras från de senaste ekonomiska kriserna är att avreglering och privatisering inte bör genomföras på bekostnad av ett ändamålsenligt regelverk. En stark och öppen offentlig sektor krävs för att övervaka den ekonomiska reformprocessen och för att skapa ett gynnsamt klimat för social utveckling. 7. Decentralisering: En tydlig tendens i riktning mot decentralisering av befogenheter till lokala myndigheter har kunnat konstateras. Decentralisering främjar i många fall ett mer omfattande deltagande och ansvarstagande, men inte nödvändigtvis en rättvis fördelning av resurserna mellan regioner och befolkningsgrupper. Hur skall dessa motstridiga intressen kunna förenas? 8. Minskande utvecklingsbistånd: Vissa länder har ökat sitt utvecklingsbistånd, men den generella tendensen har varit ett minskande utvecklingsbistånd, trots de åtaganden som gjordes vid toppmötet i Köpenhamn. Vilka strategier kan utnyttjas för att vända denna utveckling? 9. Insatser i katastrofsituationer: Knappa biståndsresurser går i ökande grad till katastrofinsatser som är betydligt mer kostnadskrävande, såväl vad gäller personalresurser som ekonomiska resurser, än krisförebyggande insatser och långsiktig förbättring av människornas levnadsvillkor. Ett ökande antal krig, lokala konflikter och naturkatastrofer har fått negativa följder för den sociala utvecklingen. 10. Behov av effektivare strategier för att genomföra de åtaganden som gjordes vid det sociala toppmötet. Klyftan mellan åtaganden och deras genomförande är alltjämt ett stort problem. Det krävs ytterligare arbetsinsatser för att utveckla de strategier, de verktyg och den kapacitet som behövs för att framgångsrikt genomföra Köpenhamnsåtagandena. 11. Skuldåterbetalningen gör att skuldbördan bara ökar, vilket får tunga konsekvenser för den sociala utvecklingen. Hur kan man genom skuldsanering mest effektivt främja ökade anslag till socialt skydd? C 168/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 BILAGA II till Ekonomiska och sociala kommiténs yttrande Särskilda kommentarer från ESK:s yttrande från 1995 om toppmötet om social utveckling (CES 4/95 — EGT C 110, 2. 5. 1995) 1. Principer ESK stöder de principer som fastställs i kommissionens meddelande och önskar att dessa principer återfinns 1. 1. i resultaten från världstoppmötet om social utveckling. ESK välkomnar i synnerhet den första principen som innebär att respekten för mänskliga rättigheter och demokrati — inbegripet dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare och det civila samhällets deltagande — inte kan särskiljas från den sociala utvecklingen. Man är övertygad om att det är fråga om verkliga universella grundläggande mänskliga rättigheter. Kommittén hoppas att denna princip kommer att antas vid toppmötet i lika tydliga ordalag som i kommissionens dokument, och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har införlivat den i den nationella lagstiftningen och i nationell och internationell praxis att göra det, i syfte att främja en verklig social utveckling i hela världen. 1. 2. ILO-konvention nr 144 från 1976 om trepartsavtal för att främja genomförandet av internationella arbetsmarknadsnormer utgör ett viktigt praktiskt instrument för att stimulera dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare och främja det civila samhällets deltagande i den sociala utvecklingen i världen. Det är beklagligt att detta instrument inte omnämns i kommissionens dokument. Tillämpning av ILO-konvention nr 144 främjar både demokrati och arbetsfred. Kommittén anser att Europeiska unionen, på grundval av den egna första principen, bör inta den ledande rollen i en kampanj för att få fler ILO-medlemsstater att ratificera konventionen och tillämpa den fullt ut. Denna kampanj bör inledas med samråd i syfte att få alla EU-medlemsstater att ratificera konventionen. 2. Målsättningar 2. 1. Kommittén betonar och stöder Europeiska unionens insatser som syftar till multilaterala åtgärder för att främja den sociala utvecklingen genom internationell handel. Kommittén delar kommissionens uppfattning att man måste fortsätta de förhandlingar som förs inom Världshandelsorganisationen (WTO) på området och välkomnar EU:s allmänna hållning i frågan. EU måste göra en kraftansträngning för att se till att frågan ges prioritet inom WTO. Kommittén anser att man bör fästa särskild vikt vid att uppmuntra länder att ratificera ILO:s grundläggande människorättskonventioner om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (1948) (för arbetstagare och arbetsgivare), rätten att organisera kollektiva förhandlingar (1949), tvångsarbete (1930) och avskaffande av tvångsarbete (1957). Alla EU-medlemsstater har ratificerat konventionerna om föreningsfrihet och kollektiv förhandlingsrätt och övriga människorättskonventioner, vilka även har ratificerats av en stor majoritet av ILO- medlemsstaterna, däribland ett stort antal utvecklingsländer. 2. 2. Kommittén beklagar att kommissionen inte omnämner ILO-konventionen mot diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (1958) som har precis samma karaktär och grundläggande betydelse och som har uppnått samma ratificeringsgrad som ovannämnda konventioner. Kommissionen måste av misstag ha utelämnat denna konvention. Under sammanträdet inom den tredje förberedande kommittén inför det sociala toppmötet i New York förra månaden visade EU vilken betydelse man tillmäter principerna i denna konvention. Kommittén rekommenderar därför starkt att Europeiska unionen rättar till felet och inkluderar denna antidiskrimineringskonven- tion i den föreslagna kampanjen. Den bör även ses som ett instrument med vilket man kan föra fram och främja Europeiska unionens åsikter och målsättningar beträffande bekämpning av fattigdom och utslagning, bland annat de som presenteras i den andra slutsatsen i kommissionens dokument (likabehandling av män och kvinnor). Kommittén fäster stor vikt vid att förbättra kvinnors status genom tillgång till inkomst och utbildning. 2. 3. Utbildning, i synnerhet för kvinnor och flickor, är en nyckelfaktor i kampen mot fattigdom och överbefolkning; det finns ett direkt samband mellan utbildning och låg barndödlighet och lågt födelsetal. 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/41 2. 4. Huvudinnehållet i de konventioner som omnämns i punkt 2. 1 och 2. 2 ligger till grund för principen om den ”sociala klausulen” som ESK redan har föreslagit i ett flertal yttranden och som naturligtvis inte har något med protektionism att göra. Tvärtom skulle en allmän tillämpning av dessa principer främja handeln, genom att man säkerställer att arbetstagare åtnjuter grundläggande rättigheter som är lika för alla, och konsumenterna får rimliga garantier för att de varor de köper inte har producerats under inhumana förhållanden. I detta sammanhang önskar kommittén rikta uppmärksamheten mot den analytiska studie som OECD för närvarande håller på att utföra på området; resultatet av denna studie kan utgöra värdefulla argument för ytterligare förhandlingar. 2. 