title: Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för gemenskapsinitiativet Equal avseende samarbete mellan länderna för att främja nya metoder för att bekämpa diskriminering och alla slags skillnader i samband med arbetsmarknaden

text: C 127/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 5. 2000 MEDDELANDE FR¯N KOMMISSIONEN TILL MEDLEMSSTATERNA om fastst(cid:228)llande av riktlinjer f(cid:246)r gemenskapsinitiativet Equal avseende samarbete mellan l(cid:228)nderna f(cid:246)r att fr(cid:228)mja nya metoder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering och alla slags skillnader i samband med arbetsmarknaden (2000/C 127/02) 1. Europeiska gemenskapernas kommission godk(cid:228)nde den 14 f(cid:246)r gemenskapsinitiativet april 2000 f(cid:246)ljande riktlinjer Equal. 2. Inom ramen f(cid:246)r gemenskapsinitiativet Equal kommer ge- menskapsbidrag fr(cid:229)n Europeiska socialfonden att tillhanda- h(cid:229)llas f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)ljer riktlinjerna i detta medde- lande och omfattas av f(cid:246)rslag fr(cid:229)n medlemsstaterna som godk(cid:228)nts av Europeiska kommissionen i form av program f(cid:246)r gemenskapsinitiativ. Equal skall g(cid:228)lla f(cid:246)r hela Euro- peiska unionens territorium. I. SYFTE 3. Equal har till syfte att genom samarbete mellan l(cid:228)nderna fr(cid:228)mja nya metoder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering och alla slags skillnader i samband med arbetsmarknaden. Des- sutom skall Equal ta vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn till asyls(cid:246)kandes integrering i samh(cid:228)llet och yrkeslivet. II. POLITISK BAKGRUND 4. P(cid:229) grund av att medlemsstaternas v(cid:228)xande (cid:246)msesidiga eko- nomiska beroende (cid:246)kar har en ny avdelning om syssels(cid:228)tt- ning inf(cid:246)rts i Amsterdamf(cid:246)rdraget. I denna avdelning f(cid:246)- reskrivs att syssels(cid:228)ttningsstrategin skall samordnas och att riktlinjer skall antas som medlemsstaterna skall beakta i sin syssels(cid:228)ttningspolitik. Dessa riktlinjer syssels(cid:228)ttning, som bygger p(cid:229) de fyra pelarna (anst(cid:228)llbarhet, f(cid:246)retagar- anda, anpassningsf(cid:246)rm(cid:229)ga och j(cid:228)mst(cid:228)lldhet) och som med- lemsstaterna skall (cid:246)vers(cid:228)tta till nationella handlingsplaner f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning, utg(cid:246)r ramarna f(cid:246)r gemenskapens finan- siella st(cid:246)d, s(cid:228)rskilt genom strukturfonderna. f(cid:246)r 6. F(cid:246)r att verkligen bli effektiv m(cid:229)ste den europeiska syssel- s(cid:228)ttningsstrategin oms(cid:228)ttas till (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) lokal och regio- nal niv(cid:229), i st(cid:228)der och p(cid:229) landsbygden, dvs. inom geogra- fiska omr(cid:229)den d(cid:228)r lokalt samarbete kan genereras. Detta kr(cid:228)ver nya s(cid:228)tt att ta itu med gemensamma prioriteringar och effektiva metoder f(cid:246)r att sprida l(cid:246)sningar som har visat sig fungera. 7. Europeiska socialfonden (ESF) (cid:228)r en strukturfond som ver- kar j(cid:228)msides med andra fonder inriktade p(cid:229) jordbruksfr(cid:229)- gor och regional utveckling. ESF engagerar sig i (cid:229)tg(cid:228)rder som skall f(cid:246)rebygga och bek(cid:228)mpa arbetsl(cid:246)shet, utveckla m(cid:228)nskliga resurser och fr(cid:228)mja lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r alla att komma in p(cid:229) arbetsmarknaden. Fonden har s(cid:228)rskilt till syfte att ge bidrag till (cid:229)tg(cid:228)rder som skall st(cid:246)dja den euro- peiska syssels(cid:228)ttningsstrategin. 8. P(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) finns en (cid:246)vergripande strategi f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering (s(cid:228)rskilt p(cid:229) grund av k(cid:246)n, ras, etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder eller sexuell l(cid:228)ggning) och social utslagning. Equal kommer att st(cid:229) f(cid:246)r arbetsmarknadsdelen i denna strategi. Initiativet kommer att komplettera andra politiska (cid:229)tg(cid:228)rder, instrument och insatser p(cid:229) detta omr(cid:229)de som inte enbart g(cid:228)ller rena arbetsmarknadsfr(cid:229)gor, i synnerhet de s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser och (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram som utvecklas inom ra- men f(cid:246)r artiklarna 13 och 137 i f(cid:246)rdraget. D(cid:228)rvid skall kommissionen och medlemsstaterna s(cid:246)rja f(cid:246)r (cid:246)verensst(cid:228)m- melse och komplementaritet mellan dessa insatser och Equal. Initiativet kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att spela en viktig roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att koppla ihop insatser som st(cid:246)ds av gemen- skapen enligt artiklarna 13 och 137, program som st(cid:246)ds av ESF och politiska m(cid:229)l som efterstr(cid:228)vas inom ramen f(cid:246)r den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin. 5. M(cid:229)let f(cid:246)r den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin (cid:228)r att (cid:229)- stadkomma en h(cid:246)g syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229) f(cid:246)r alla grupper p(cid:229) arbetsmarknaden. F(cid:246)r att uppn(cid:229) detta (cid:228)r det viktigt att utveckla kvalifikationerna och m(cid:246)jligheterna att f(cid:229) anst(cid:228)ll- ning f(cid:246)r dem som nu (cid:228)r utest(cid:228)ngda fr(cid:229)n arbetsmarknaden. Men (cid:228)ven yrkeskvalifikationerna f(cid:246)r dem som redan har anst(cid:228)llning, s(cid:228)rskilt i utsatta eller s(cid:229)rbara sektorer, m(cid:229)ste f(cid:246)rnyas och uppdateras. Vidare m(cid:229)ste f(cid:246)retagarandan upp- muntras och m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n att delta i arbetsmarknaden p(cid:229) lika villkor s(cid:228)kerst(cid:228)llas. D(cid:228)rf(cid:246)r kr(cid:228)vs (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa olikheter och diskriminering b(cid:229)de bland arbetsl(cid:246)sa och yrkesverksamma. III. ALLM˜NNA PRINCIPER Inledning 9. Equal kommer att bygga vidare p(cid:229) de l(cid:228)rdomar som dragits fr(cid:229)n programmen Employment och Adapt och kommer att fungera som ett experiment f(cid:246)r utveckling och spridning av nya s(cid:228)tt att genomf(cid:246)ra arbetsmarknadspolitiska (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att bek(cid:228)mpa alla former av diskriminering och olikheter p(cid:229) arbetsmarknaden, oavsett om det drabbar personer som f(cid:246)rs(cid:246)ker komma in p(cid:229) arbetsmarknaden eller personer som redan har anst(cid:228)llning. Samtidigt skall de s(cid:228)r- skilda behov beaktas som asyls(cid:246)kande har p(cid:229) grund av sin speciella situation. 5. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 127/3 10. Equal kommer att verka inom ett antal tematiska omr(cid:229)den som fastst(cid:228)llts inom ramen f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningspolitikens fyra pelare efter samr(cid:229)d med medlemsstaterna. Det handlar om st(cid:246)domr(cid:229)den d(cid:228)r olika medlemsstater anser sig beh(cid:246)va f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)r att samarbeta med andra medlemsstater genomf(cid:246)randet av sin egen nationella politik. I enlighet med artikel 1 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 (1) och de europeiska syssels(cid:228)ttningsriktlinjerna skall medlemsstaterna integrera j(cid:228)mst(cid:228)lldhetsaspekter i varje tematiskt omr(cid:229)de. F(cid:246)rteckningen (cid:246)ver tematiska omr(cid:229)den kan komma att ses (cid:246)ver inf(cid:246)r f(cid:246)ljande f(cid:246)rslagsomg(cid:229)ngar f(cid:246)r att beakta utveck- lingen p(cid:229) arbetsmarknaden och syssels(cid:228)ttningsriktlinjerna. Kommissionen kommer efter n(cid:246)dv(cid:228)ndigt samr(cid:229)d att f(cid:246)resl(cid:229) nya tematiska omr(cid:229)den. F(cid:246)rslagen kommer efter diskussion inom syssels(cid:228)ttningskommittØn att f(cid:246)rel(cid:228)ggas kommittØn i enlighet med artikel 147 i f(cid:246)rdraget f(cid:246)r godk(cid:228)nnande, och kommer att l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r Europaparlamentet. 11. Equal-projekt skall genomf(cid:246)ras av geografiska eller sektori- ella partnerskap, s. k. utvecklingspartnerskap. Samarbets- partnerna inom ett utvecklingspartnerskap skall utforma och enas om en strategi och om n(cid:246)dv(cid:228)ndiga medel f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga den genom nyskapande metoder. Utveck- lingspartnerskapen skall arbeta (cid:246)ver nationsgr(cid:228)nserna och delta i (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att informera om och generalisera goda l(cid:246)sningar. 12. Lyckade nyskapande (cid:229)tg(cid:228)rder som utvecklats inom ramen f(cid:246)r Equal b(cid:246)r f(cid:229) stor spridning f(cid:246)r att f(cid:229) st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga inverkan p(cid:229) politiken och n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt inf(cid:246)rlivas i strukturfondsprogrammen f(cid:246)r m(cid:229) 1, 2 och 3 samt i de nationella handlingsplanerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning. 13. Equal kommer att skilja sig fr(cid:229)n strukturfondsprogrammen inom m(cid:229)l 1, 2 och 3 genom att initiativet inriktas p(cid:229) att utpr(cid:246)va nya s(cid:228)tt att genomf(cid:246)ra politiska prioriteringar inom ramen f(cid:246)r den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin och genom att tonvikten l(cid:228)ggs p(cid:229) partnerskap inom trans- nationellt samarbete. Det tematiska syns(cid:228)ttet 14. Medlemsstaterna skall formulera sina Equal-strategier ut- ifr(cid:229)n de tematiska omr(cid:229)den som inordnats under de fyra pelarna f(cid:246)r den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin. Inom dessa omr(cid:229)den skall medlemsstaterna se till att deras f(cid:246)r- slag i f(cid:246)rsta hand gagnar personer som uts(cid:228)tts f(cid:246)r de vikti- gaste formerna av diskriminering (p(cid:229) grund av k(cid:246)n, ras, etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder eller sexuell l(cid:228)ggning) och oj(cid:228)mlikhet. Vart och ett av dessa tematiska omr(cid:229)den skall vara helt (cid:246)ppet f(cid:246)r alla dessa grupper. Inom ramen f(cid:246)r detta (cid:246)vergripande syns(cid:228)tt skall fr(cid:228)mjande av j(cid:228)mst(cid:228)lldhet mellan kvinnor och m(cid:228)n vara ett st(cid:229)ende inslag i de tematiska omr(cid:229)dena inom de fyra pe- larna och samtidigt g(cid:246)ras till f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder inom den fj(cid:228)rde pelaren. 15. De tematiska omr(cid:229)den som kommer att ligger till grund f(cid:246)r den f(cid:246)rsta f(cid:246)rslagsinfordran beskrivs i f(cid:246)ljande punkt. (1) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna. Tematiska omr(cid:229)den f(cid:246)r den f(cid:246)rsta f(cid:246)rslagsomg(cid:229)ngen 16. Vid utarbetandet av en strategi som grundar sig p(cid:229) dessa tematiska omr(cid:229)den b(cid:246)r medlemsstaterna ha ambitionen att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kvalificerade arbetstill- f(cid:228)llen med framtidspotential. De b(cid:246)r dessutom uppmuntra en effektiv anv(cid:228)ndning av befintliga mekanismer (t. ex. me- kanismer f(cid:246)r social dialog) f(cid:246)r att g(cid:246)ra akt(cid:246)rerna p(cid:229) arbets- marknaden uppm(cid:228)rksamma p(cid:229) faktorer som kan leda till diskriminering, oj(cid:228)mlik behandling och utest(cid:228)ngning av vissa grupper p(cid:229) arbetsmarknaden. Anst(cid:228)llbarhet a) Underl(cid:228)tta intr(cid:228)det och (cid:229)terintr(cid:228)det p(cid:229) arbetsmarknaden f(cid:246)r dem som har sv(cid:229)rt att integreras eller (cid:229)terintegreras p(cid:229) en arbetsmarknad som m(cid:229)ste vara (cid:246)ppen f(cid:246)r alla. b) Bek(cid:228)mpa rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet i samband med arbetsmarknaden. F(cid:246)retagaranda c) Ge alla m(cid:246)jlighet att starta en aff(cid:228)rsverksamhet genom att tillhandah(cid:229)lla de verktyg som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att starta en r(cid:246)relse samt identifiera och utnyttja nya sys- sels(cid:228)ttningsskapande m(cid:246)jligheter i st(cid:228)der och p(cid:229) lands- bygden. d) Bygga ut den sociala ekonomin (den tredje sektorn), s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller samh(cid:228)llstj(cid:228)nster, med s(cid:228)rskild fokuse- ring p(cid:229) att h(cid:246)ja arbetets kvalitativa inneh(cid:229)ll. Anpassningsf(cid:246)rm(cid:229)ga e) Fr(cid:228)mja livsl(cid:229)ngt l(cid:228)rande och utveckla rutiner som mot- verkar utanf(cid:246)rskap p(cid:229) arbetsplatsen f(cid:246)r att d(cid:228)rmed upp- muntra rekrytering och kvarh(cid:229)llande av personer som uts(cid:228)tts f(cid:246)r diskriminering och oj(cid:228)mlik behandling i sam- band med arbetsmarknaden. f) Ge st(cid:246)d till f(cid:246)retag och anst(cid:228)llda f(cid:246)r att de skall kunna anpassa sig till ekonomiska strukturf(cid:246)r(cid:228)ndringar och anv(cid:228)nda sig av informationsteknik och annan ny teknik. C 127/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 5. 2000 Lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n g) F(cid:246)rena yrkeslivet med familjelivet och underl(cid:228)tta (cid:229)ter- intr(cid:228)det p(cid:229) arbetsmarknaden f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n som l(cid:228)mnat den, genom att utveckla mer flexibla och effek- tiva former av arbetsorganisation och st(cid:246)dtj(cid:228)nster. h) Minska k(cid:246)nsskillnader och ge st(cid:246)d till desegreringen av arbetsmarknaden. 17. Medlemsstaterna skall endast v(cid:228)lja tematiska omr(cid:229)den inom vilka de vill samarbeta. Dessutom m(cid:229)ste varje med- lemsstat planera en l(cid:228)gsta niv(cid:229) av insatser till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r asyls(cid:246)kande beroende p(cid:229) hur stort problemet (cid:228)r i den aktuella medlemsstaten. 