5. Ett effektivt sätt att uppmuntra regeringar att efterleva och ratificera viktiga ILO-konventioner är att prioritera länder som genomför äkta, effektiva strategier för social utveckling när stöd och handelspreferenser skall beviljas. EU skulle härigenom på ett värdefullt sätt kunna bidra till att öka resurserna till social utveckling, vilket är nödvändigt även om man vid toppmötet skulle lyckas säkerställa ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser. I detta sammanhang välkomnar kommittén rådets förordning (EG) 3281/94 av den 19 december 1994 om tillämpning av ett fyraårigt system med allmänna tullpreferenser (1995–1998) för vissa industrivaror från utvecklingsländer. Kommissionens förslag kan bidra till att skapa mer humana levnads- och arbetsvillkor för barnarbetare. 2. 6. Barnarbete kan successivt avskaffas genom att man inför allmänna åtgärder som syftar till att förbättra ”välståndet” (arbetsvillkor, möjligheter till utbildning, osv. ). 2. 7. Ratificering och efterlevnad av ILO-konventionerna är, precis som utformningen av en effektiv politik för social utveckling, beroende av effektiv förvaltning. Den handels- och biståndspolitik som föreslås i föregående punkt säkerställer att befintliga resurser utnyttjas på ett effektivare sätt. Industriländerna och utvecklingsländerna bör parallellt vidta åtgärder för att minska korruption i handelsförbindelserna mellan nord och syd. Sådana bedrägliga förfaranden utgör ett allvarligt hinder för sociala och ekonomiska framsteg. 2. 8. Om Europeiska unionen verkligen önskar att socialpolitiken skall ingå i den politik som utformas inom ramen för IMF, Världsbanken och regionala utvecklingsbanker, måste den aktivt använda sitt inflytande i dessa institutioner för att övertyga dem om att de måste samarbeta med ILO i större utsträckning än hittills, i synnerhet när det gäller strukturanpassningsåtgärder. EU måste ta hänsyn till strukturanpassningsprogrammens konsekvenser för de fattiga, till exempel i samband med ändringar i politiken med avseende på hälsovård, utbildning och jordbruk. 2. 9. Kommittén upprepar sin uppfattning, som man redan har framfört i tidigare yttranden, att det är hög tid att fastställa villkor och instrument som kan stimulera ekonomisk tillväxt, handel och fördelning av välfärd och möjligheter i hela världen, och att kombinera detta med en utvecklingsprocess som är förenlig med sociala framsteg och miljöskydd. Detta kräver att EU åtar sig att stärka sammanhållningen mellan sin utrikes-, säkerhets-, handels-, jordbruks- och utvecklingspolitik. Kommittén uppmanar EU att göra detta åtagande vid världstoppmötet om social utveckling i Köpenhamn, som tidsmässigt sammanfaller med upprättandet av WTO. 3. Medel: resurser och uppföljning Kommittén vill betona betydelsen av kommissionens avsikter att bistå utvecklingsländer (i synnerhet de fattigaste) genom åtgärder som stimulerar en successiv integration av den informella sektorn i ekonomin. I detta sammanhang framhåller kommittén den viktiga roll som icke-statliga organisationer, däribland jordbruksorganisationer, kooperativ och kvinnorörelser, kan spela som komplement till arbetsgivar- och fackföreningar. 4. Slutsatser 4. 1. ESK välkomnar att Europeiska unionen är fast besluten att öka sitt bidrag till multilaterala förhandlingar om normer och konventioner, såsom framgår av slutsatserna. Detta måste ske genom en tydlig fördelning av roller och ansvar. I detta sammanhang hänvisar kommittén till sitt yttrande på eget initiativ om förbindelserna mellan EU och internationella arbetsmarknadsorganisationer (ILO) som antogs förra månaden. C 168/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 4. 2. Slutligen rekommenderar ESK starkt att Europeiska unionen med arbetstagarnas, arbetsgivarnas och andra relevanta intresseorganisationers medverkan, på ett målinriktat sätt, bidrar till uppföljningen av toppmötet om social utveckling genom att välja ut ett begränsat antal initiativ inom ramen för skapande av arbetstillfällen, social integration och bekämpning av fattigdom, för att uppnå samordnade insatser på EU-nivå. Genomförandet av de beslut som fattas vid toppmötet faller inom de enskilda regeringarnas ansvarsområden. Vid toppmötet bör man dock framhålla betydelsen av regionalt samarbete i genomförandefasen, vilket troligtvis kommer att ske. För att toppmötet skall kunna bli framgångsrikt är det viktigt att en stor grupp länder, exempelvis de som är förenade i Europeiska unionen, visar exempel på sådant samarbete i den egna regionen. Kommissionen uppmanas att utarbeta ett förslag på grundval av den nuvarande EU-politiken med avseende på sysselsättning, fattigdom och social utslagning. Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Uppföljning av FN:s fjärde kvinnokon- ferens” (2000/C 168/11) Den 27 januari 2000 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Uppföljning av FN:s fjärde kvinnokonferens”. Sektionen för yttre förbindelser, som ansvarat för beredningen av ärendet, antog sitt yttrande den 14 april 2000. Föredragande var Susanna Florio. Vid sin 372:a plenarsession den 27 april 2000 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för och en nedlagd röst. 1. Inledning 1. 1. FN:s fjärde kvinnokonferens, som ägde rum i Peking den 4–15 september 1995, antog en deklaration och en handlingsplan som fastställer målsättningar och strategier för att förverkliga föresatserna om utveckling, framsteg och jämställdhet för kvinnor. 1. 2. När fem år nu har förflutit sedan fjärde kvinnokonfe- rensen skall FN:s generalförsamling, i enlighet med resolutio- nerna 52/100 och 52/231, hålla ett uppföljningsmöte i New York 5–9 juni 2000 med temat ”Kvinnor 2000: jämställdhet, utveckling och fred på 2000-talet”. 1. 3. Uppföljningsmötet har till syfte att utvärdera de fram- steg som gjorts utifrån handlingsplattformen som antogs i Peking, att urskilja de främsta hindren och att föreslå framtida insatser i kampen mot könsdiskriminering. När man utvärderar i vilken mån som deklarationen 1. 4. och handlingsplattformen som antogs i Peking genomförts, måste man självfallet ta hänsyn till rapporterna från världskon- ferensen om mänskliga rättigheter i Wien 1993, den internatio- nella konferensen om befolkning och utveckling i Kairo 1994 och vid världstoppmötet om social utveckling i Köpenhamn 1995. 1. 5. Wienkonferensen om mänskliga rättigheter den 14–25 juni 1993 utgjorde en bekräftelse på att de mänskliga rättighe- terna till förmån för kvinnor i alla åldrar är en omistlig, integrerad och oinskränkt del av de grundläggande mänskliga rättigheterna. 1. 6. Vid konferensen i Kairo (5–13 september 1994) beto- nades kvinnans viktiga roll i samband med utveckling och befolkningstillväxt. För första gången framhölls behovet av att kvinnornas sociala och ekonomiska status också förbättras genom grundutbildnings- och yrkesutbildningsprogram som medvetandegör dem om deras rättigheter. Tillgången till utbildning, upplysnings- och sjukvårdstjänster måste förbättras och uppfattas som en ovillkorlig förutsättning för en bättre befolkningspolitik. 1. 7. Vid världstoppmötet i Köpenhamn (6–12 mars 1995) talade man för första gången om en ”femininisering” av fattigdomen, och man betonade principen om att det bara är få till stånd en hållbar utveckling genom en möjligt att ekonomisk politik där sociala faktorer och framför allt köns- skillnader har en nyckelroll