18. Normalt sett f(cid:246)rv(cid:228)ntas varje medlemsstat v(cid:228)lja minst ett tematiskt omr(cid:229)de inom varje pelare vid varje inbjudan att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag. I undantagsfall kan kommissionen bevilja ett undantag fr(cid:229)n detta krav f(cid:246)r en viss medlemsstat. Asyls(cid:246)kande 19. Situationen vad g(cid:228)ller asyls(cid:246)kande inom unionen (cid:228)r kom- plex. Asyls(cid:246)kande kan indelas i tre huvudkategorier (1). (cid:151) Personer vars ans(cid:246)kan h(cid:229)ller p(cid:229) att unders(cid:246)kas av den ber(cid:246)rda medlemsstaten. (cid:151) Personer som har tagits emot inom ramen f(cid:246)r ett hu- manit(cid:228)rt omflyttnings- eller evakueringsprogram eller som omfattas av en tillf(cid:228)llig skyddsordning. (cid:151) Personer som inte har beviljats flyktingstatus, men som omfattas av andra former av skydd (komplement(cid:228)rt eller underordnat) eftersom deras individuella situation hindrar dem fr(cid:229)n att (cid:229)terv(cid:228)nda till sitt hemland. 20. I de flesta medlemsstater (cid:228)r det inte till(cid:229)tet f(cid:246)r asyls(cid:246)kande (enligt den f(cid:246)rsta kategorin) att s(cid:246)ka sig in p(cid:229) arbetsmark- naden eller ocks(cid:229) (cid:228)r deras tilltr(cid:228)de omg(cid:228)rdat av mycket strikta villkor. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de tv(cid:229) andra kategorierna har medlemsstaterna dock visat sig mer positivt inst(cid:228)llda till att l(cid:229)ta asyls(cid:246)kande komma in p(cid:229) arbetsmarknaden. Vidare b(cid:246)r p(cid:229)pekas att r(cid:229)det i sitt beslut om en gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd av den 26 april 1999 erk(cid:228)nner (cid:246)nskv(cid:228)rdheten av att hj(cid:228)lpa asyls(cid:246)kande som kommer att s(cid:228)ndas tillbaka genom (1) Flyktingar tas inte upp under denna rubrik, eftersom de (cid:228)r bosatta i landet p(cid:229) l(cid:228)ngre tid och d(cid:228)rmed kan vara st(cid:246)dber(cid:228)ttigade inom ramen f(cid:246)r regulj(cid:228)ra utvecklingspartnerskap inom Equal. att erbjuda dem allm(cid:228)n utbildning och yrkesutbildning och d(cid:228)rmed utveckla kvalifikationer som de kan ha anv(cid:228)ndning f(cid:246)r i sitt hemland (2). Det (cid:228)r viktigt att detta respekteras vid genomf(cid:246)randet av inslaget om asyls(cid:246)kande i Equal. 21. Insatser f(cid:246)r asyls(cid:246)kande kan planeras antingen inom ramen f(cid:246)r ett sektoriellt utvecklingspartnerskap (dvs. ett nationellt partnerskap som omfattar alla partner som (cid:228)r aktuella n(cid:228)r det g(cid:228)ller att st(cid:246)dja den asyls(cid:246)kandes sociala och yrkesm(cid:228)s- siga integration) eller inom ett geografiskt utvecklingspart- nerskap n(cid:228)r det handlar om ett omr(cid:229)de med en stor kon- centration av asyls(cid:246)kande. Betr(cid:228)ffande asyls(cid:246)kande b(cid:246)r samma typer av partnerskap, strategi och (cid:229)tg(cid:228)rder g(cid:228)lla som f(cid:246)r andra utvecklingspartnerskap inom Equal. Arbete i partnerskap 21. Equal kommer att finansiera (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs ge- nom strategiska partnerskap. Equal-partnerskapen kommer att verka inom de valda tematiska omr(cid:229)dena och kommer att kallas utvecklingspartnerskap. De kommer att samman- f(cid:246)ra intressenter med l(cid:228)mplig kompetens som kommer att samarbeta f(cid:246)r att utveckla ett integrerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r att angripa m(cid:229)ngfacetterade problem. Partnerna skall samarbeta f(cid:246)r att identifiera faktorer som leder till oj(cid:228)m- likhet och diskriminering i samband med arbetsmarknaden inom det valda tematiska omr(cid:229)det. De skall med f(cid:246)renade anstr(cid:228)ngningar och resurser f(cid:246)rs(cid:246)ka finna nyskapande l(cid:246)s- ningar p(cid:229) gemensamt definierade problemomr(cid:229)den och efterstr(cid:228)va gemensamma m(cid:229)l. 23. Utvecklingspartnerskap b(cid:246)r fr(cid:229)n b(cid:246)rjan inneh(cid:229)lla ett antal k(cid:228)rnpartner. Det b(cid:246)r dock s(cid:228)kerst(cid:228)llas att andra relevanta akt(cid:246)rer ocks(cid:229) kan komma med i partnerskapet senare un- der dess livsl(cid:228)ngd, som t. ex. offentliga myndigheter, offent- liga arbetsf(cid:246)rmedlingar, icke-statliga organisationer, n(cid:228)- ringslivet (framf(cid:246)r allt sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag) och arbetsmarknadsparterna. ˜ven mindre organisationer med nyskapande idØer m(cid:229)ste kunna l(cid:228)mna sitt bidrag genom att delta fullt ut i utvecklingspartnerskap. Erfarenheterna fr(cid:229)n Employment och Adapt visat att det (cid:228)r viktigt att blanda in lokala och regionala myndigheter f(cid:246)r att se till att verk- samhetsplanerna (cid:246)verensst(cid:228)mmer med det aktuella omr(cid:229)- dets utvecklingsbehov. Dessa myndigheters deltagande kommer ocks(cid:229) att f(cid:246)rst(cid:228)rka sannolikheten att projektresul- tat kommer att ges en mer generell r(cid:228)ckvidd. 24. Utvecklingspartnerskap kan vara grundade p(cid:229) geografiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden och sammanf(cid:246)ra relevanta akt(cid:246)rer fr(cid:229)n ett visst geografiskt omr(cid:229)de. Dessa partnerskap kommer att (2) Gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd av den 26 april 1999 beslutad av r(cid:229)det p(cid:229) grund- val av artikel K3 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen, med projekt och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att praktiskt st(cid:246)dja mottagande och frivillig repat- f(cid:246)rdrivna personer och asyls(cid:246)kanden samt riering av flyktingar, f(cid:246)ljd av de senaste n(cid:246)dhj(cid:228)lp till de personer som har flytt till jfr. artikel 5c. h(cid:228)ndelserna i Kosovo. EGT L 114, 1. 5. 1999, s. 2; 5. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 127/5 betecknas som geografiska partnerskap. Den sortens partner- skap (cid:228)r kanske inte alltid den mest effektiva f(cid:246)r att ta itu med den typ av problem som fastst(cid:228)llts och d(cid:228)rf(cid:246)r kan andra former av partnerskap utnyttjas inom ramen f(cid:246)r ovann(cid:228)mnda riktlinjer. S(cid:229)dana partnerskap kan g(cid:228)lla en viss ekonomisk sektor eller industri. Om det (cid:228)r motiverat kan de (cid:228)ven i f(cid:246)rsta hand avse en eller flera s(cid:228)rskilda grupper av m(cid:228)nniskor som uts(cid:228)tts f(cid:246)r diskriminering eller oj(cid:228)mlik behandling i samband med arbetsmarknaden. Dessa typer av partnerskap kommer att betecknas som sektoriella partnerskap. (cid:151) M(cid:229)lorienterat nyskapande som inriktas p(cid:229) att formulera nya m(cid:229)l och som kan omfatta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r att identifiera nya och lovande kompetensomr(cid:229)den och (cid:246)ppna nya syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter p(cid:229) arbetsmark- naden. (cid:151) Strukturorientert nyt(cid:228)nkande som avser politiska och institutionella strukturer. Denna form av nyt(cid:228)nkande har att g(cid:246)ra med systemutveckling i samband med ar- betsmarknaden. 25. Slutmottagarna f(cid:246)r finansiering fr(cid:229)n Equal (cid:228)r de utveck- lingspartnerskap som beskrivits i punkt 22 (cid:150) 24 ovan. I varje s(cid:229)dant partnerskap skall det g(cid:229) att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det administrativa och finansiella ansvaret ligger p(cid:229) en organi- sation som har f(cid:246)rm(cid:229)gan att f(cid:246)rvalta offentliga medel och som kan svara f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av dessa. Delaktighet 26. Delaktighet kommer att vara en central princip inom varje utvecklingspartnerskap. I praktiken inneb(cid:228)r detta att alla som deltar i genomf(cid:246)randet av verksamheten ocks(cid:229) skall delta i beslutsprocessen. Aktivt deltagande fr(cid:229)n dem som st(cid:246)det riktar sig till skall dessutom bed(cid:246)mas positivt vid urvalsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r finansiering inom (cid:229)tg(cid:228)rd 1 och vid urvalsbekr(cid:228)ftelsen f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rd 2. Transnationellt samarbete 27. Equal kommer att bygga p(cid:229) principen om samarbete (cid:246)ver nationsgr(cid:228)nserna. De erfarenheter som gjorts inom gemen- skapsinitiativen Employment och Adapt visar att ett trans- nationellt perspektiv kan inneb(cid:228)ra ett betydande merv(cid:228)rde f(cid:246)r projektansvariga som arbetar tillsammans med andra personer i liknande situationer. Dessutom visar det sig att samarbete (cid:246)ver gr(cid:228)nserna kan leda till ett djupg(cid:229)ende po- litiskt nyt(cid:228)nkande. Det transnationella perspektivet (cid:228)r d(cid:228)r- f(cid:246)r ett synnerligen viktigt inslag i Equal. Nyskapande 28. Equal kommer att utpr(cid:246)va nyskapande metoder f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra politiska (cid:229)tg(cid:228)rder. Dessa metoder kan vara helt nya eller inneh(cid:229)lla inslag som (cid:246)verf(cid:246)rts fr(cid:229)n andra omr(cid:229)den f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra genomf(cid:246)randet av politiska (cid:229)t- g(cid:228)rder. 29. Definition av nyskapande inom Equal bygger p(cid:229) den typo- logi som kommit fram vid utv(cid:228)rderingen av Employment och Adapt d(cid:228)r man skiljer mellan tre former av nyt(cid:228)n- kande: (cid:151) Processorienterat nyskapande som omfattar utveckling av nya metoder, verktyg eller handlingss(cid:228)tt och f(cid:246)rb(cid:228)t- tring av befintliga metoder. P(cid:229)verkan 30. Equal kommer att finansiera utvecklingen av nyskapande l(cid:246)sningar f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra de politiska prioriteringar som medlemsstaterna fastst(cid:228)llt i sina nationella handlingsplaner. F(cid:246)r att ge Equal st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga genomslagskraft m(cid:229)ste resultaten granskas, j(cid:228)mf(cid:246)ras (benchmarking) och spridas b(cid:229)de inom medlemsstaterna och (cid:246)ver hela unionen. Det (cid:228)r viktigt att beslutsfattare f(cid:229)r feedback fr(cid:229)n Equal, s(cid:228)rskilt om de har ansvar f(cid:246)r nationella handlingsplaner eller (cid:228)r inblan- dade i strukturfondernas program inom m(cid:229)l 1, 2 och 3. IV. ¯TG˜RDER SOM SKALL FINANSIERAS AV EQUAL 31. Equal kommer att finansiera verksamhet inom f(cid:246)ljande fyra (cid:229)tg(cid:228)rder: ¯tg(cid:228)rd 1: Uppr(cid:228)ttande av utvecklingspartnerskap och transnationellt samarbete. ¯tg(cid:228)rd 2: Genomf(cid:246)rande av utvecklingspartnerskapens handlingsplaner. ¯tg(cid:228)rd 3: Tematisk n(cid:228)tuppbyggnad, spridning av goda l(cid:246)sningar och inverkan p(cid:229) den nationella poli- tiken. ¯tg(cid:228)rd 4: Tekniskt st(cid:246)d till (cid:229)tg(cid:228)rderna 1, 2 och 3. ¯tg(cid:228)rd 2 f(cid:246)ljer efter (cid:229)tg(cid:228)rd 1. Medlemsstaterna f(cid:246)rv(cid:228)ntas kunna inleda (cid:229)tg(cid:228)rd 3 s(cid:229) snart resultat (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r spridning. ¯tg(cid:228)rd 4 inneb(cid:228)r att st(cid:246)d kommer att tillhanda- h(cid:229)llas redan innan (cid:229)tg(cid:228)rd 1 p(cid:229)b(cid:246)rjas. ¯tg(cid:228)rd 1: Uppr(cid:228)ttande av utvecklingspartnerskap och transnationellt samarbete 32. Syftet med (cid:229)tg(cid:228)rd 1 (cid:228)r att underl(cid:228)tta etableringen eller konsolideringen av varaktiga, effektiva utvecklingspartner- skap och att f(cid:229) ut ett verkligt merv(cid:228)rde ur det transnatio- nella samarbetet. Tidsperioden f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd skall be- st(cid:228)mmas av f(cid:246)rvaltningsmyndigheten, men b(cid:246)r i regel inte (cid:246)verstiga sex m(cid:229)nader. Kommissionen anser att det st(cid:246)d C 127/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 5. 2000 som beviljas under (cid:229)tg(cid:228)rd 1 generellt sett inte skall utg(cid:246)ra en betydande del av de totalt tillg(cid:228)ngliga finansiella medlen f(cid:246)r varje enskild medlemsstat. 33. Urval f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rd 1 kommer att vara den viktigste etappen i urvalsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r finansiering inom Equal. Urvalet kom- mer att grunda sig p(cid:229) ans(cid:246)kningar som l(cid:228)mnas gemensamt av ett antal organisationer (initiativtagare till utvecklings- partnerskap). N(cid:228)r det g(cid:228)ller verksamhetens tematiska och geografiska/sektoriella omr(cid:229)de b(cid:246)r ans(cid:246)kningshandlingarna inneh(cid:229)lla f(cid:246)ljande uppgifter: (cid:151) Partner som fr(cid:229)n b(cid:246)rjan deltar i utvecklingspartnerska- pet, (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att alla relevanta partner kommer att ha m(cid:246)jlighet att delta under partnerskapets fortsatta existens, d(cid:228)ribland och i synnerhet mindre organisationer som kan vara aktu- ella, samt (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r hantering av det administrativa och finansiella ansvaret. (cid:151) Logiken bakom partnerskapet, en analys av det pro- blem som skall behandlas och en f(cid:246)rklaring av hur de olika potentiella m(cid:229)lgruppernas behov har beaktats. (cid:151) Partnerskapets m(cid:229)ls(cid:228)ttning. (cid:151) En handlingsplan f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rd 1. (cid:151) Vilken typ av verksamhet man har f(cid:246)r avsikt att ge- nomf(cid:246)ra under (cid:229)tg(cid:228)rd 2. (cid:151) Vilka f(cid:246)rv(cid:228)ntningar man har p(cid:229) det transnationella samarbetet. 34. ˜ven om ansvaret f(cid:246)r urvalsf(cid:246)rfarandet vad g(cid:228)ller utveck- lingspartnerskap ligger p(cid:229) f(cid:246)rvaltningsmyndigheten, i sam- arbete med (cid:246)vervakningskommittØn f(cid:246)r gemenskapsinitia- sig kommissionen att urvalskriterierna tivet, kommer att spegla de allm(cid:228)nna principer f(cid:246)r Equal som beskrivs i avsnitt III. S(cid:246)kande som inte v(cid:228)ljs ut b(cid:246)r f(cid:229) veta sk(cid:228)len till detta. f(cid:246)rv(cid:228)ntar 35. I slutet av (cid:229)tg(cid:228)rd 1 b(cid:246)r utvecklingspartnerskapet kunna p(cid:229)visa en gemensam strategi i form av ett avtal om utveck- lingspartnerskap. Avtalet b(cid:246)r minst inneh(cid:229)lla f(cid:246)ljande: (cid:151) En bed(cid:246)mning av situationen vad g(cid:228)ller utest(cid:228)ngning, diskriminering och oj(cid:228)mlikhet inom det ber(cid:246)rda tema- tiska och geografiska eller sektoriella omr(cid:229)det. (cid:151) Verksamhetens m(cid:229)l och prioriteringar, varvid h(cid:228)nsyn tagits till fr(cid:229)n tidigare relevanta (cid:229)tg(cid:228)rder inom det aktuella geografiska eller sektoriella omr(cid:229)det. l(cid:228)rdomar (cid:151) En utf(cid:246)rlig handlingsplan samt en realistisk budget. (cid:151) En klar avgr(cid:228)nsning av varje partners roll, med uppgift om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits vad g(cid:228)ller styrning och ledning av partnerskapet och f(cid:246)rvaltning av det finan- siella st(cid:246)det. (cid:151) En mekanism f(cid:246)r l(cid:246)pande utv(cid:228)rdering, d(cid:228)ribland en presentation av uppgifter och information om utveck- lingspartnerskapet och en analys av dess resultat. (cid:151) Ett (cid:229)tagande fr(cid:229)n utvecklingspartnerskapet att delta i ett samarbete f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rd 3. (cid:151) Strategi och mekanismer f(cid:246)r att integrera ett j(cid:228)mst(cid:228)lld- hetsperspektiv. Transnationellt samarbete 36. Utvecklingspartnerskapen m(cid:229)ste utse minst en samarbets- partner fr(cid:229)n en annan medlemsstat. Som allm(cid:228)n regel b(cid:246)r samarbete etableras mellan Equal-partnerskap som v(cid:228)ljs av medlemsstaterna, helst inom samma tematiska omr(cid:229)de. S(cid:229)- dant samarbete kan ocks(cid:229) utstr(cid:228)ckas till liknande projekt som st(cid:246)ds i ett land utanf(cid:246)r EU inom ramen f(cid:246)r program- men Phare, Tacis eller Meda. Programf(cid:246)rslaget kan till(cid:229)ta begr(cid:228)nsade undantag fr(cid:229)n denna allm(cid:228)nna regel, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att det merv(cid:228)rde som samarbete med partner utanf(cid:246)r Equal kan skapa (cid:228)r klart definierat och att dessa partner kan p(cid:229)visa att de kan t(cid:228)cka sina egna kostnader f(cid:246)r detta samarbete. 37. I slutet av (cid:229)tg(cid:228)rd 1 skall partnerskapet kunna visa att man i ett transnationellt samarbetsavtal har fastst(cid:228)llt (cid:151) ett transnationellt handlingsprogram med medf(cid:246)ljande budget, (cid:151) rollen f(cid:246)r varje transnationell samarbetspartner, gemen- samma metoder f(cid:246)r beslutsfattande och organisatoriska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra det gemensamma handlings- programmet, (cid:151) metoder f(cid:246)r (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering av gemen- samma verksamheter. ¯tg(cid:228)rd 2: Genomf(cid:246)rande av utvecklingspartnerskapens handlingsplaner 38. F(cid:246)r att kunna v(cid:228)ljas ut till (cid:229)tg(cid:228)rd 2 och erh(cid:229)lla finansiering f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra sitt handlingsprogram inom ramen f(cid:246)r l(cid:228)gga Equal-(cid:229)tg(cid:228)rd 2, skall varje utvecklingspartnerskap, fram tv(cid:229) dokument, n(cid:228)mligen ett avtal om utvecklingspart- nerskap och ett transnationellt samarbetsavtal, vilka skall uppfylla de krav som fastst(cid:228)llts under (cid:229)tg(cid:228)rd 1. Dessa do- kument m(cid:229)ste dessutom visa att utvecklingspartnerskapet uppfyller f(cid:246)ljande villkor: 5. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 127/7 (cid:151) (cid:214)ppenhet: Utvecklingspartnerskapet m(cid:229)ste kunna visa att den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga medfinansieringen finns tillg(cid:228)nglig. Partnerskapet m(cid:229)ste ocks(cid:229) acceptera att resultaten (pro- dukter, instrument, metoder, osv. ) kommer att bli all- m(cid:228)n egendom. (cid:151) Representativitet: Utvecklingspartnerskapet m(cid:229)ste kunna styrka sin f(cid:246)rm(cid:229)ga att f(cid:229) till st(cid:229)nd ett samarbete mellan olika akt(cid:246)rer. S(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet b(cid:246)r (cid:228)g- nas (cid:229)t (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att alla relevanta ak- t(cid:246)rer s(cid:229)som offentliga myndigheter och arbetsf(cid:246)rmed- lingar, icke-statliga organisationer, n(cid:228)ringslivet (i syn- nerhet sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag) och arbetsmark- nadens parter kan komma med i partnerskapet under den period det varar. Utvecklingspartnerskapet m(cid:229)ste kunna visa att relevanta mindre organisationer ocks(cid:229) har m(cid:246)jlighet att delta fullt ut i partnerskapet. (cid:151) Samarbetsanda: Utvecklingspartnerskap m(cid:229)ste kunna ge prov p(cid:229) sin f(cid:246)rm(cid:229)ga och ambition att samarbeta (cid:246)ver nationsgr(cid:228)nserna och f(cid:246)rklara vilket merv(cid:228)rde som transnationellt samarbete kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas ge n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler att genomf(cid:246)ra handlingsplanens olika delar. Des- sutom m(cid:229)ste partnerskapet planera att medverka i verk- samheter, inom n(cid:228)tuppbyggnad, spridning av resultat och p(cid:229)verkan, som genomf(cid:246)rs inom Equal, b(cid:229)de p(cid:229) nationell och europeisk niv(cid:229). 39. Om villkoren i punkt 38 uppfylls kommer f(cid:246)rvaltnings- myndigheten att bekr(cid:228)fta f(cid:246)r det aktuella utvecklingspart- nerskapet att det har valts ut och underr(cid:228)tta det om den fler(cid:229)riga budget som det kommer att f(cid:246)rfoga (cid:246)ver f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra sin handlingsplan. 40. Handlingsplanen b(cid:246)r i regel omfatta en inledande period p(cid:229) tv(cid:229) till tre (cid:229)r. Om de resultat som uppn(cid:229)tts motiverar en f(cid:246)rl(cid:228)ngning kan dock ytterligare bidrag beviljas och finan- sieringsperioden f(cid:246)rl(cid:228)ngas. St(cid:246)dber(cid:228)ttigad verksamhet 41. H(cid:228)r g(cid:228)ller de normala reglerna f(cid:246)r Europeiska socialfonden (se artikel 3 i ESF-f(cid:246)rordningen (1). F(cid:246)r att den planerade verksamheten skall bli s(cid:229) effektiv som m(cid:246)jligt, kan Equal dock (cid:228)ven finansiera verksamhet som normalt ber(cid:228)ttigar till st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF, EUGFJ-utvecklingssektionen eller FFU (artikel 21. 2 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999). 42. Medlemsstaterna skall kontrollera att utvecklingspartner- skapens verksamhet (cid:228)r f(cid:246)renlig med f(cid:246)rdraget, s(cid:228)rskilt be- st(cid:228)mmelserna om statligt st(cid:246)d, och om s(cid:229) kr(cid:228)vs anm(cid:228)la enligt artikel 88. 3. ¯tg(cid:228)rd 3: Tematisk n(cid:228)tuppbyggnad, spridning av goda l(cid:246)sningar och inverkan p(cid:229) den nationella politiken 43. Det kommer att finnas en s(cid:228)rskild (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r n(cid:228)tuppbyg- gnad, spridning av resultat och p(cid:229)verkan som genomf(cid:246)rs inom Equal. Det skall vara obligatoriskt f(cid:246)r samtliga ut- vecklingspartnerskap att delta i denna (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att (cid:229)stad- komma den generaliserande effekt som efterstr(cid:228)vas av l(cid:228)gga upp (cid:229)tg(cid:228)rden Equal. F(cid:246)rvaltningsmyndigheten skall s(cid:229) att den kan ha st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga inverkan p(cid:229) arbetsmark- nads- och syssels(cid:228)ttningspolitiken och arbetsmarknadens parter b(cid:246)r engageras. 44. Medlemsstaterna skall inr(cid:228)tta mekanismer f(cid:246)r att underl(cid:228)tta p(cid:229)verkan b(cid:229)de horisontellt (dvs. n(cid:228)r olika organisationer verkar inom samma eller liknande omr(cid:229)den) och vertikalt (dvs. inom regionala och nationella politiska (cid:229)tg(cid:228)rder, in- begripet nationella handlingsplaner och strukturfondspro- gram). Dessa mekanismer b(cid:246)r syfta till att (cid:151) kartl(cid:228)gga vilka faktorer som leder till oj(cid:228)mlikhet och diskriminering samt analysera utvecklingspartnerska- pens faktiska eller potentiella inverkan p(cid:229) de politiska prioriteringar som fastst(cid:228)llts i de nationella handlings- planerna och p(cid:229) de olika grupper som uts(cid:228)tts f(cid:246)r dis- kriminering och oj(cid:228)mlik behandling i samband med arbetsmarknaden, (cid:151) identifiera och utv(cid:228)rdera de faktorer som leder till god praxis och utv(cid:228)rdera deras resultat, (cid:151) ge spridning (cid:229)t god praxis fr(cid:229)n och med slutet av (cid:229)tg(cid:228)rd 1. 45. Dessa verksamheter skall normalt genomf(cid:246)ras av utveck- lingspartnerskapen, som agerar antingen ensamma eller i grupp p(cid:229) basis av den speciella expertis de har och den kapacitet de har gett prov p(cid:229). F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l kan dessa partnerskap f(cid:229) ytterligare anslag. ¯tg(cid:228)rd 4: Tekniskt st(cid:246)d 46. Tekniskt st(cid:246)d kommer att tillhandah(cid:229)llas f(cid:246)r att st(cid:246)dja genomf(cid:246)randet av gemenskapsinitiativprogrammet och i f(cid:246)rsta hand f(cid:246)r att (cid:151) ge r(cid:229)d om och underl(cid:228)tta bildandet av partnerskap och letandet efter l(cid:228)mpliga samarbetspartner i andra l(cid:228)nder ((cid:229)tg(cid:228)rd 1), (cid:151) samla in, redigera och sprida erfarenheter och resultat, d(cid:228)ribland utvecklingspartnerskapens (cid:229)rsrapporter ((cid:229)t- g(cid:228)rd 2), (cid:151) std(cid:246)ja den tematiska n(cid:228)tuppbyggnaden, de (cid:246)vergri- pande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r informationsspridning och inr(cid:228)t- tandet av mekanismer f(cid:246)r policyp(cid:229)verkan ((cid:229)tg(cid:228)rd 3), (1) Europaparlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden (EGT L 213, 13. 8. 1999). (cid:151) st(cid:246)dja samarbete n(cid:228)r det g(cid:228)ller uppbyggnad av euro- peiska n(cid:228)t och se till att all relevant information vida- C 127/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 5. 2000 rebefordras till de andra medlemsstaterna och kommis- sionen (jfr V. ¯tg(cid:228)rder p(cid:229) europeisk niv(cid:229)). 47. Tekniskt st(cid:246)d kommer (cid:228)ven att ges f(cid:246)r att st(cid:246)dja (cid:246)vervak- ning, revision och utv(cid:228)rdering av (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:229)de inom med- lemsstaterna och p(cid:229) europeisk niv(cid:229). 48. Budgeten f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga 5 % av ESF:s totala bidrag till gemenskapsinitiativet. De tak som anges i artikel 29. 3 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 skall till(cid:228)mpas p(cid:229) bidrag fr(cid:229)n ESF. 49. Medlemsstaterna skall till(cid:228)mpa sina egna f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att p(cid:229) ett (cid:246)ppet s(cid:228)tt v(cid:228)lja ut och ge finansiellt st(cid:246)d till dem som kommer att genomf(cid:246)ra tekniska st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder. V. INFORMATIONSSPRIDNING OCH UTV˜RDERING P¯ EUROPEISK NIV¯ 50. F(cid:246)r att Equal helt skall kunna fungera som ett experiment f(cid:246)r utveckling och fr(cid:228)mjande av nya s(cid:228)tt att genomf(cid:246)ra syssels(cid:228)ttningspolitiska (cid:229)tg(cid:228)rder kommer det att kr(cid:228)vas me- kanismer f(cid:246)r n(cid:228)ra samarbete mellan medlemsstaterna, ar- betsmarknadens parter och kommissionen f(cid:246)r att effektivt utnyttja den potentiella effekt som god praxis fr(cid:229)n alla delar av unionen kan ha p(cid:229) den europeiska syssels(cid:228)ttnings- strategin. 51. Det (cid:228)r mycket viktigt att utv(cid:228)rdera effekterna av Equal. P(cid:229) unionsniv(cid:229) kommer kommissionen att inr(cid:228)tta ett utv(cid:228)r- deringssystem f(cid:246)r att bed(cid:246)ma hur Equal p(cid:229)verkar den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin och andra gemenskaps- program. 52. Kommissionen planerar att genomf(cid:246)ra tre slags (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att st(cid:246)dja processen att p(cid:229)verka policyn p(cid:229) unionsniv(cid:229): (cid:151) Tematisk genomg(cid:229)ng p(cid:229) unionsniv(cid:229). unionsniv(cid:229) samt f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r spridning och utbyte av information som planeras i gemenskapens program f(cid:246)r social integration inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rdragets artiklar 13 (bek(cid:228)mpande av diskriminering) och 137 (f(cid:246)r social inte- grering). Kandidatl(cid:228)nderna kommer att f(cid:229) delta i diskussio- nerna kring och anv(cid:228)ndningen av dessa resultat. Regelbunden utv(cid:228)rdering (cid:150) Equal och nationella hand- lingsplaner f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning 55. P(cid:229) grundval av verksamheterna enligt (cid:229)tg(cid:228)rd 3 i var och en av medlemsstaterna samt uppgifter och information som medlemsstaterna samlat in fr(cid:229)n utvecklingspartnerskapen kommer kommissionen att uppr(cid:228)tta en databas om god praxis inom ramen f(cid:246)r Equal. Informationen kommer att kunna anv(cid:228)ndas som underlag f(cid:246)r regelbundna utv(cid:228)r- deringar av Equals faktiska och potentiella inverkan p(cid:229) de nationella handlingsplanerna. Dessa utv(cid:228)rderingar b(cid:246)r i informationssyfte l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r strukturfondernas (cid:246)ver- vakningskommittØer inom m(cid:229)l 1, 2 och 3 och beaktas vid genomf(cid:246)randet av den Europeiska socialfonden. Diskussionsforum 56. Equal kommer att diskuteras inom en rad befintliga diskus- sionsforum: (cid:151) Syssels(cid:228)ttningskommittØn kommer att h(cid:229)llas underr(cid:228)t- tad om resultaten och alla tematiska genomg(cid:229)ngar. (cid:151) Den kommittØ som inr(cid:228)ttas enligt artikel 147 i f(cid:246)rdra- get kommer att avge sitt yttrande om resultaten av de tematiska genomg(cid:229)ngarna och kommer att besvara spe- ciella fr(cid:229)gor som kommissionen l(cid:228)gger fram. (cid:151) Varje (cid:229)r kommer ett forum om Equal att organiseras med plattformen f(cid:246)r icke-statliga organisationer f(cid:246)r att f(cid:246)renkla diskussionerna med dessa organisationer och ta del av deras synpunkter. (cid:151) En regelbunden utv(cid:228)rdering av det merv(cid:228)rde som Equal inneb(cid:228)r f(cid:246)r nationella handlingsplaner f(cid:246)r syssels(cid:228)tt- ning. (cid:151) Kommissionen kommer efter behov att organisera ett antal m(cid:246)ten med fokusering p(cid:229) speciella fr(cid:229)gor inom Equal, s(cid:229) som (cid:246)verf(cid:246)ring av god praxis till kandidat- l(cid:228)nder. (cid:151) Anv(cid:228)ndning av diskussionsforum p(cid:229) unionsniv(cid:229). Tematisk genomg(cid:229)ng 53. F(cid:246)r att sprida god praxis och utv(cid:228)rdera resultaten kommer kommissionen att organisera en rad tematiska genom- g(cid:229)ngar med grupper av utvecklingspartnerskap f(cid:246)r vart och ett av Equals tematiska omr(cid:229)den. 54. Slutsatserna av dessa genomg(cid:229)ngar kommer att samman- fattas och offentligg(cid:246)ras. De kommer att anv(cid:228)ndas som underlag f(cid:246)r de policy(cid:246)versikter som g(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r utv(cid:228)rderings(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsstrategin, Tekniskt st(cid:246)d 57. F(cid:246)r att genomf(cid:246)randet av Equal skall lyckas kr(cid:228)vs ett l(cid:229)ngt- g(cid:229)ende samarbete mellan medlemsstaterna och kommis- sionen vad g(cid:228)ller insamling och behandling av uppgifter om utvecklingspartnerskap, uppr(cid:228)ttande av databaser, led- ning av tematiska genomg(cid:229)ngar, organisation av semina- rier, publicering av resultat osv. F(cid:246)r ett antal speciella upp- gifter p(cid:229) europeisk niv(cid:229), som inte kan genomf(cid:246)ras utan st(cid:246)d, kommer utomst(cid:229)ende tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer att anlitas p(cid:229) kommissionens initiativ och under dess (cid:246)verinseende, efter anbudsinfordran i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utf(cid:246)randet av dessa uppgifter skall finansieras till 100 % av den totala kostnaden. 5. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 127/9 VI. F(cid:214)RBEREDELSE, PRESENTATION OCH GODK˜N- NANDE AV PROGRAM 58. I avsnitt III av detta meddelande beskrivs de (cid:246)vergripande principerna f(cid:246)r Equals verksamhet. I detta avsnitt redog(cid:246)rs f(cid:246)r de olika best(cid:229)ndsdelar som kommissionen f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig skall ing(cid:229) i de programf(cid:246)rslag som de av medlemsstaterna utn(cid:228)mnda myndigheterna skall l(cid:228)gga fram i samr(cid:229)d med de aktuella samarbetspartnerna. Ansvaret f(cid:246)r den finansiella och administrativa f(cid:246)rvaltningen av program f(cid:246)r gemen- skapsinitiativ ligger helt p(cid:229) den utn(cid:228)mnda f(cid:246)rvaltnings- myndigheten, i samarbete med programmets (cid:246)vervaknings- kommittØ. 59. Mot bakgrund av de v(cid:228)gledande anslagen som kommis- sionen antagit skall varje medlemsstat l(cid:228)mna f(cid:246)rslag till program inom gemenskapsinitiativet Equal. Dessa f(cid:246)rslag skall uppfylla de villkor som fastst(cid:228)lls i artikel 16 i f(cid:246)rord- ning (EG) nr 1260/1999. Gemenskapsinitiativprogrammen skall utformas som samlade programdokument (SPD) med ett programkomplement enligt kraven i artikel 19. 3 i f(cid:246)r- ordning (EG) nr 1260/1999. F(cid:246)rslagens prioriterade omr(cid:229)- den skall finnas med p(cid:229) den f(cid:246)rteckning (cid:246)ver tematiska omr(cid:229)den som beskrivs i punkt 16. De (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i avsnitt IV skall vara (cid:229)tg(cid:228)rder inom dessa prioriterade omr(cid:229)den. 60. Det f(cid:246)rv(cid:228)ntas att medlemsstaterna skall inf(cid:246)ra ett j(cid:228)mst(cid:228)lld- hetsperspektiv i planeringen, genomf(cid:246)randet, (cid:246)vervak- ningen och utv(cid:228)rderingen av Equal. F(cid:246)rslag till gemenskapsinitiativprogram 61. Medlemsstaternas f(cid:246)rslag till gemenskapsinitiativprogram skall inneh(cid:229)lla f(cid:246)ljande punkter: (cid:151) En beskrivning av den r(cid:229)dande situationen i fr(cid:229)ga om diskriminering och oj(cid:228)mlikhet p(cid:229) arbetsmarknaden och i fr(cid:229)ga om asyls(cid:246)kande. (cid:151) En bed(cid:246)mning av den f(cid:246)rv(cid:228)ntade effekten, bl. a. p(cid:229) den sociala och ekonomiska situationen p(cid:229) lokal eller sek- toriell niv(cid:229) samt situationen i fr(cid:229)ga om j(cid:228)mst(cid:228)lldhet mellan kvinnor och m(cid:228)n, i enlighet med artikel 41. 2 i f(cid:246)rordningen (ERG) nr 1260/1999. (cid:151) En beskrivning av strategin f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Equal som bygger p(cid:229) de prioriterade omr(cid:229)den som valts bland f(cid:246)rteckningen enligt punkt 16, med ett s(cid:228)rskilt avsnitt om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r asyls(cid:246)kande (jfr punkt 19(cid:150)21). Beskrivningen skall omfatta s(cid:228)rskilda m(cid:229)l, om m(cid:246)jligt uttryckta kvantitativt. (cid:151) En beskrivning av sambandet mellan strategin och den aktuella nationella handlingsplanen enligt den politiska referensram som avses i artikel 1 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999. (cid:151) En sammanfattning av l(cid:228)rdomarna fr(cid:229)n Adapt och Employment vad g(cid:228)ller de valda tematiska prioritering- arna. (cid:151) En sammanfattning av vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som kommer att vidtas f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla komplementaritet mellan Equal och andra gemenskapsinstrument och program samt territoriella syssels(cid:228)ttningspakter. (cid:151) En kortfattad beskrivning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som planeras f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra prioriteringarna, inbegripet de upp- gifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kontrollera att (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r f(cid:246)renliga med artikel 87 i f(cid:246)rdraget. (cid:151) En uppgift om huruvida och i vilken omfattning de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)resl(cid:229)s inom varje prioriterat omr(cid:229)de avser verksamhet som normalt omfattas av ERUF, ut- vecklingssektionen vid EUGFJ eller FFU (artikel 21. 2 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999), s(cid:229) att kommissionen kan fastst(cid:228)lla l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder n(cid:228)r den fattar sitt beslut om programmet. (cid:151) En beskrivning av de olika (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d som f(cid:246)rv(cid:228)ntas vara n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra pro- grammet. Beskrivningen skall avse s(cid:229)v(cid:228)l de olika typer av tekniskt st(cid:246)d som kommer att beh(cid:246)vas som f(cid:246)r- farandena f(cid:246)r att utse dem som skall tillhandah(cid:229)lla st(cid:246)- det. (cid:151) En v(cid:228)gledande finansieringsplan som i enllighet med artikel 19. 3 c i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 f(cid:246)r varje prioriterat omr(cid:229)de och f(cid:246)r varje (cid:229)r skall specificera den planerade tilldelningen av anslag fr(cid:229)n ESF, det totala beloppet av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande offentliga eller motsva- rande medel och en uppskattning av privata medel i f(cid:246)rh(cid:229)llande till ESF-anslagen. (cid:151) En beskrivning av (cid:229)tg(cid:228)rder och metoder som har pla- nerats f(cid:246)r att p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt integrera j(cid:228)mst(cid:228)lld- hetsperspektivet. (cid:151) En redog(cid:246)relse f(cid:246)r programplaneringsprocessen, inbe- gripet (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att samr(cid:229)da med olika partner, d(cid:228)ribland s(cid:229)dana som (cid:228)r s(cid:228)rskilt ber(cid:246)rda av de viktigaste fr(cid:229)gorna inom omr(cid:229)dena diskriminering eller oj(cid:228)mlikhet och arbetsmarknadens parter, och resultaten av dessa samr(cid:229)d. (cid:151) ¯tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r genomf(cid:246)rande, (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering av gemenskapsinitiativprogrammen en- ligt f(cid:246)ljande beskrivning. ¯tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r genomf(cid:246)rande, (cid:246)vervakning och utv(cid:228)r- dering av gemenskapsinitiativprogrammen 62. ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r genomf(cid:246)rande, (cid:246)vervakning och utv(cid:228)r- dering av gemenskapsinitiativprogrammen som vidtagits skall beskrivas i enlighet med artikel 19. 3 d i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999. Dessutom skall programf(cid:246)rslaget inne- h(cid:229)lla f(cid:246)ljande uppgifter: (cid:151) En beskrivning av tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)ttet f(cid:246)r minst tv(cid:229) f(cid:246)r- offentligg(cid:246)rande, (f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r slagsinfordringar riktlinjer och f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r urval, inklusive besv(cid:228)rs- f(cid:246)rfaranden). (cid:151) Typer av avtal med slutliga st(cid:246)dmottagare. C 127/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 5. 2000 (cid:151) Mekanismer som inf(cid:246)rts p(cid:229) nationell niv(cid:229) f(cid:246)r att p(cid:229)- verka politik och praxis b(cid:229)de horisontellt och vertikalt enligt beskrivningen av (cid:229)tg(cid:228)rd 3. (cid:151) ¯tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:246)vervak- ningskommittØn bereder plats (cid:229)t f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r arbets- marknadens parter och f(cid:246)r dem som har direkta erfa- renheter av de viktigaste formerna av diskriminering och oj(cid:228)mlikhet i samband med arbetsmarknaden, d(cid:228)- ribland relevanta och representativa icke-statliga orga- nisationer. (cid:151) Den typ och m(cid:228)ngd av data och andra upplysningar som utvecklingspartnerskapen m(cid:229)ste l(cid:228)gga fram varje (cid:229)r f(cid:246)r (cid:246)vervaknings(cid:228)ndam(cid:229)l och de bed(cid:246)mnings- mekanismer som anv(cid:228)nds inom utvecklingspartnerska- pen. (cid:151) Den halvtidsutv(cid:228)rdering som kommer att p(cid:229)b(cid:246)rjas p(cid:229) programniv(cid:229) efter antagandet f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en fort- l(cid:246)pande feedback som kan utnyttjas f(cid:246)r eventuella (cid:228)nd- ringar av framtida f(cid:246)rslagsinfordringar. Varje program m(cid:229)ste inneh(cid:229)lla uppgifter om de s(cid:228)rskilda kriterier samt kvantitativa och kvalitativa indikatorer som kommer att g(cid:228)lla vid halvtidsutv(cid:228)rderingen samt vid den slutliga utv(cid:228)rderingen. Dessa kriterier och indikatorer skall vara f(cid:246)renliga med de gemensamma minimikrav som g(cid:228)ller f(cid:246)r alla medlemsstater. Presentation och godk(cid:228)nnande av gemenskapsinitiativ- program 63. Medlemsstaterna skall f(cid:246)rel(cid:228)gga kommissionen sina pro- gramf(cid:246)rslag inom fyra m(cid:229)nader efter det att detta medde- lande offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tid- ning. F(cid:246)rhandlingarna med kommissionen skall p(cid:229)g(cid:229) under p(cid:229)f(cid:246)ljande femm(cid:229)nadersperiod. 64. I enlighet med artikel 28 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999, kommer kommissionen att godk(cid:228)nna varje program ge- nom ett beslut d(cid:228)r det bekr(cid:228)ftas att finansiella medel fr(cid:229)n ESF beviljats till varje prioriterat omr(cid:229)de som programmet inneh(cid:229)ller. 65. Varje gemenskapsinitiativprogram skall kompletteras med ett s. k. programkomplement enligt definitionen i artikel 9 m och n(cid:228)rmare beskrivning i artikel 18. 3 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999. 66. Programkomplementet skall skickas till kommissionen inom tre m(cid:229)nader efter kommissionens beslut om att god- k(cid:228)nna programmet. F(cid:246)r att f(cid:246)renkla processen uppmuntras medlemsstaterna dock att skickas in programkomplementet samtidigt med programf(cid:246)rslaget. VII. FINANSIERING 67. Equal-initiativet kommer att fr(cid:229)n Europeiska finansieras gemensamt av medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen. Det totala bidraget socialfonden f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006 ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till 2 847 miljoner euro. En- ligt artikel 7. 7 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 skall ESF:s bidrag till Equal indexregleras med 2 % per (cid:229)r till och med (cid:229)r 2003 och skall beslutas i 2003 (cid:229)rs priser f(cid:246)r (cid:229)ren 2004 till 2006. Senast den 31 december 2003 skall kommis- sionen best(cid:228)mma indexregleringens storlek f(cid:246)r perioden 2004(cid:150)2006. 68. De st(cid:246)dsatser f(cid:246)r gemenskapens bidrag som anges i artikel 29 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 kommer att g(cid:228)lla. Med h(cid:228)nsyn till de anv(cid:228)nda metodernas nyskapande karakt(cid:228)r rekommenderas en systematisk till(cid:228)mpning av de h(cid:246)gsta st(cid:246)dsatser som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rordningen. 69. Ett v(cid:228)gledande belopp p(cid:229) h(cid:246)gst 2 % av det totala bidraget fr(cid:229)n ESF kommet att reserveras f(cid:246)r att finansiera (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs p(cid:229) kommissionens initiativ enligt avsnitt V. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder skall finansieras till 100 % av den totala kostnaden. VIII. TIDSSCHEMA 70. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att l(cid:228)gga fram sina f(cid:246)rslag till program f(cid:246)r gemenskapsinitiativ f(cid:246)r Equal inom fyra m(cid:229)nader efter offentligg(cid:246)randet av detta medde- lande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. All brevv(cid:228)xling r(cid:246)rande detta meddelande skall skickas till f(cid:246)l- jande adress: A. Larsson Generaldirekt(cid:246)r Generaldirektoratet f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning och socialpolitik Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1219/00 von Alonso Puerta (GUE/NGL) an die Kommission. Sicherheit der Arbeitnehmer in Tunnels in Spanien.