title: WRITTEN QUESTION E-1326/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission. Pesticides affecting Spanish fruit and vegetables and the possibility of introducing an EU pesticides passport.

eurovoc_concepts:
consumer protection
food inspection
food safety
fruit
pesticide residue
traceability
vegetable

formats: html pdf print

text: C 136 E/2 Official Journal of the European Communities EN 8. 5. 2001 (2001/C 136 E/002) WRITTEN QUESTION E-0545/00 by William Newton Dunn (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: British stamp duty discriminating against British businesses Bearing in mind one of the principles of the treaties, i. e. that there must be no discrimination between citizens of the European Union, is it legal for the British Government to levy stamp duty on individual transactions in shares in British companies but to allow transactions in shares in non-British companies to be exempt from stamp duty? Supplementary answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (14 September 2000) Stamp duty reserve tax is governed by Part IV of the Finance Act 1986 (sections 86 and seq. ). Under these irrespective of the residence of the purchaser, to transfers of shares in British rules it only applies, companies or shares in relation to which a register is kept in the United Kingdom. This limitation of tax jurisdiction is in line with the concept of territoriality, a general principle of international law. Moreover, since stamp duty reserve tax is not harmonised at Community level, the United Kingdom is free to design it according to its own preferences as long as the EC Treaty principles are respected, in particular that of non-discrimination. The existence of a national tax which does not also exist in other Member States does by its very nature charge predominantly residents and nationals of that Member State. However, this effect does of course not constitute discrimination contrary to the EC Treaty. (2001/C 136 E/003) WRITTEN QUESTION E-1326/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (27 April 2000) Subject: Pesticides affecting Spanish fruit and vegetables and the possibility of introducing an EU pesticides passport In view of the high concentrations of pesticide residues on Spanish fruit and vegetables which have been found in recent weeks, a reported by the German Association of Fruit Trade Enterprises ((cid:145)Der Spiegel(cid:146) 9/2000, p. 86), and with a view to introducing an EU pesticides passport in response to the need for transparency for food safety, and in order to facilitated food checks, I should like to know: 1. Is the Commission aware that for a number of weeks now Spanish paprika highly polluted with pesticides have been supplied to Germany and that the permissible maximum concentration of the anti-mite product Methiocarb has been exceeded? If so, when did the Commission receive the relevant data and to what extent have the public been informed? 2. What action does the Commission intend to take to comply with the need for transparency in food safety? 3. Since an increasingly broad spectrum of pesticides is being used, and food inspectors are not aware that they have been used, the search for plant protective residues has proved ineffective and it is at variance with the need for transparency in food safety. What action does the Commission envisage to put an end to this unacceptable state of affairs? 8. 5. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 136 E/3 4. Does the Commission see any possibility of introducing a Union-wide compulsory EU pesticides passport on which the producer would note the use of different pesticides on the crops, thereby facilitating effective food checks (since false declarations would render the producer liable to prosecution)? If not, what are the obstacles to a EU pesticides passport? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (23 June 2000) The Commission has not been notified of excessive residues of Methiocarb. However, the Commission was made aware through the rapid alert system for foodstuffs, that Spanish peppers containing excess residues of methamidophos, of acephate and endosulfan were circulating in the Community at the end of 1999 and early 2000. All information received was immediately transmitted to the official contact points in the Member States for appropriate action. In the white paper on food safety (1), the Commission reaffirmed its intention to apply full transparency in all matters relating to food safety, in particular by extending the level of transparency already achieved by making public scientific opinions, inspection reports, monitoring reports and similar documentation. The Commission agrees that the functioning of the current system can be improved in line with the proposals outlined in the white paper on food safety. The increased number of rapid alerts being issued is linked to the increasing number of pesticides being set at the lower limit of analytical determination (zero) rather than a lack of data on residues and the introduction of residue limits for products which were previously unregulated. All plant protection products that are currently used in the Community are subject to the stringent safety requirements of Council Directive 91/414/EEC of 15 July 1991, concerning the placing of plant protection products on the market (2). Its provisions also include the need to have an appropriate analytical method to detect residues before authorisations can be granted by Member States. Increasingly these methods are multi-residue methods permitting the detection of a wide range of pesticides. Given the availability, applicability and actual use of both multi-residue and specific analytical methods by the regulatory authorities in the Member States, as well as the results of national and Community-coordinated monitoring programmes for pesticides residues in cereals, fruit and vegetables, the Commission does not agree that the search for plant protection product residues has proved ineffective. The lack of detection of residues is more likely to be an indication that residues are not present rather than a failure of the methods. Consistent with its view of the need for transparency in food safety, the results of the annual targeted Community-coordinated monitoring programmes for pesticides residues in cereals, fruit and vegetables are published each year on the Internet by the Commission, as are the reports of monitoring inspections made by its Food and Veterinary office. The Commission has no plans at present to propose a Community-wide compulsory pesticide food labelling passport. At present only two Member States have obligatory schemes providing for the recording of pesticide use on the farm. (1) COM(1999) 719 final. (2) OJ L 230, 19. 8. 1991. (2001/C 136 E/004) WRITTEN QUESTION E-1480/00 by Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) to the Commission (11 May 2000) Subject: Scope of checks made hitherto on compliance with foodstuffs and animal-feed legislation The EU Commission has, in connection with the White Paper on Food Safety, submitted a preoposal for a directive that would require the percentages of all the components of compound-feed ingredients to be declared


title: Verordening (EG) nr. 863/2000 van de Commissie van 27 april 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1897/1999

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
cereals
export refund
oats

formats: pdf print

text: L 103/62 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 863/2000 VAN DE COMMISSIE van 27 april 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zĳn meegedeeld in het kader van de openbare inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1897/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), Gelet op Verordening (EG) nr. 1897/1999 van de Commissie van 2 september 1999 betreffende een bĳzondere interventie- maatregel voor granen in Finland en Zweden (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2482/1999 (6), en met name op artikel 8, Overwegende hetgeen volgt: (1) Een openbare inschrĳving voor de vaststelling van de restitutie bĳ uitvoer uit Finland en Zweden van in die landen geproduceerde haver naar alle derde landen is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1897/1999. In artikel 8 van Verordening (EG) nr. 1897/1999 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meege- deelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meege- deelde offertes kan besluiten niet tot toewĳzing over te gaan. (3) (4) Het is met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 genoemde criteria, niet wenselĳk een maximumrestitutie vast te stellen. De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die in de periode van 21 tot en met 27 april 2000 zĳn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1897/1999 bedoelde inschrĳ- ving voor de restitutie bĳ uitvoer van haver. Deze verordening treedt in werking op 28 april 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 233 van 3. 9. 1999, blz. 10. (6) PB L 303 van 26. 11. 1999, blz. 3


title: Verordening (EG) nr. 846/2000 van de Commissie van 27 april 2000 betreffende de afgifte van invoercertificaten voor rijst voor de aanvragen die de eerste tien werkdagen van april 2000 zijn ingediend overeenkomstig Verordening (EG) nr. 327/98

eurovoc_concepts:
import licence
rice
tariff quota
third country

text: 28. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 103/3 VERORDENING (EG) Nr. 846/2000 VAN DE COMMISSIE van 27 april 2000 betreffende de afgifte van invoercertificaten voor rĳst voor de aanvragen die de eerste tien werkdagen van april 2000 zĳn ingediend overeenkomstig Verordening (EG) nr. 327/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 327/98 van de Commissie van 10 februari 1998 inzake de opening en de wĳze van beheer van bepaalde tariefcontingenten voor de invoer van rĳst en breukrĳst (1), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 648/98 (2), en met name op artikel 5, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) De Commissie moet overeenkomstig artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 327/98 binnen tien dagen, te rekenen vanaf de laatste dag van de termĳn waarbinnen de gegevens inzake de certificaataanvragen moeten worden meegedeeld, beslissen in welke mate aan de ingediende aanvragen gevolg kan worden gegeven, en moet de voor de volgende tranche beschikbare hoeveel- heden vaststellen. (2) Op basis van de hoeveelheden waarvoor aanvragen voor de tranche van april 2000 zĳn ingediend, moet worden voorzien in de afgifte van certificaten voor de gevraagde hoeveelheden, al dan niet verminderd, naar gelang van het geval, door toepassing van een in de bĳlage bĳ deze verordening vastgesteld percentage, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. Voor de invoercertificaataanvragen voor rĳst die de eerste tien werkdagen van april 2000 overeenkomstig Verordening (EG) nr. 327/98 zĳn ingediend en waarvan de Commissie in kennis is gesteld, worden certificaten afgegeven voor de in de aanvragen vermelde hoeveelheden, naar gelang van het geval, verminderd door toepassing van de in de bĳlage vastgestelde percentages. De voor de volgende tranche beschikbare hoeveelheden 2. zĳn in de bĳlage vastgesteld. Deze verordening treedt in werking op 28 april 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 37 van 11. 2. 1998, blz. 5. (2) PB L 88 van 24. 3. 1998, blz. 3. L 103/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 2000 BĲLAGE Verminderingspercentage dat moet worden toegepast op de gevraagde hoeveelheden voor de tranche van april 2000 en beschikbare hoeveelheid voor de volgende tranche: a) In artikel 2 bedoelde hoeveelheid volwitte of halfwitte rĳst van GN-code 1006 30 Oorsprong Verenigde Staten van Amerika Thailand Australië Andere oorsprong Verminderings- percentage Voor de tranche van juli 2000 beschikbare hoeveelheid (in ton) 0 (1) 0 (1) 0 (1) 98,2354 21 907,61 9 359,04 190 — (1) Afgifte voor de in de aanvraag vermelde hoeveelheid. b) In artikel 2 bedoelde hoeveelheid gedopte rĳst van GN-code 1006 20 Oorsprong Verminderings- percentage Voor de tranche van juli 2000 beschikbare hoeveelheid (in ton) Australië Verenigde Staten van Amerika Thailand Andere oorsprong 0,5467 0 (1) 0 (1) 0 (1) 5 214 1 940 71,03 52,50 (1) Afgifte voor de in de aanvraag vermelde hoeveelheid


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1288/00 van Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) aan de Raad. Het nieuwe Europese defensiebeleid.

eurovoc_concepts:
common security and defence policy
competence of the Member States

text: C 89 E/22 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 3. 2001 Daartegenover beschikt de Commissie over instrumenten waarmee zij de ontwikkeling van de verschillende onderdelen van de interne markt en met name van de elektriciteitssector kan volgen. Teneinde de transparantie te verbeteren, publiceert de Commissie bovendien de beslissingen betreffende staatssteun op het internet en in het publicatieblad. De Commissie publiceert regelmatig verslagen over de behoeften inzake harmonisatie van de interne elektriciteitsmarkt. (1) PB L 60 van 9. 3. 1999. (2) Steunmaatregelen van de Staten 2000/C 101/03, PB C 101 van 8. 4. 2000. (3) PB L 329 van 30. 12. 1993. (2001/C 89 E/019) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1288/00 van Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) aan de Raad (27 april 2000) Betreft: Het nieuwe Europese defensiebeleid Volgens het verslag van de delegatie van de Europese Commissie die afgelopen maand januari een bezoek heeft gebracht aan de Verenigde Staten staan de Amerikaanse defensie-instanties (cid:129) Nationale Veiligheids- raad, het Pentagon, het Ministerie van Buitenlandse Zaken en de bevoegde commissies van het Huis van Afgevaardigden van de Senaat (cid:129) zeer gereserveerd tegenover de zogeheten Europese veiligheids- en defensie-identiteit (ESDI). Deze reserves, die door de Amerikaanse gesprekspartners van deze delegatie kenbaar werden gemaakt, zouden worden gevoed door: a) de onvoldoende begrotingsmiddelen die in de lidstaten van de EU worden vrijgemaakt voor defensie; b) het gevaar dat de ESDI de eenheid bij de besluitvorming in de Atlantische Alliantie zal verzwakken; c) d) ongerustheid met betrekking tot de mogelijkheid dat de EU eenzijdig, zonder voorafgaande co(cid:246)rdinatie in NAVO-verband, acties ondernemen voor het oplossen en aanpakken van crises; scepsis ten aanzien van de daadwerkelijke slagvaardigheid van de ESDI die, omdat zij geen daadwer- kelijk operationele eenheid vormt, een bureaucratische hinderpaal zou kunnen worden die snelle reacties van de NAVO zou kunnen gaan belemmeren en de besluitvorming zou kunnen bemoeilijken. Wat is het standpunt van de Hoge Vertegenwoordiger voor het gemeenschappelijk buitenlands en veiligheidsbeleid met betrekking tot deze afzonderlijke punten, die door de bevoegde Amerikaanse instanties in hun gesprekken met de delegatie van de Europese Commissie over defensiezaken naar voren zijn gebracht? Antwoord (23 oktober 2000) 1. De versterking van de Europese pijler in het Noord-Atlantisch Bondgenootschap loopt parallel met de ontwikkeling van een Europees veiligheids- en defensiebeleid en zal dat versterken, alsook het Europese vermogen om op crises te reageren, zowel door bij te dragen aan door de NAVO of door internationale organisaties (VN, OVSE) geleide acties als door middel van autonome maatregelen. 2. Dit kan slechts als een positieve ontwikkeling worden beschouwd. Er bestaat geen gevaar dat het besluitvormingsproces van de NAVO zou worden vertraagd of belemmerd of dat de EU eenzijdig en zonder voorafgaande co(cid:246)rdinatie met de NAVO crisisbeheersingsoperaties zou ondernemen. De Europese Raad is in Helsinki namelijk overeengekomen dat nadere regels zullen worden uitgewerkt voor volledige consultatie, samenwerking en transparantie tussen de EU en de NAVO. Er worden bij de opstelling van genoemde regels flinke vorderingen geboekt in de desbetreffende EU-instanties. Het Portugese voorzitter- schap heeft aan de Europese Raad van Feira verslag uitgebracht over deze vorderingen, waarbij voorstellen zullen worden gedaan inzake beginselen voor overleg met de NAVO over militaire kwesties alsmede 20. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 89 E/23 aanbevelingen inzake de wijze waarop in het kader van de betrekkingen tussen de EU en de NAVO kan worden samengewerkt bij een passende militaire reactie op een crisis, conform hetgeen in Washington en Keulen is overeengekomen. 3. Wat de gevolgen voor de begroting betreft, moet benadrukt worden dat elke doublure zal worden vermeden; derhalve zullen de inspanningen van die lidstaten die binnen de NAVO aan het initiatief betreffende de defensievermogens bijdragen, ook baat hebben bij van de verwezenlijking van de in Helsinki bepaalde hoofddoelstelling. De lidstaten dienen te bezien of de capaciteitsdoelstellingen kunnen worden bereikt louter door herschikking van middelen dan wel of hiervoor aanvullende financiºle inspanningen nodig zijn. In ieder geval zal tijdens de Conferentie over de beschikbaarstelling van capaciteiten die voor het eind van dit jaar op EU-niveau zal worden gehouden, ongetwijfeld blijken hoezeer de lidstaten van de EU het nakomen van hun nieuwe verbintenissen ernstig nemen. (2001/C 89 E/020) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1291/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Bouw van een zuiveringsstation in het district Gondomar als onderdeel van het volledige sane- ringsplan voor de inham van Vigo, dat door het cohesiefonds gefinancierd wordt Het besluit van de Europese Commissie tot steunverlening uit het cohesiefonds voor het geheel van projecten voor de volledige sanering van de inham van Vigo in Galiciº (Commissiebesluit 95/11/61/035) voorziet in ØØn van zijn artikelen specifieke maatregelen voor volledige sanering van Gondomar en de Mino-rivier, met in totaal 4 836 036 ecu aan kosten voor dat specifiek project. Voor de sanering van Gondomar bestaat de eerste fase in de bouw van een zuiveringsstation en verschillende collectoren; de bouw is al voltooid, maar nog niet officieel in gebruik genomen. Het project heeft een grote controverse onder de bevolking veroorzaakt en is zelfs aangevochten voor de Galicische ombudsman, omdat de zuiveringsinstallatie gebouwd is op terreinen die privØ bezit van ØØn enkele eigenaar waren, omdat de verkoopovereenkomst voor de grond geheim gehouden is en op een onregelmatige manier tot stand gekomen, en financieel uiterst voordelig voor de eigenaar, die nu bovendien verandering van de bestem- ming van de grond vraagt om te kunnen overgaan tot een verkaveling. Er komt nog bij dat de toegangsweg tot de zuiveringsinstallatie over de terreinen van dezelfde eigenaar loopt (en de weg Ramallosa-Gondomar met het dorp Dornas in het district Gondomar verbindt) en nog niet afgewerkt is, zodat het zuiveringsstation niet bereikbaar is. Kan de Europese Commissie de feiten laten onderzoeken en het project laten evalueren en opvolgen, want het blijft nu geblokkeerd en vertoont zelfs onregelmatigheden in de uitvoering? Aanvullend antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (26 juli 2000) Volgens de door de Spaanse autoriteiten verstrekte gegevens is de bouw van de waterzuiveringsinstallatie van Gandomar sedert februari 2000 voltooid; de installatie bevindt zich thans in de proeffase en de ingebruikneming wordt voorbereid. De vestigingsplaats van deze installatie werd gekozen op basis van een technische studie die v(cid:243)(cid:243)r de aanvang van de werkzaamheden is verricht. De bouwgrond werd door het gemeentebestuur van Gondomar ter beschikking gesteld van het autonome orgaan (cid:132)Augas de Galicias(cid:148), dat verantwoordelijk is voor het project. De Commissie overweegt niet een specifieke studie over dit project te laten verrichten. Zij wijst de geachte afgevaardigde er evenwel op dat de follow-up van de door het Cohesiefonds gefinancierde projecten wordt verzekerd door een toezichtcomitØ, dat twee keer per jaar bijeenkomt. De Commissie zal het verloop van het project dus nauwgezet kunnen volgen in het kader van dit comitØ