eurovoc_concepts:
Spain
competence of the Member States
national implementing measure
occupational safety
public works
tunnel

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/159 Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (19. Mai 2000) Auf die Informationen hin, die der Herr Abgeordnete der Kommission in seiner schriftlichen Anfrage P-357/98 gegeben hatte, wandte sich die Kommission an die spanischen Beh(cid:246)rden mit der Bitte um sachdienliche Angaben und leitete in diesem Rahmen die Vorstufe eines Versto(cid:223)verfahrens ein. Die genannten Beh(cid:246)rden r(cid:228)umten daraufhin ein, f(cid:252)r die Behandlung von Zitrusfr(cid:252)chten nach der Ernte eine Substanz genehmigt zu haben, die durch Maleins(cid:228)ureanhydrid modifizierte und mit Pentaerythrithen veresterte Harze enth(cid:228)lt. Sie pr(cid:228)zisierten jedoch, da(cid:223) ihrer Ansicht nach die fragliche Substanz durch die Bestimmungen der Richtlinie 91/414/EWG des Rates (cid:252)ber das Inverkehrbringen von Pflanzenschutzmitteln abgedeckt sei (1). Nachdem die Kommission erkl(cid:228)rt hatte, da(cid:223) die fragliche Praxis im Widerspruch zu den ma(cid:223)geblichen Gemeinschaftsvorschriften stehe, insbesondere zur Richtlinie 95/2/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 20. Februar 1995 (cid:252)ber andere Lebensmittelzusatzstoffe als Farbstoffe und S(cid:252)(cid:223)ungsmittel, best(cid:228)tigten die spanischen Beh(cid:246)rden k(cid:252)rzlich, da(cid:223) die Genehmigungen f(cid:252)r die Verwendung der bean- standeten Substanzen zur(cid:252)ckgezogen w(cid:252)rden. Die Kommission stellt daher das Verfahren ein. Generell sind die Mitgliedstaaten f(cid:252)r die (cid:220)berwachung der korrekten Anwendung der genannten Rechts- vorschriften durch die Marktteilnehmer zust(cid:228)ndig. Wird diese Verpflichtung nicht erf(cid:252)llt, dann hat die Kommission zu entscheiden, ob sie gegebenenfalls ein Verfahren nach Artikel 226 (ex-Artikel 169) EG-Vertrag einleitet. (1) ABl. L 230 vom 19. 8. 1991. (2001/C 26 E/198) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1219/00 von Alonso Puerta (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Sicherheit der Arbeitnehmer in Tunnels in Spanien (14. April 2000) Die Gemeinschaft und die Mitgliedstaaten verfolgen das Ziel, die Unfallh(cid:228)ufigkeit unter Arbeitnehmern auf ein Minimum zu verringern. Allerdings haben die Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung der Richtlinien des Rates 92/57/EWG (1) vom 24. Juni 1992 und 92/104/EWG (2) vom 3. Dezember 1992, die von der spanischen Regierung 1997 angenommen wurden, zu schweren Widerspr(cid:252)chen gef(cid:252)hrt, die zus(cid:228)tzliche Sicherheits- risiken beim Tunnelbau aufkommen lassen. In den oben genannten Richtlinien der Gemeinschaft (cid:252)ber die Sicherheit der Arbeitnehmer wird ein klarer Unterschied zwischen mineralgewinnenden Betrieben einer- seits und Baustellen andererseits gemacht. Die Richtlinie 92/57 bezieht sich auf die Sicherheit auf zeitlich begrenzten oder ortsver(cid:228)nderlichen Baustellen, und in seinen Artikeln 1 und 2 werden die mineralge- winnenden Betriebe ausdr(cid:252)cklich ausgeschlossen. Als Arbeiten mit Risiken f(cid:252)r die Arbeitnehmer hebt diese Richtlinie unter anderem in ihrem Anhang II Punkt 6 (cid:132)Brunnenbau, unterirdische Erdarbeiten und Tunnelbau(cid:147) hervor. Die Richtlinie 92/104/EWG bezieht sich ausschlie(cid:223)lich auf die Sicherheit in mineralge- winnenden Betrieben, d. h. im Untertagebau oder im (cid:220)bertagebau. Die spanische Regierung hat auf Initiative der Staatskanzlei die Richtlinie 92/57 durch das K(cid:246)nigliche Dekret 1627/1997 vom 24. Oktober 1997 korrekt umgesetzt, das Mindestvorschriften f(cid:252)r Sicherheit und Gesundheit auf Baustellen enth(cid:228)lt, einschlie(cid:223)lich (cid:132)Tunnelbau, Brunnenbau und andere Arbeiten, die unter- irdische Erdbewegungen umfassen. (cid:147) In Artikel 1 Absatz 2 werden die mineralgewinnenden Betriebe ausdr(cid:252)cklich ausgeschlossen. Erstaunlicherweise setzte die spanische Regierung auf Initiative des Mini- steriums f(cid:252)r Industrie, Energie und Bergbau die Richtlinie 92/104 in das K(cid:246)nigliche Dekret 1389/1997 vom 5. September in unzutreffender Weise um, in dessen Artikel 2 Absatz 4 zu den mineralgewinnenden Betrieben (cid:132)alle Betriebe, die Bohrungen vornehmen oder Tunnel oder Stollen bauen(cid:147), hinzugef(cid:252)gt werden. Mit diesen beiden inkonsequenten Vorschriften stehen die Bauleiter und (cid:252)brigen Tunnelarbeiter vor einer verworrenen Rechtsvorschrift und vor widerspr(cid:252)chlichen fakultativen Anweisungen, weil sich Zust(cid:228)ndig- keiten zwischen Beh(cid:246)rden mit unterschiedlichen Sicherheitsvorschriften und mit unterschiedlichen Sank- tionsregelungen (cid:252)berschneiden. Die hohen Investitionen in (cid:246)ffentliche Arbeiten, die in Spanien w(cid:228)hrend der n(cid:228)chsten Jahre vorgesehen sind, k(cid:246)nnten Risiken bei der Arbeit ansteigen lassen. C 26 E/160 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission zu treffen, um in Spanien eine korrekte Umsetzung der Richtlinie 92/104/EWG zu gew(cid:228)hrleisten, und insbesondere, damit die spanischen Beh(cid:246)rden Artikel 2 Absatz 4 des K(cid:246)niglichen Dekrets 1389/1997 vom 5. September 1997 aufheben? (1) ABl. L 245 vom 26. 8. 1992, S. 6. (2) ABl. L 404 vom 31. 12. 1992, S. 10. Antwort von Frau Diamantopoulou Im Namen der Kommission (26. Mai 2000) Die Kommission hat die spanischen Ma(cid:223)nahmen zur Durchf(cid:252)hrung der Richtlinie des Rates 92/57/EWG vom 24. Juni 1992 (cid:252)ber die auf zeitlich begrenzte oder ortsver(cid:228)nderliche Baustellen anzuwendenden Mindestvorschriften f(cid:252)r die Sicherheit und den Gesundheitsschutz (achte Einzelrichtlinie im Sinne des Artikels 16 Absatz 1 der Richtlinie 89/391/EWG) und der Richtlinie des Rates 92/104/EWG vom 3. Dezember 1992 (cid:252)ber Mindestvorschriften zur Verbesserung der Sicherheit und des Gesundheitsschutzes der Arbeitnehmer in (cid:252)bert(cid:228)gigen oder untert(cid:228)gigen mineralgewinnenden Betrieben (zw(cid:246)lfte Einzelrichtlinie im Sinne des Artikel 16 Absatz 1 der Richtlinie 89/391/EW) gepr(cid:252)ft und ist der Auffassung, da(cid:223) diese korrekt in spanisches Recht umgesetzt worden sind. Diese Schlu(cid:223)folgerung wird nicht durch die Tatsache in Zweifel gezogen, da(cid:223) der Real Decreto (K(cid:246)nig- licher Erla(cid:223)) 1389/1997 die Umsetzung der Richtlinie 92/104/EWG (cid:252)ber (cid:252)bert(cid:228)gige oder untert(cid:228)gige mineralgewinnende Betriebe und Vortriebsarbeiten jeglicher Art den f(cid:252)r den Bergbausektor geltenden Mindestvorschriften unterwirft. In der Tat verf(cid:252)gt der Real Decreto 1389/1997, da(cid:223) dies unbeschadet der f(cid:252)r den Bausektor geltenden Vorschriften geschieht, das hei(cid:223)t, der Bestimmungen zur Umsetzung der Richtlinie 92/57/EWG (cid:252)ber zeitlich begrenzte oder ortsver(cid:228)nderliche Baustellen. Die auf der Grundlage von Artikel 137 des EG-Vertrags (Ex-Artikel 118A) verabschiedete Richtlinie 92/57/ EWG legt die (cid:132)Mindestvorschriften(cid:147) f(cid:252)r den Gesundheitsschutz und die Arbeitssicherheit auf zeitlich begrenzten oder ortsver(cid:228)nderlichen Baustellen fest. Aus dem Begriff (cid:132)Mindestvorschriften(cid:147) ergibt sich, da(cid:223) die Mitgliedstaaten befugt sind, strengere Ma(cid:223)nahmen als die Gemeinschaftsma(cid:223)nahmen gem(cid:228)(cid:223) den Bestimmungen von Absatz 5 Artikel 137 des EG-Vertrags beizubehalten oder einzuf(cid:252)hren. Dies bedeutet, da(cid:223) ein Mitgliedstaat den Geltungsbereich der f(cid:252)r den Bergbausektor festgelegten Mindestvorschriften auf T(cid:228)tigkeiten im Bauwesen erweitern kann, vorausgesetzt, die Mindestvorschriften, die f(cid:252)r diesen Sektor durch Richtlinie 92/57/EWG festgelegt wurden, werden dadurch nicht abgeschw(cid:228)cht. Die Pr(cid:252)fung der spanischen Gesetzgebung hat gezeigt, da(cid:223) die Anwendung der f(cid:252)r den Bergbau fest- gelegten Mindestvorschriften auf gewisse Baut(cid:228)tigkeiten wie z. B. Tunnelbau, das durch Richtlinie 92/57/ EWG festgelegte Schutzniveau f(cid:252)r Arbeitnehmer verbessert. Es ist Aufgabe der Mitgliedstaaten, daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) die einzelstaatlichen Bestimmungen zur Umset- zung dieser Richtlinien kontrolliert und (cid:252)berwacht werden. F(cid:252)r die Einsetzung der hierf(cid:252)r zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden sind ausschlie(cid:223)lich die Mitgliedstaaten zust(cid:228)ndig. (2001/C 26 E/199) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1236/00 von Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) an den Rat (10. April 2000) Betrifft: Heilkr(cid:228)uter und -pflanzen Die enorme Verbreitung und mi(cid:223)br(cid:228)uchliche Verwendung von Heilkr(cid:228)utern ohne angemessene Kontrolle weder bei der Markteinf(cid:252)hrung noch bei der Verschreibung macht eine Regelung dieses sehr heiklen Sektors wegen der m(cid:246)glichen Folgen f(cid:252)r die menschliche Gesundheit dringend erforderlich. Wie aus der internationalen wissenschaftlichen Literatur bekannt und k(cid:252)rzlich auch in den amerikanischen und europ(cid:228)ischen Medien dargestellt, sind einige dieser Heilkr(cid:228)uter, die ohne (cid:228)rztliche Kontrolle verwendet werden, verantwortlich f(cid:252)r Tausende von Vergiftungsf(cid:228)llen mit Todesfolge sowie f(cid:252)r eine Reihe uner- w(cid:252)nschter und giftiger Nebenwirkungen, sei es in Form von Allergien, sei es zu Lasten des Kreislaufs, der Nieren, des Zentralnervensystems und anderer Systeme und Organe