title: PERGUNTA ESCRITA E-1213/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) ao Conselho. Grupos de trabalho.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
drafting of EU law
power of attorney

text: C 81 E/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 3. 2001 Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1208/00 e E-1250/00 (28 de Setembro de 2000) A questªo dos 13 judeus iranianos tem sido levantada em conversa(cid:231)ıes, em todas as ocasiıes poss(cid:237)veis e a todos os n(cid:237)veis, entre representantes da UE e representantes oficiais do Irªo, nomeadamente durante a visita do Ministro iraniano dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros Kharrazi a Hels(cid:237)nquia em Setembro de 1999 e na reuniªo do diÆlogo UE-Irªo de Dezembro. Em resposta a essas iniciativas (cid:129) e a iniciativas semelhantes empreendidas pelos Estados-membros da Uniªo Europeia (cid:129), o Governo iraniano garantiu, mais de uma vez, (cid:224) Uniªo Europeia que os judeus detidos teriam um julgamento equitativo e transparente. imediatamente antes do in(cid:237)cio do julgamento, a Uniªo Europeia voltou a manifestar (cid:224)s Em Abril, autoridades iranianas a import(cid:226)ncia que atribui a esta questªo, tendo recordado o compromisso iraniano relativamente (cid:224) condu(cid:231)ªo do julgamento. A Uniªo Europeia tomou com preocupa(cid:231)ªo conhecimento da senten(cid:231)a proferida pelo tribunal revolucio- nÆrio de Chiraz, declarando-se decepcionada pelo facto de o julgamento ter decorrido (cid:224) porta fechada, contrariamente (cid:224)s garantias dadas pelas autoridades iranianas. A Uniªo Europeia destaca que existe possibilidade de recorrer da senten(cid:231)a e espera vivamente, dada a import(cid:226)ncia que atribui a este processo, que o tribunal de recurso se pronuncie contra as condena(cid:231)ıes proferidas. A Uniªo Europeia continuarÆ a manter as autoridades iranianas ao corrente das suas preocupa(cid:231)ıes. (2001/C 81 E/024) PERGUNTA ESCRITA E-1213/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) ao Conselho (27 de Abril de 2000) Objecto: Grupos de trabalho PoderÆ o Conselho fornecer uma lista completa de todos os grupos de trabalho, indicando igualmente o respectivo mandato? Resposta (10 de Outubro de 2000) Nos termos do disposto no no 3, segundo parÆgrafo, do artigo 19o do Regulamento Interno do Conselho, de 5 de Junho de 2000 (1), «O Secretariado-Geral actualiza e divulga a lista das inst(cid:226)ncias preparat(cid:243)rias. Apenas podem reunir-se enquanto inst(cid:226)ncia preparat(cid:243)ria do Conselho os comitØs e grupos de trabalho que constem dessa lista». O Secretariado-Geral do Conselho enviarÆ ao Sr. Deputado a œltima versªo dessa lista. (1) JO L 149 de 23. 6. 2000, p. 21. (2001/C 81 E/025) PERGUNTA ESCRITA E-1257/00 apresentada por Erik Meijer (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Atraso na remo(cid:231)ªo da carga do petroleiro «Erika» devido (cid:224) oculta(cid:231)ªo da presen(cid:231)a a bordo de res(cid:237)duos industriais especiais 1. Tem a Comissªo conhecimento das informa(cid:231)ıes divulgadas na imprensa («Le Parisien» de 31. 3. 2000 e «Rotterdams Dagblad» de 1. 4. 2000), segundo as quais o petroleiro «Erika», naufragado em Fevereiro ao


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 857/2000 της Επιτροπής, της 27ης Απριλίου 2000, για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σύνθετων ζωοτροφών με βάση τα σιτηρά

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
manufactured feedingstuffs

text: L 103/54 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 4. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 857/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Απριλίου 2000 για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των σύνθετων ζωοτροφών µε βάση τα σιτηρά Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) Σύµφωνα µε το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, η διαφορά µεταξύ των τιµών στη διεθνή αγορά των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονι- σµού αυτού και των τιµών των προϊόντων αυτών στην Κοι- νότητα είναι δυνατόν να καλύπτεται µε µια επιστροφή κατά την εξαγωγή. Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1517/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιουνίου 1995, για τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του κανονι- σµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 σχετικά µε το καθεστώς εισ- αγωγών και εξαγωγών που εφαρµόζεται στις σύνθετες ζωο- τροφές µε βάση τα σιτηρά και την τροποποίηση του κανονι- σµού (ΕΚ) αριθ. 1162/95 περί ειδικών λεπτοµερειών εφαρ- µογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εισαγωγής και εξαγωγής στον τοµέα των σιτηρών και του ρυζιού (3) καθο- ρίζει στο άρθρο 2 τα ειδικά κριτήρια τα οποία πρέπει να ληφθούν υπόψη κατά τον υπολογισµό της επιστροφής για τα προϊόντα αυτά. Για τον υπολογισµό αυτό λαµβάνεται επίσης υπόψη η περιε- κτικότητα σε προϊόντα σιτηρών. Για την απλούστευση των διαδικασιών, πρέπει να καταβάλλεται η επιστροφή για δύο κατηγορίες «προϊόντων σιτηρών» κυρίως για τον αραβόσιτο, το κατεξοχήν χρησιµοποιούµενο σιτηρό για την παρασκευή των εξαγοµένων συνθέτων ζωοτροφών και τα προϊόντα που παράγονται από αυτό και για τα «άλλα σιτηρά» που θα είναι τα επιλεγµένα προϊόντα σιτηρών εκτός από τον αραβόσιτο και τα παραγόµενα από αυτόν προϊόντα. Πρέπει να χορη- της ποσότητας των προϊόντων γηθεί σιτηρών που υπάρχουν στις σύνθετες ζωοτροφές. επιστροφή βάσει Για τον καθορισµό του ποσού της επιστροφής, λαµβάνονται, επίσης, υπόψη οι δυνατότητες και οι όροι πωλήσεως των εν λόγω προϊόντων στη διεθνή αγορά, η ανάγκη αποφυγής διαταραχών στην αγορά της Κοινότητας και η οικονοµική πλευρά των σχεδιαζοµένων εξαγωγών. Εντούτοις, για τον καθορισµό της επιστροφής είναι σκόπιµο στην παρούσα κατάσταση να βασισθούµε στη διαπιστωµένη διαφορά, στην κοινοτική και τη διεθνή αγορά, του κόστους των πρώτων υλών που χρησιµοποιούνται γενικά για την παρασκευή σύνθετων ζωοτροφών, πράγµα το οποίο θα επι- τρέψει να ληφθεί καλύτερα υπόψη η οικονοµική πραγµατι- κότητα σε σχέση µε τις εξαγωγές των προϊόντων αυτών. Η επιστροφή καθορίζεται µία φορά το µήνα· ότι είναι δυνα- τόν να τροποποιείται ενδιάµεσα. Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, (4) (5) (6) (7) ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή των σύνθετων ζωοτροφών που αναφέρονται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 και υπάγονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1517/95 καθορίζονται σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 28 Απριλίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 27 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 51. 28. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 103/55 του κανονισµού της Επιτροπής, της 27ης Απριλίου 2000, για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των συνθέτων ζωοτροφών µε βάση τα σιτηρά ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος που επωφελείται των επιστροφών κατά την εξαγωγή (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Προϊόντα σιτηρών (2) Ποσό της επιστροφής (2) (EUR/t) Αραβόσιτος και προϊόντα αραβοσίτου: Κωδικοί ΣΟ 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Προϊόντα σιτηρών (2) εκτός του αραβοσίτου και των προϊόντων αραβοσίτου 38,60 26,22 (1) Ο κωδικός του προϊόντος καθορίζεται στον τοµέα 5 του παραρτήµατος του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3846/87 της Επιτροπής (ΕΕ L 366 της 24. 12. 1987, σ. 1), όπως τροποποιήθηκε. (2) Για τους σκοπούς της επιστροφής λαµβάνονται υπόψη µόνο τα άµυλα κάθε είδους που προέρχονται από προϊόντα σιτηρών. Ως «προϊόντα σιτηρών» νοούνται τα προϊόντα τα οποία υπάγονται στους κωδικούς ΣΟ 0709 90 60 και 0712 90 19, κεφάλαιο 10, και στους κωδικούς 1101, 1102, 1103 και 1104 ως έχουν και χωρίς ανασύσταση (εξαιρουµένου του κωδικού ΣΟ 1104 30) και το περιεχόµενο στα σιτηρά των προϊόντων που περιλαµβάνονται στους κωδικούς 1904 10 10 και 1904 10 90. Το περιεχόµενο σε σιτηρά των προϊόντων των κωδικών ΣΟ 1904 10 10 και 1904 10 90 θεωρείται ότι είναι ∆εν καταβάλλεται επιστροφή για σιτηρά για τα οποία δεν µπορεί σαφώς να εξακριβωθεί µέσω ανάλυσης ότι προέρχονται από σιτηρά. ίσο µε το βάρος των τελικών αυτών προϊόντων


title: Verordening (EG) nr. 845/2000 van de Commissie van 27 april 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 28. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 103/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 845/2000 VAN DE COMMISSIE van 27 april 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de peri- odes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 28 april 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 103/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 2000 bĳ de verordening van de Commissie van 27 april 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 068 204 999 052 999 052 999 052 204 212 220 624 999 388 400 404 508 512 528 720 804 999 388 512 528 720 999 139,7 107,3 84,7 110,6 89,4 89,4 81,1 81,1 67,1 32,2 44,8 24,6 45,3 42,8 99,6 95,4 97,1 95,9 93,9 87,1 105,0 83,6 94,7 79,7 80,7 77,1 59,5 74,3 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2543/1999 van de Commissie (PB L 307 van 2. 12. 1999, blz. 46). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Kommissionens förordning (EG) nr 857/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

text: L 103/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 857/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världs- marknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EEG) nr 1766/92 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/ 95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (3) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Export- bidragsberättigande är (4) (5) (6) (7) bidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar. Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemen- skapens marknad och exportens ekonomiska aspekt. Det är emellertid önskvärt att beräkna den nuvarande bidragssatsen på skillnaden mellan kostnaden för de råvaror som vanligtvis används för tillverkningen av foderblandningar mellan gemenskapen å ena sidan och världsmarknaden å andra sidan, vilket skulle ge en bättre bild av de handelsförhållanden som råder för exporten av produkterna. Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 som omfattas av Exportbidragen för de foderblandningar förordning (EEG) nr 1766/92 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1517/95. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 28 april 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 27 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 51. 28. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/55 till kommissionens förordning av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar BILAGA KN-nummer för produkter för vilka exportbidrag beviljas (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Spannmålsprodukter (2) Bidragsbelopp (2) (EUR/t) Majs och majsbaserade produkter, KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Spannmålsprodukter (2), med undantag av majs och majs- baserade produkter 38,60 26,22 (1) Produktnumren anges i avsnitt 5 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1), ändrad. (2) För bidraget har hänsyn endast tagits till stärkelse från spannmålsprodukter. Som spannmålsprodukter räknas de produkter som omfattas av undernummer 0709 90 60 och 0712 90 19 i kapitel 10, nummer 1101, 1102, 1103 och 1104 (obearbetade och utan rekonstruktion) med undantag av undernummer 1104 30 och spannmålsinnehållet i produkter enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen. Spannmålsinnehållet i produkter enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen skall anses motsvara vikten av slutprodukterna. Inget bidrag beviljas för de spannmålsslag där stärkelsens ursprung inte klart kan fastställas genom analys


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1320/00 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Το Ευρωπαϊκό Πρόγραμμα διανομής γάλακτος στα σχολεία.