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1212/00 υποβολή: Phillip Whitehead (PSE) προς την Επιτροπή. Προδιαγραφές για πυρίμαχα έπιπλα στην ενιαία αγορά.

eurovoc_concepts:
European standard
Ireland
United Kingdom
fire protection
furniture industry
safety standard

text: 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/147 H Epitroph· ejeta·zei prow to paro·n tiw parathrh·seiw tiw opoi·ew e·labe apo· thn germanikh· kybe·rnhsh kai ta endiafero·mena me·rh. Kami·a plhrofori·a sxetika· me to piuano· apote·lesma thw eje·tashw den dy·natai na douei· prow to paro·n. (2001/C 46 E/169) GRAPTH ERVTHSH E-1212/00 ypobolh·: Phillip Whitehead (PSE) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Prodiagrafe·w gia pyri·maxa e·pipla sthn eniai·a agora· Gnvri·zei h Epitroph· o·ti epi· toy paro·ntow ta e·pipla sthn eniai·a agora· ypo·keintai se dy·o diaforetika· pro·typa gia pyri·maxa ylika·; Sto Hnvme·no Basi·leio kai sthn Irlandi·a ta e·pipla ante·xoyn se ychlo·terew uermokrasi·ew se sxe·sh me thn ypo·loiph Eyrv·ph. Apo· to·te poy eish·xuh h sxetikh· nomouesi·a sto Hnvme·no Basi·leio oi ua·natoi lo·gv pyrkagia·w meiv·uhkan kata· 50 %. Oi ergasi·ew poy pragmatopoih·uhkan apo· ton Eyrvpai¤ko· Organismo· Typopoi·hshw (CEN) kate·lhjan se symfvni·a o·son afora· tiw dokimastike·w meuo·doyw gia tsiga·ra kai gia phge·w ana·flejhw me spi·rta alla· ape·tyxan na shmeiv·soyn pro·odo o·son afora· tiw dokime·w meta· thn ana·flejh kai th xrhsimopoi·hsh isxyro·teroy phgv·n ana·flejhw, dokime·w poy ei·nai idiai·tera shmantike·w gia thn asfa·leia kapitone· epi·plvn, kyri·vw sto spi·ti alla· kai se xv·royw dhmosi·vn synauroi·sevn. H e·lleich ayth· proo·doy parathrh·uhke para· tiw shmantike·w dapa·new thw Epitroph·w. ikanopoihme·nh h Epitroph· apo· thn e·lleich ayth· proo·doy kai poia· pi·esh proti·uetai na askh·sei Ei·nai prokeime·noy na diasfali·sei taxei·a pro·odo o·son afora· thn epi·teyjh symfvni·aw epi· tvn prodiagrafv·n tvn dokimv·n meta· thn ana·flejh kai o·ti oi dokime·w ayte·w ua pragmatopoihuoy·n sy·mfvna me tiw prodiagrafe·w to syntomo·tero dynato·; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (5 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· parakoloyuei· epistame·na ta ue·mata asfalei·aw kai ta ue·mata poy aforoy·n ton ki·ndyno pyrkai¤a·w. Gnvri·zei o·ti h pyrasfa·leia proy¤ poue·tei o·ti oi eunike·w h· oi topike·w arxe·w lamba·noyn o·la ta me·tra poy sxeti·zontai me to sy·nolo tvn parago·ntvn poy mporoy·n na ephrea·soyn ton ki·ndyno pyrkai¤a·w, o·pvw ei·nai oi kano·new kataskeyh·w, oi apaith·seiw gia thn anti·drash kai thn antoxh· sth fvtia·, oi synuh·kew ekke·nvshw, h dia·uesh prysbestikv·n me·svn (pyrosbesth·rvn), kauv·w kai h enhme·rvsh toy plhuysmoy·. Mia sfairikh· politikh· mporei· epome·nvw na askhuei· mo·no sto kata·llhlo euniko· epi·pedo. Oi apaith·seiw gia thn antoxh· thw epi·plvshw sth meta·dosh thw flo·gaw ei·nai mia apo· tiw synistv·sew thw pyrasfa·leiaw. Epeidh· gia ta sygkekrime·na proi¤o·nta den ypa·rxei eidikh· koinotikh· enarmo·nish, enapo·keitai sta kra·th me·lh na diasfali·soyn, sto plai·sio thw odhgi·aw 92/59/EOK (1) toy Symboyli·oy, thw 29hw Ioyni·oy 1992, gia th genikh· asfa·leia tvn proi¤o·ntvn, thn prostasi·a thw ygei·aw kai thw asfa·leiaw tvn prosv·pvn kai tvn agauv·n me ba·sh toyw eunikoy·w kanonismoy·w kai ta pro·typa poy e·xoyn ekdouei· prow to skopo· ayto·. Vsto·so, sthn pro·tash tropopoi·hshw thw odhgi·aw gia th genikh· asfa·leia tvn proi¤o·ntvn, thw 29hw Marti·oy 2000 (2), h Epitroph· pro·teine na eisaxuoy·n diata·jeiw poy ua diasfali·zoyn o·ti ta proi¤o·nta poy antapokri·nontai sta eyrvpai¤ka· pro·typa, ta opoi·a e·xoyn katarti·sei oi eyrvpai¤koi· organismoi· typopoi·hshw kato·pin entolh·w thw Epitroph·w, ua uevroy·ntai sy·mfvna prow ta krith·ria asfalei·aw poy apaitei· h odhgi·a. Me ba·sh tiw ne·ew diata·jeiw poy proble·pontai sto kei·meno thw pro·tashw tropopoi·hshw thw odhgi·aw gia th genikh· asfa·leia tvn proi¤o·ntvn, h Epitroph· proti·uetai na ele·gjei kata· po·son ei·nai anagkai·o na katartisuoy·n ne·a pro·typa, h· na tropopoihuoy·n ta ypa·rxonta, se diafo·royw tomei·w poy endiafe·royn thn asfa·leia tvn katanalvtv·n. Me thn eykairi·a ayth· ua ejetasuoy·n oi dia·forew ptyxe·w poy synde·ontai me thn pyrasfa·leia. Efo·son kriuei· o·ti sto sygkekrime·no ue·ma xreia·zetai na douei· entolh· typopoi·hshw kai efo·son ta endiafero·mena me·rh symfvnh·soyn deo·ntvw, h Epitroph· ua mporoy·se na probei· sthn ekpo·nhsh thw entolh·w ayth·w. EE L 228 thw 11. 8. 1992. (1) (2) COM(2000)140 teliko·


title: Regolamento (CE) n. 788/2000 della Commissione, del 14 aprile 2000, che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani tondi nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 2180/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
third country

formats: pdf print

text: L 95/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 15. 4. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 788/2000 DELLA COMMISSIONE del 14 aprile 2000 che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani tondi nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 2180/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (1), modificato da último dal regolamento (CE) n. 2072/98 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, relativo all'organizzazione considerando quanto segue: (1) (2) Il regolamento (CE) n. 2180/1999 della Commissione (3) ha indetto una gara per la restituzione all'esportazione di riso. A norma dell'articolo 5 del regolamento (CEE) n. 584/75 della Commissione (4), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 299/95 (5), la Commissione può, in base alle offerte presentate e secondo la procedura di cui all'articolo 22 del regolamento (CE) n. 3072/95, decidere di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto segnatamente dei criteri precisati all'arti- colo 13 del regolamento (CE) n. 3072/95. La gara è aggiudicata all'offerente la cui offerta non superi il livello della restituzione massima all'esportazione. (3) (4) L'applicazione dei criteri summenzionati all'attuale situa- zione del mercato del riso in questione comporta la fissazione di una restituzione massima all'esportazione pari all'importo precisato all'articolo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 In base alle offerte presentate dal 7 al 13 aprile 2000, è fissata una restituzione massima pari a 169,00 EUR/t all'esportazione di riso lavorato a grani tondi a destinazione di alcuni paesi terzi, nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2180/1999. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 aprile 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 14 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (3) GU L 267 del 15. 10. 1999, pag. 16. (4) GU L 61 del 7. 3. 1975, pag. 25. (5) GU L 35 del 15. 2. 1995, pag. 8