eurovoc_concepts:
EU aid
educational institution
milk
sales promotion

text: C 53 E/126 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 Oi anti·stoixew farmakeytike·w diata·jeiw kanonistikoy· xarakth·ra sxetika· me th fa·rmako- epagry·pnhsh proble·- poyn o·ti oi parene·rgeiew tvn farma·kvn koinopoioy·ntai stiw armo·diew arxe·w. H Epitroph· den ei·nai armo·dia gia ta fa·rmaka poy egkri·noyn oi armo·diew arxe·w, ejairoyme·nvn tvn periptv·sevn poy proble·pei h odhgi·a 75/319/EOK toy Symboyli·oy thw 20 Mai(cid:138)oy 1975 peri· proseggi·sevw tvn nomouetikv·n, kanonistikv·n kai dioikhtikv·n diata·jevn poy aforoy·n ta farmakeytika· idioskeya·smata (1), efo·son kinhuei· diadikasi·a parapomph·w h opoi·a odhgei·, meta· apo· thn ajiolo·ghsh kai thn gnvmodo·thsh thw episthmonikh·w epitroph·w toy Eyrvpai¤koy· Organismoy· Ajiolo·ghshw Farma·kvn, se apo·fash thw Epitroph·w. Sxetika· me to proanafero·meno fa·rmako, me·xri sh·mera den ypoblh·uhke ana·logh prosfygh· ston vw a·nv organismo·. En toy·toiw h erv·thsh toy Ajioti·moy Me·loyw toy Koinoboyli·oy ua gnvstopoihuei· ston organismo· ayto·. (1) EE L 147 thw 9. 6. 1975. (2001/C 53 E/160) GRAPTH ERVTHSH E-1320/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: To Eyrvpai¤ko· Pro·gramma dianomh·w ga·laktow sta sxolei·a H Epitroph· proti·uetai na tropopoih·sei drastika· to pro·gramma dianomh·w ga·laktow sta sxolei·a. Me·xri toy·de, h dianomh· ga·laktow sta sxolei·a epidotei·to plh·rvw apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, env· sto me·llon proble·petai na meivuei· h en lo·gv xrhmatodo·thsh kata· to h·misy. To ypo·loipo h·misy ua pre·pei vw ek toy·toy na xrhmatodothuei· apo· ta kra·th me·lh, ta opoi·a o·mvw mporoy·n na metabiba·soyn to ko·stow stoyw galaktoparagvgoy·w kai/h· sth biomhxani·a paragvgh·w galaktokomikv·n proi¤o·ntvn. H drastikh· ayth· pro·tash proskroy·ei se mega·lew antidra·- seiw, metajy· a·llvn lo·gv toy arnhtikoy· anti·ktypoy sthn katana·lvsh ga·laktow. Se poia epixeirh·mata basi·zei h Epitroph· thn pro·tash· thw na meivuei· kata· to h·misy h epido·thsh toy 1. progra·mmatow dianomh·w ga·laktow sta sxolei·a; (cid:201)xei pragmatopoih·sei h Epitroph· emperistatvme·nh mele·th sxetika· me tiw syne·peiew thw pro·tasev·w thw gia 2. thn katana·lvsh ga·laktow sta sxolei·a; a) b) Ea·n o·xi, gia poio lo·go; Ei·nai diateueime·no to Symboy·lio na probei· tv·ra sth diejagvgh· paro·moiaw mele·thw, e·xontaw ypo·ch ton (cid:129) kata· pa·sa piuano·thta (cid:129) arnhtiko· anti·ktypo sthn katana·lvsh ga·laktow; Ea·n nai, poiew ei·nai oi anameno·menew syne·peiew kai poia sympera·smata syna·gei to Symboy·lio apo· ta apotele·smata thw en lo·gv e·reynaw; Den kri·nei h Epitroph· o·ti ua h·tan skopimo·tero na diathrhuei· h plh·rhw epido·thsh toy progra·mmatow 3. dianomh·w ga·laktow sta sxolei·a, e·xontaw ypo·ch tiw eynoi¤ke·w syne·peiew toy ga·laktow gia thn ygei·a; a) b) Ea·n o·xi, gia poio lo·go emme·nei h Epitroph· sthn pro·tash· thw gia mei·vsh thw xrhmatodo·thshw kata· to h·misy, para· tiw eynoi¤ke·w syne·peiew toy ga·laktow gia thn ygei·a; Ea·n nai, pro·keitai na diathrhuei· h plh·rhw xrhmatodo·thsh toy progra·mmatow dianomh·w ga·laktow sta sxolei·a ek me·royw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· ue·lei kata·rxa·w na dieykrini·sei o·ti h pro·tash kanonismoy· toy Symboyli·oy thw 1. 10hw Dekembri·oy 1999 gia thn tropopoi·hsh toy kanonismoy· (EK) ariu. 1255/1999 peri· koinh·w organv·sevw agora·w ston tome·a toy ga·laktow kai tvn galaktokomikv·n proi¤o·ntvn (1) proy¤ poue·tei o·ti h mei·vsh thw koinotikh·w syneisfora·w ua antistaumistei· kai me to parapa·nv apo· ypoxrevtikh· kratikh· syneisfora· e·tsi v·ste to poso· thw synolikh·w eni·sxyshw na prosayjhuei· kata· 95 e·vw 100 % thw endeiktikh·w timh·w toy ga·laktow. (cid:211)son afora· ta leptomerh· epixeirh·mata poy dikaiologoy·n thn pro·tash· thw, h Epitroph· parape·mpei sthn aitiologikh· e·kuesh poy synodey·ei thn pro·tash· thw. 20. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 53 E/127 H proanaferuei·sa pro·tash basi·zetai kyri·vw se mele·th ajiolo·ghshw poy pragmatopoih·uhke apo· ejvteri- 2. koy·w symboy·loyw kai sthn opoi·a mporei· kanei·w na anatre·jei sth ue·sh thw Epitroph·w sto internet. Ta sympera·smata thw en lo·gv mele·thw anafe·royn o·ti h xorh·ghsh thw eni·sxyshw kai toy posoy· thw epido·thshw ei·xan periorisme·no apote·lesma sth diauesimo·thta tvn galaktokomikv·n proi¤o·ntvn sta sxolei·a kai sto epi·pedo katana·lvsh·w toyw genikv·w. H Epitroph· asfalv·w anagnvri·zei o·ti h dianomh· ga·laktow sta sxolei·a mporei· na symba·lei sthn epi·teyjh 3. to·so koinvnikv·n sto·xvn o·so kai sto·xvn poy aforoy·n th diatrofh·. Gia·yto· akribv·w to lo·go, uevrei· o·ti h eni·sxysh den ua pre·pei na epibary·nei apokleistika· to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE) alla· kai ta kra·th me·lh. Eja·lloy, h pro·tash thw Epitroph·w epibebaiv·nei th xrhmatodotikh· ype·rbash thw Koino·thtaw sto pro·gramma sxolikoy· ga·laktow. (1) EE C 89 thw 28. 3. 2000. (2001/C 53 E/161) GRAPTH ERVTHSH P-1322/00 ypobolh·: Bertel Haarder (ELDR) prow thn Epitroph· (17 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Kauyste·rhsh sthn katabolh· egkriuei·saw eni·sxyshw prow to B(cid:146)Tselem (Ke·ntro Plhroforiv·n gia ta Anurv·pina Dikaiv·mata sta Katexo·mena Eda·fh sto Israh·l) Ton Apri·lio toy 1998 h Epitroph· apofa·sise na enisxy·sei to sxe·dio «Generating Commitment for Human Rights» toy B(cid:146)Tselem (The Israeli Information Center for Human Rights in the Occupied Territories) (sxe·dio ariu. 98mas 15 B7-7050, pro·gramma MEDA gia th dhmokrati·a). To 1999 egkri·uhke h xorh·ghsh eno·w epiple·on posoy· prow to B(cid:146)Tselem ypo· thn idio·thta· toy vw symmete·xontow se sxe·dio sto opoi·o synerga·zontai a·llew te·sseriw organv·seiw gia ta anurv·pina dikaiv·mata sto Israh·l (sxe·dio ariu. 1998/281A B7-7050, pro·gramma MEDA gia th dhmokrati·a). Kato·pin ervth·sevn diafo·rvn melv·n toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy sxetika· me thn eni·sxysh toy B(cid:146)Tselem gia to 1998, o Epi·tropow k. Manuel Marín apa·nthse o·ti h sy·mbash gia thn katabolh· toy posoy· ua epishmopoihuei· stiw arxe·w toy 1999. (cid:201)vw sh·mera den e·xei diabibasuei· sy·mbash oy·te gia to e·na oy·te gia to a·llo sxe·dio. Mporei· h Epitroph· na anakoinv·sei po·te to B(cid:146)Tselem ua parala·bei tiw symba·seiw gia ta egkriue·nta posa· prow yposth·rijh tvn dy·o sxedi·vn toy; Mporei· h Epitroph· na dieykrini·sei gia poio lo·go ta egkriue·nta posa· ako·ma den e·xoyn katablhuei·; Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Mai(cid:138)oy 2000) (cid:211)lew oi symba·seiw gia ta progra·mmata MEDA (cid:129) Dhmokrati·a, peri·poy 40, symperilambanome·noy ekei·noy me to B Tselem (Ke·ntro Plhroforiv·n gia ta Anurv·pina Dikaiv·mata sta Katexo·mena Eda·fh sto Israh·l), e·xoyn tv·ra ypografei· apo· thn Epitroph· kai e·xoyn stalei· stoyw anti·stoixoyw dikaioy·xoyw gia prosypografh·. Para· thn atyxh· kauyste·rhsh poy shmei·vsan, o·la ta progra·mmata, symperilambanome·noy ekei·noy me to B Tselem, ua proxvrh·soyn, kata· to plei·ston, o·pvw ei·xan sxediastei·. H xorh·ghsh toy posoy· toy 1999, sto plai·sio toy MEDA (cid:129) Dhmokrati·a, se te·sseriw israhline·w mh kybernhtike·w organv·seiw, symperilambanome·noy toy B Tselem, egkri·uhke apo· thn epitroph· diaxei·rishw tvn dikaivma·tvn toy anurv·poy ton Oktv·brio toy 1999. H sy·mbash ua ypografei· apo· thn Epitroph· kai ua apostalei· sto dikaioy·xo to syntomo·tero dynato·. Te·low, h prosypografh· apo· ton dikaioy·xo ua shma·nei thn e·narjh toy progra·mmatow kai thn katabolh· tvn diaue·simvn po·rvn sy·mfvna me o·lew tiw symbatike·w diata·jeiw. (2001/C 53 E/162) GRAPTH ERVTHSH E-1332/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Xrhmatooikonomikh· sth·rijh sxedi·vn sxetika· me th sarkoei·dvsh Sta te·lh toy pareluo·ntow e·toyw, mia oma·da ato·mvn poy pa·sxoyn apo· sarkoei·dvsh dhmioy·rghsan mia istoue·sh, me sto·xo th dia·dosh plhroforiv·n sxetika· me thn asue·neia· toyw. (cid:211)pvw sy·ntoma ape·deijan oi polya·riumew


title: PREGUNTA ESCRITA E-1303/00 de Michl Ebner (PPE-DE) al Consejo. UE/Austria.