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1224/00 från Antonios Trakatellis (PPE-DE) och Ioannis Averoff (PPE-DE) till kommissionen. Kommissionens beslut om återbetalning av olagligt stöd som utbetalats av den grekiska bomullsbyrån.

eurovoc_concepts:
Greece
common agricultural policy
control of State aid
cotton

text: C 53 E/106 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/136) SKRIFTLIG FR¯GA E-1224/00 fr(cid:229)n Antonios Trakatellis (PPE-DE) och Ioannis Averoff (PPE-DE) till kommissionen (14 april 2000) ˜mne: Kommissionens beslut om (cid:229)terbetalning av olagligt st(cid:246)d som utbetalats av den grekiska bomullsby- r(cid:229)n Enligt ett beslut som kommissionen fattade i juli 1999, publicerat i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 10 mars 2000 (1) (cid:228)r Grekland skyldigt att (cid:229)terbetala det st(cid:246)d som de grekiska bomullsprodu- centerna p(cid:229) basis av obligatoriska avgifter erh(cid:229)llit av den grekiska bomullsbyr(cid:229)n fr(cid:229)n och med 1992 fram idag. Dessa st(cid:246)d har finansierats genom skatter som p(cid:229)lagts importerade produkter fr(cid:229)n andra till medlemsstater i Europeiska unionen och uppg(cid:229)r till 1 procent av priset p(cid:229) rensad bomull. 1. Eftersom det sammanlagda st(cid:246)dbeloppet som beslutet g(cid:228)ller inte framg(cid:229)r av meddelandet om kommissionens beslut undrar vi hur stort det totala beloppet av de olagliga st(cid:246)den (cid:228)r, tillsammans med de r(cid:228)ntor som Grekland m(cid:229)ste (cid:229)terindriva av bomullsproducenterna. 2. Skulle Grekland ha kunnat komma (cid:246)verens med kommissionen om att inf(cid:246)ra en best(cid:228)mmelse om att (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r tekniskt bist(cid:229)nd, kunskapsspridning, utbildning och forskning inte skulle ha underst(cid:228)llts reglerna f(cid:246)r den gemensamma marknaden utan i st(cid:228)llet hade r(cid:228)ttat sig efter de regler som g(cid:228)ller f(cid:246)r de statliga st(cid:246)den? Varf(cid:246)r dr(cid:246)jde kommissionen s(cid:229) l(cid:228)nge med att fatta ovann(cid:228)mnda beslut, detta trots det faktum att 3. Grekland inte hade anh(cid:229)llit de undantag fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i artikel 87. 3 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen om avvikande fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna om genomf(cid:246)randet av reglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d, det vill s(cid:228)ga st(cid:246)d f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av utvecklingen i vissa ekonomiska regioner, s(cid:229) att dessa st(cid:246)d skulle ha ansetts f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden? (1) EGT L 63, 10. 3. 2000, s. 27. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 maj 2000) till Enligt ett kortfattat meddelande fr(cid:229)n de grekiska myndigheterna den 21 mars 2000, uppg(cid:229)r det totala 1. st(cid:246)det lag nr 2040/92 till 366,3 miljoner drachmer mellan 1992 och 1998. I enlighet med texten i kommissions slutgiltiga beslut, skall r(cid:228)ntan p(cid:229) denna summa ber(cid:228)knas fr(cid:229)n det datum d(cid:229) st(cid:246)det betalades ut. f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r de grekiska bomullsproducenterna enligt artikel 30. 3 i 2. Trots att de statliga st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder som omn(cid:228)mns i sig skulle kunna anses f(cid:246)renliga med den inre marknaden, finansieras de genom uppb(cid:246)rd av en skatteliknande avgift som eventuellt belastar produkter som importeras fr(cid:229)n andra medlemsstater vilket inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med kommissionens politik i fr(cid:229)ga om skatteliknande avgifter. Dessutom (cid:228)r dessa skatter of(cid:246)renliga med Greklands anslutningsavtal som f(cid:246)rbjuder alla restriktiva (cid:229)tg(cid:228)rder vad g(cid:228)ller importen av bomull fr(cid:229)n tredje land. Of(cid:246)renligheten skulle kunna avhj(cid:228)lpas genom att man (cid:228)ndrar finansieringssystemet f(cid:246)r den grekiska bomullsbyr(cid:229)n och genom att man betalar tillbaka olagligt st(cid:246)d. 3. Det faktum att Grekland inte har (cid:229)beropat undantaget i artikel 87. 3 c (f. d. artikel 92) i EG-f(cid:246)rdraget har inget samband med den tid som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att fatta ett slutgiltigt beslut i (cid:228)rendet. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att p(cid:229)minna om att detta (cid:228)rende har blivit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande (artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget) r(cid:246)rande uppb(cid:246)rdens f(cid:246)renlighet med den gemensamma organisationen f(cid:246)r marknaden f(cid:246)r bomull. F(cid:246)rst sedan det (cid:228)rendet f(cid:228)rdigbehandlats har kommissionen kunnat avsluta (cid:228)rendet enligt de regler som g(cid:228)ller f(cid:246)r statliga st(cid:246)d


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1241/00 υποβολή: Elizabeth Lynne (ELDR) προς την Επιτροπή. Διατάξεις της Οδηγίας για τον χρόνο εργασίας.

eurovoc_concepts:
EC Directive
competence of the Member States
interpretation of the law
overtime
unpaid work
working time

text: 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/153 Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Ioyni·oy 2000) Dia·forew ekkremoy·sew kataggeli·ew poy e·xoyn ypoblhuei· sthn Epitroph· aforoy·n thn eikazo·menh dia- 1. stayroy·menh epixorh·ghsh antagvnistikv·n taxydromikv·n yphresiv·n apo· e·soda toy apokleistikoy· tome·a (syllogh·, dialogh·, metafora· kai dianomh· epistolv·n esvterikoy· kai ejvterikoy·). Oi en lo·gv kataggeli·ew ejeta·zontai ypo· to pri·sma tvn kano·nvn antagvnismoy· thw synuh·khw EK. H Epitroph· ypogrammi·zei o·ti h en lo·gv eje·tash e·xei no·hma mo·no sth ba·sh xvristv·n systhma·tvn katalogismoy· ko·stoyw gia ka·ue yphresi·a toy apokleistikoy· tome·a, afeno·w, kai mporei· na dienerghuei· mo·no gia tiw mh apokleistike·w yphresi·ew, afete·roy. H ypoxre·vsh eisagvgh·w jexvristv·n systhma·tvn katalogismoy· ko·stoyw aporre·ei apo· to a·ruro 14 thw odhgi·aw 97/67/EK thw 15hw Dekembri·oy 1997 sxetika· me toyw koinoy·w kano·new gia thn ana·ptyjh thw esvterikh·w agora·w koinotikv·n taxydromikv·n yphresiv·n kai th belti·vsh thw poio·thtaw tvn parexome·nvn yphresiv·n (1). H symperifora· toy germanoy· omospondiakoy· Ypoyrgoy· oikonomi·aw se sxe·sh me th germanikh· kanonistikh· 2. arxh· pre·pei na ejetasuei· apo· thn a·poch toy koinotikoy· dikai·oy sy·mfvna me thn eidikh· nomikh· ry·umish toy a·ruroy 22 thw odhgi·aw 97/67/EK. Se peri·ptvsh poy h en lo·gv eidikh· nomikh· ry·umish den eparkei·, prokeime·noy na ejasfalisuei· h leitoyrgikh· anejarthsi·a thw eunikh·w kanonistikh·w arxh·w gia ton taxydromiko· tome·a, ei·nai dynath·, ypo· orisme·new synuh·kew, h prosfygh· stoyw genikoy·w kano·new antagvnismoy· kai idi·vw sto a·ruro 86 (prv·hn a·ruro 90) thw synuh·khw EK. H Epitroph· proti·uetai, sy·mfvna me thn apa·nthsh sto erv·thma 2, na ejeta·sei to en lo·gv ue·ma kat(cid:146) arxh·n 3. sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 22 thw odhgi·aw 97/67/EK. Sy·mfvna me to en lo·gv a·ruro, ka·ue kra·tow me·low ori·zei mi·a h· perisso·terew eunike·w kanonistike·w arxe·w gia ton tome·a tvn taxydromei·vn, oi opoi·ew ei·nai nomikv·w kai leitoyrgikv·w aneja·rthtew apo· toyw taxydromikoy·w forei·w ekmeta·lleyshw. H Epitroph·, efo·son yfi·statai jexvristh· th·rhsh logariasmv·n gia tiw apokleistike·w kai tiw mh apoklei- 4. stike·w yphresi·ew, ua diereynh·sei peraite·rv to endexo·meno mi·aw aue·mithw stre·blvshw toy antagvnismoy· ston tome·a tvn mh apokleistikv·n yphresiv·n me e·soda apo· ton apokleistiko· tome·a. Ea·n parastei· ana·gkh, h Epitroph· ua ejeta·sei epi·shw ea·n to germaniko· monopv·lio o·son afora· thn allhlografi·a, lamba·nontaw ypo·ch tiw isxy·oysew time·w gia tiw apostole·w esvterikoy· kai ejvterikoy·, ei·nai aparai·thto ston paro·nta baumo· gia th diath·rhsh thw kauolikh·w yphresi·aw. (1) EE L 15 thw 21. 1. 1998. (2001/C 46 E/176) GRAPTH ERVTHSH E-1241/00 ypobolh·: Elizabeth Lynne (ELDR) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Diata·jeiw thw Odhgi·aw gia ton xro·no ergasi·aw Proti·uetai h Epitroph· na para·sxei dieykrini·seiw stiw diata·jeiw thw Odhgi·aw gia ton xro·no ergasi·aw se o·, ti afora· thn ergasi·a epi· euelontikh·w ba·sevw; Pv·w ei·nai dynato·n na kalyfuei· apo· to pedi·o efarmogh·w thw Odhgi·aw gia ton xro·no ergasi·aw h peri·ptvsh ergazome·noy o opoi·ow, lo·gv ellei·cevw ergatikoy· dynamikoy·, ypoxreoy·tai sivphra· na ergasuei· pe·ran toy anvta·toy ori·oy tvn 48 vrv·n ana· ebdoma·da alla· ayth· h apasxo·lhsh· toy den katoxyrv·netai me sy·mbash ergasi·aw; Ua mporoy·se eja·lloy h Epitroph· na katadei·jei me poion tro·po oi diata·jeiw thw Odhgi·aw gia ton xro·no ergasi·aw die·poyn ta aparai·thta systh·mata ypologismoy·; Gia para·deigma, sthn efarmogh· thw anvte·rv odhgi·aw, me poion tro·po mporoy·n na ypologisuoy·n oi epiple·on v·rew apasxo·lhshw eno·w ergazome·noy o opoi·ow apasxolei·tai ba·sei symba·sevw sara·nta v·rew ebdomadiai·vw alla· ypoxreoy·tai na asxolhuei· se shmantiko· baumo· gia thn ergasi·a toy kai kata· th dia·rkeia toy eley·ueroy xro·noy toy; Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy Ej ono·matow thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w (29 Mai(cid:138)oy 2000) H odhgi·a 93/104/EK toy Symboyli·oy thw 23hw Noembri·oy 1993 sxetika· me orisme·na stoixei· thw orga·nvshw toy xro·noy ergasi·aw (1) («Odhgi·a gia to xro·no ergasi·aw») den anagnvri·zei thn e·nnoia thw «euelontikh·w ergasi·aw». To a·ruro 6(2) thw odhgi·aw ori·zei o·ti «ta kra·th me·lh uespi·zoyn ta anagkai·a me·tra v·ste, se syna·rthsh me tiw epitage·w thw prostasi·aw thw asfa·leiaw kai thw ygei·aw tvn ergazome·nvn: o xro·now ergasi·aw na mhn yperbai·nei, ana· eptah·mero, kata· me·son o·ro, tiw 48 v·rew, symperilambanome·nvn tvn ypervriv·n». C 46 E/154 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 Sy·mfvna me ta a·rura 16(2) kai 17 thw odhgi·aw, h peri·odow anafora·w gia ton ypologismo· toy me·soy o·roy mporei· na kymai·netai apo· 4 e·vw 12 mh·new ana·loga me thn peri·ptvsh kai ta me·sa me ta opoi·a kauori·zetai h peri·odow anafora·w. Ta kra·th me·lh pre·pei na ensvmatv·soyn tiw en lo·gv diata·jeiw sthn eunikh· nomouesi·a. Enapo·keitai stiw arxe·w tvn kratv·n melv·n na ejasfali·soyn thn efarmogh· kai thn epibolh· thw eunikh·w nomouesi·aw me·sv thw opoi·aw efarmo·zetai to koinotiko· di·kaio. (1) EE L 307 thw 13. 12. 1993. (2001/C 46 E/177) GRAPTH ERVTHSH E-1242/00 ypobolh·: Elizabeth Lynne (ELDR) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ekpaideytikoi· kai odhgi·a gia ton xro·no ergasi·aw Proti·uetai h Epitroph· na dieykrini·sei o·ti h kathgori·a tvn ekpaideytikv·n kaly·ptetai apo· thn odhgi·a gia ton xro·no ergasi·aw; Ua mporoy·se eja·lloy h Epitroph· na dv·sei leptome·reiew sxetika· me tiw diata·jeiw thw Odhgi·aw gia ton xro·no ergasi·aw ston ekpaideytiko· tome·a toy Hnvme·noy Basilei·oy; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Ioyni·oy 2000) To a·ruro 1 (3) thw odhgi·aw 93/104/EK toy Symboyli·oy sxetika· me orisme·na stoixei·a thw orga·nvshw toy xro·noy ergasi·aw («odhgi·a gia to xro·no ergasi·aw») (1) ori·zei o·ti «h paroy·sa odhgi·a efarmo·zetai se o·loyw toyw idivtikoy·w h· dhmo·sioyw tomei·w drasthrioth·tvn, kata· thn e·nnoia toy a·ruroy 2 thw odhgi·aw 89/391/EOK, me thn epify·lajh toy a·ruroy 17 thw paroy·saw odhgi·aw, ejairoyme·nvn tvn aeroporikv·n, sidhrodromikv·n, odikv·n, uala·ssivn, pota·mivn kai limnai·vn metaforv·n, thw uala·ssiaw aliei·aw kai loipv·n ualassi·vn drasthrio·thtvn, kauv·w kai tvn askoy·menvn iatrv·n». Sy·mfvna me to a·ruro 2 thw odhgi·aw 89/391/EOK toy Symboyli·oy sxetika· me thn efarmogh· me·trvn gia thn prov·uhsh thw belti·vshw thw asfa·leiaw kai thw ygei·aw tvn ergazome·nvn kata· thn ergasi·a (2), h paroy·sa odhgi·a efarmo·zetai se o·loyw toyw dhmo·sioyw h· idivtikoy·w tomei·w drasthrioth·tvn (biomhxanike·w, gevrgike·w, emporike·w, dioikhtike·w, ekpaideytike·w, politistike·w drasthrio·thtew, drasthrio·thtew paroxh·w yphresiv·n, anacyxh·w klp. ). H paroy·sa odhgi·a den efarmo·zetai o·tan den to epitre·poyn eggenei·w idiaitero·thtew orisme·nvn drasthrioth·tvn toy dhmo·sioy tome·a, p. x. stiw e·noplew dyna·meiw h· sthn astynomi·a, h· orisme·nvn sygkekrime·nvn drasthrioth·tvn stiw yphresi·ew politikh·w a·mynaw. Sthn peri·ptvsh ayth·, pre·pei na ejasfali·zetai, o·son ayto· ei·nai dynato·n, h asfa·leia kai h ygei·a tvn ergazome·nvn, e·xontaw ypo·ch toyw sto·xoyw thw paroy·saw odhgi·aw. Me ba·sh tiw dy·o ayte·w diata·jeiw, ei·nai safe·w o·ti h odhgi·a gia to xro·no ergasi·aw efarmo·zetai gia to epa·ggelma toy ekpaideytikoy·. Sy·mfvna me plhrofori·ew thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w, oi kano·new gia to xro·no ergasi·aw toy 1998 (Statutory Instruments 1998 No. 1833), poy metafe·royn thn odhgi·a gia to xro·no ergasi·aw sto Hnvme·no Basi·leio, efarmo·zontai gia to epa·ggelma toy ekpaideytikoy·. (1) (2) EE L 307 thw 13. 12. 1993. EE L 183 thw 29. 6. 1989