eurovoc_concepts:
Austria
Council of the European Union
European Union membership
diplomatic relations
extreme right
powers of the institutions (EU)

text: 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/167 (2001/C 46 E/193) PREGUNTA ESCRITA P-1541/00 de Michl Ebner (PPE-DE) al Consejo (12 de mayo de 2000) Asunto: Violaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 44 del Reglamento del Parlamento Europeo He dirigido varias preguntas al Consejo a prop(cid:243)sito de Austria: (cid:129) Una pregunta prioritaria presentada el 21 de febrero de 2000 y registrada el 25 de febrero. Segœn el apartado 5 del art(cid:237)culo 44 del Reglamento del Parlamento, este tipo de preguntas tiene que contestarse en el plazo de tres semanas a partir de la fecha de su registro en el Consejo. Esto quiere decir que la pregunta ten(cid:237)a que haberse contestado el d(cid:237)a 17 de marzo, a mÆs tardar. (cid:129) Dos preguntas presentadas el 21 de febrero de 2000 y registradas con fecha de 13 de marzo. Segœn el apartado 6 del art(cid:237)culo 44 del Reglamento del Parlamento, este tipo de preguntas tiene que contestarse en el plazo de seis semanas a partir de la fecha de su registro en el Consejo. Esto quiere decir que dichas preguntas ten(cid:237)an que haberse contestado el 25 de abril, a mÆs tardar. Vista esta violaci(cid:243)n del Reglamento del Parlamento Europeo, hay que preguntar al Consejo si conoce las disposiciones del Reglamento actual y si estÆ dispuesto a cumplirlas en el futuro. Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1299/00, E-1300/00 y P-1541/00 (10 de julio de 2000) El Consejo recuerda a Su Seæor(cid:237)a que no estÆ sujeto a los plazos mencionados en la medida en que Østos se derivan de los apartados 5, 6 y 7 del art(cid:237)culo 44 del Reglamento Interno del Parlamento Europeo. El Consejo quisiera, no obstante, seæalar que, con vistas a mejorar la colaboraci(cid:243)n con el Parlamento Europeo en este Æmbito, ha adoptado rÆpidamente una serie de medidas internas para poder responder a las preguntas escritas en un plazo inferior a dos meses. En este contexto, ha establecido, en el seno de sus instancias preparatorias, un procedimiento de estudio con el que pueda mantener el equilibrio requerido entre este objetivo y la necesidad de garantizar, con la consulta a los servicios competentes y la organizaci(cid:243)n de un procedimiento contradictorio a nivel del Consejo, el mayor nivel posible de calidad de sus respuestas. A lo largo de los aæos, una serie de factores han dificultado el respeto de dicho equilibrio, en detrimento de la rapidez de las respuestas, entre los que cabr(cid:237)a destacar el importante aumento del nœmero de preguntas escritas formuladas al Consejo, factor nada despreciable, la urgencia de las preguntas en Æmbitos que requieren un estudio pormenorizado, e incluso, las propias exigencias de la actualidad que imponen, en ocasiones, plazos para que los parlamentarios dispongan realmente de los œltimos datos sobre la situaci(cid:243)n. En cualquier caso, el Consejo comparte la preocupaci(cid:243)n expresada por Su Seæor(cid:237)a y confirma su intenci(cid:243)n de facilitar, bajo cualquier circunstancia, las respuestas mÆs adecuadas y completas a las preguntas escritas que se le formulen. BuscarÆ soluciones que le permitan mejorar al mÆximo los actuales procedimientos de estudio al tiempo que se respetan los requisitos antes mencionados. (2001/C 46 E/194) PREGUNTA ESCRITA E-1303/00 de Michl Ebner (PPE-DE) al Consejo (27 de abril de 2000) Asunto: UE/Austria Un estudio del Institute of European Affairs irlandØs critica las medidas de los catorce Estados miembros de la UE contra Austria por ser contrarias no solamente al Derecho comunitario, sino tambiØn a los principios democrÆticos. El estudio, elaborado por Eugene Regan, jurista irlandØs y ex miembro del gabinete del Comisario de la UE Peter Sutherland, juzga asimismo duramente la actuaci(cid:243)n de la Presidencia portuguesa. C 46 E/168 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 la modalidad elegida por los Los puntos mÆs criticados son la injerencia en un proceso democrÆtico, catorce Estados miembros para las medidas, que no se aplican en el marco de la Uni(cid:243)n, sino fuera de este marco jur(cid:237)dico, y la dudosa actuaci(cid:243)n de la Presidencia portuguesa, que no ofreci(cid:243) al nuevo Gobierno austr(cid:237)aco ninguna posibilidad para expresar su posici(cid:243)n. Se indica asimismo expresamente que en la actualidad no hay raz(cid:243)n alguna para suponer «que Austria sea un pa(cid:237)s menos democrÆtico que Irlanda o que cualquier otro pa(cid:237)s de la UE». En vista de este fundado estudio cient(cid:237)fico: (cid:129) ¿Conoce el Consejo dicho estudio? (cid:129) En caso negativo, ¿tiene la intenci(cid:243)n de procurÆrselo y estudiarlo? (cid:129) Y, finalmente, ¿quØ piensa hacer para normalizar de nuevo las relaciones con Austria? Respuesta (10 de julio de 2000) El Consejo no ha examinado el estudio al que se refiere Su Seæor(cid:237)a y no tiene una opini(cid:243)n al respecto. Las medidas a las que se refiere la pregunta no son vinculantes para el Consejo y el Consejo no ha adoptado ninguna posici(cid:243)n al respecto. (2001/C 46 E/195) PREGUNTA ESCRITA E-1305/00 de Michl Ebner (PPE-DE) al Consejo (27 de abril de 2000) Asunto: Pregunta H-0191/00 El 17 de marzo de 2000 recib(cid:237) la respuesta escrita a mi pregunta oral H-0191/00 sobre Israel y Rusia. En este respecto, cabe hacer constar que el Consejo solamente abord(cid:243) los pÆrrafos primero y segundo de mi pregunta, mientras que soslay(cid:243) completamente el tercero y mÆs importante. En particular, en la respuesta no se abord(cid:243) la relaci(cid:243)n existente con las medidas actualmente impuestas por los 14 Estados miembros contra Austria, como pretend(cid:237)a la pregunta. Por consiguiente, la pregunta puede considerarse en su mayor parte como no respondida, y el autor de la misma espera por ello una respuesta mÆs amplia. Respuesta (10 de julio de 2000) El Consejo remite a Su Seæor(cid:237)a a la respuesta que dio a su anterior pregunta sobre este tema. Dado que el œltimo pÆrrafo de dicha pregunta se dirig(cid:237)a a la Presidencia portuguesa no proceder(cid:237)a que respondiera el Consejo. En cualquier caso se trata de un tema sobre el que el Consejo no se ha pronunciado. (2001/C 46 E/196) PREGUNTA ESCRITA E-1310/00 de Nicholas Clegg (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) Asunto: Etiquetado de productos textiles ¿QuØ disposiciones regulan actualmente, a nivel comunitario o multilateral, el etiquetado de productos textiles procedentes de pa(cid:237)ses no comunitarios? ¿QuØ medidas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para mejorar


title: Regolamento (CE) n. 863/2000 della Commissione, del 27 aprile 2000, relativo alle offerte comunicate nell'ambito della gara per l'esportazione di avena di cui al regolamento (CE) n. 1897/1999

text: L 103/62 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 4. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 863/2000 DELLA COMMISSIONE del 27 aprile 2000 relativo alle offerte comunicate nell'ambito della gara per l'esportazione di avena di cui al regolamento (CE) n. 1897/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4), visto il regolamento (CE) n. 1897/1999 della Commissione, del 2 settembre 1999, relativo ad una misura particolare d'inter- vento per i cereali in Finlandia e in Svezia (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2482/1999 (6), e in particolare l'articolo 8, considerando quanto segue: (1) Una gara per la restituzione all'esportazione di avena prodotta in Finlandia e in Svezia destinata ad essere esportata dalla Finlandia o dalla Svezia verso qualsiasi paese terzo, è stata indetta con il regolamento (CE) n. 1897/1999. A norma dell'articolo 8 del regolamento (CE) n. 1897/ 1999, la Commissione può, secondo la procedura di cui all'articolo 23 del regolamento (CE) n. 1766/92 decidere di non dar seguito alla gara. Tenuto conto in particolare dei criteri precisati all'arti- colo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95, non è oppor- tuno fissare una restituzione massima. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, (2) (3) (4) HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Non è dato seguito alle offerte comunicate dal 21 al 27 aprile 2000, nell'ambito della gara per la restituzione all'esportazione d'avena di cui al regolamento (CE) n. 1897/1999. Il presente regolamento entra in vigore il 28 aprile 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 233 del 3. 9. 1999, pag. 10. (6) GU L 303 del 26. 11. 1999, pag. 3