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1214/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Van Buitenen ja parlamentin jäsenten esittämät kysymykset.

eurovoc_concepts:
European official
administrative sanction
fraud against the EU
written question

text: 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/29 Ensimm(cid:228)inen n(cid:228)ist(cid:228) toiminnoista on solutehdasta koskeva avaintoiminto, jonka tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) terapeuttisten aineiden entisest(cid:228)(cid:228)n parannettua, varmaa ja tehokasta tuotantoa. Toinen toiminto on yleis- luonteinen, ja se on suunniteltu erityisten hoitomuotojen arvioimiseen sairaalaymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) laajojen kliinisten kokeiden avulla. N(cid:228)in toiminto luo hoitomuotojen k(cid:228)yt(cid:246)lle perusteet, jotka pohjautuvat n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n perustuvaan l(cid:228)(cid:228)ketieteeseen. Esimerkiksi meneill(cid:228)(cid:228)n olevien vuoden 1999 ehdotuspyynt(cid:246)jen tulosten perusteella valittujen tutkimus- hankkeiden tavoitteena on tutkia parhaita mahdollisia hoitomuotoja erityisesti lapsilla esiintyviss(cid:228) synnyn- n(cid:228)isiss(cid:228) aineenvaihdunnan h(cid:228)iri(cid:246)iss(cid:228), synnynn(cid:228)isiss(cid:228) lihasdystrofioissa ja harvinaisissa hematologisissa sairauksissa. Komissiolle ei valitettavasti ole j(cid:228)tetty ehdotuksia sellaisiksi tutkimushankkeiksi, jotka kohden- tuisivat nimenomaisesti parlamentin j(cid:228)senen esille tuomaan ongelmaan. Lokakuussa 2000 julkaistaan uusia ehdotuspyynt(cid:246)j(cid:228), ja seuraavat vuosien 2001 ja 2002 ehdotuspyynn(cid:246)t julkaistaan ty(cid:246)ohjelmassa mainittuina ajankohtina. Komissio toivoo saavansa uusien ehdotuspyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228) ehdotuksia sellaisiksi tutkimushankkeiksi, joiden tavoitteena olisi erityisesti lapsille tarkoitettujen hoitomuotojen parantaminen, tehokkuus ja tarkoituksenmukainen k(cid:228)ytt(cid:246). (2001/C 72 E/031) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1207/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Uimavesi(cid:228) koskeva direktiivi Parlamentti antoi 12. 12. 1996 ensimm(cid:228)isess(cid:228) k(cid:228)sittelyss(cid:228) lausuntonsa komission esitt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) direktiivist(cid:228) (KOM(1994) 36) (1) uimavesi(cid:228) koskevan direktiivin 76/60/ETY (2) muuttamisesta. Milloin neuvosto aikoo esitt(cid:228)(cid:228) yhteisen kannan, jotta Euroopan parlamentti voi antaa lausuntonsa toisessa k(cid:228)sittelyss(cid:228)? (1) EYVL C 112, 22. 4. 1994, s. 3. (2) EYVL L 31, 5. 2. 1976, s. 1. Vastaus (18. (cid:129)19. syyskuuta 2000) J(cid:228)senvaltioiden valtuuskunnat ilmoittivat hein(cid:228)kuussa 1998 komissiolle kannattavansa sit(cid:228), ett(cid:228) komissio laatii uuden ehdotuksen uimaveden laatua koskevaksi direktiiviksi, ottaen huomioon, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) v(cid:228)lill(cid:228) komission vuonna 1994 esitt(cid:228)m(cid:228) ehdotus on vanhentunut. Neuvostolle on ilmoitettu, ett(cid:228) komissio on aloittanut mittavat neuvottelut voisi kes(cid:228)kuussa 2000 esitt(cid:228)(cid:228) tiedonannon, kuuluvien tieteellisten, teknisten ja hallinnollisten asiantuntijoiden huomautukset. jotta se jossa otetaan huomioon j(cid:228)senvaltioiden ja kaikkien asiaan- ja ty(cid:246)ohjelman, (2001/C 72 E/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1214/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Van Buitenen ja parlamentin j(cid:228)senten esitt(cid:228)m(cid:228)t kysymykset Kuinka moneen Van Buitenenin v(cid:228)itteit(cid:228) koskevaan kirjalliseen kysymykseen ei ole viel(cid:228) vastattu? Kuinka pitk(cid:228)t viiveet ovat olleet kussakin tapauksessa? Mik(cid:228) on ollut syyn(cid:228) n(cid:228)ihin viiv(cid:228)stymisiin? C 72 E/30 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 6. 3. 2001 Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (17. hein(cid:228)kuuta 2000) Komissio vastaa kaikkiin kirjallisiin kysymyksiin niin nopeasti ja t(cid:228)ydellisesti kuin suinkin voi. Vastauksien laatimiseen osallistuu my(cid:246)s huomattava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228). T(cid:228)n(cid:228) vuonna komissio on antanut 2064 vastausta kirjallisiin kysymyksiin, ja keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vastausaika on ollut 6 viikkoa ja 1 p(cid:228)iv(cid:228). Komissio pyrkii vastaamaan parlamentin asettamissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajoissa (kiireelliset kysymykset 3 viikkoa, muut 6 viikkoa) ja on monesti onnistunut noudattamaan niit(cid:228). Vuonna 1999 ja t(cid:228)n(cid:228) vuonna komissio on vastannut 20:een t(cid:228)m(cid:228)n kysymyksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kysymykseen, joista 12:een m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. Pisin vastausaika h(cid:228)nen kysymyksiins(cid:228) on ollut 8 viikkoa ja 2 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228). Komissiolle ei ole selv(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) nimenomaisia kysymyksiin arvoisa parlamentin j(cid:228)sen tarkoittaa, sill(cid:228) komission tiet(cid:228)m(cid:228)n mukaan yksik(cid:228)(cid:228)n Van Buitenenin esitt(cid:228)mi(cid:228) v(cid:228)itteit(cid:228) koskeva kysymys ei ollut vastaamatta arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)ess(cid:228) kysymyksens(cid:228) eik(cid:228) ole vastaamatta nytk(cid:228)(cid:228)n. Komissio on saanut t(cid:228)n(cid:228) vuonna kuusi t(cid:228)st(cid:228) aiheesta esitetty(cid:228) kysymyst(cid:228) ennen t(cid:228)t(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228), ja n(cid:228)ist(cid:228) kysymyksist(cid:228) ja niihin annetuista vastauksista toimitetaan j(cid:228)ljenn(cid:246)kset arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. J(cid:228)ljenn(cid:246)ksist(cid:228) ilmenee, ett(cid:228) puoleen kysymyksist(cid:228) vastattiin parlamentin asettamassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. (2001/C 72 E/033) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1240/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Merimetson (Phalacrocorax carbo carbo) asema direktiiviss(cid:228) 74/409 EU:n lintudirektiivi 79/409/ETY (1) sis(cid:228)lsi Euroopan mantereella pesiv(cid:228)n merimetson alalajin Phalacrocorax carbo sinensis, liitteeseen I. Hein(cid:228)kuussa 1997 komissio muutti direktiivin 79/409/ETY liitett(cid:228) I direktiivill(cid:228) 97/49/ETY (2) siten, ett(cid:228) Phalacrocorax carbo sinensis poistet- tiin suojeltavien lajien luettelosta. jonka elinymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelu sis(cid:228)ltyi Aikooko komissio poistaa direktiivin 79/409/ETY liitteest(cid:228) I my(cid:246)s Atlantin saarilla, Britanniassa ja Norjassa periv(cid:228)n merimetson Phalacrocorax carbo carbo? (1) EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (2) EYVL L 223, 13. 8. 1997, s. 9. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (5. kes(cid:228)kuuta 2000) Metson alalaji Phalacrocorax carbo carbo ei kuulu eik(cid:228) ole koskaan kuulunut luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY liitteess(cid:228) I olevaan luetteloon. Komissiolla ei n(cid:228)in ollen ole velvollisuutta vastata parlamentin j(cid:228)senen kysymykseen. (2001/C 72 E/034) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1243/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Messinan kunnan urakkasopimus Euroopan unionin rahoituksella toteutettavan raitiolinjan rakenta- misesta Messinan kunta Italiassa on tehnyt urakkasopimuksen raitiolinjan rakentamisesta. Euroopan unioni on my(cid:246)nt(cid:228)nyt tarkoitukseen 148 miljardia liiraa. Ty(cid:246)t ovat jo nyt huomattavasti my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228) alkuper(cid:228)isest(cid:228) aikataulusta. Sit(cid:228) paitsi ymp(cid:228)rist(cid:246)lle on aiheutettu (cid:129) ja aiheutetaan edelleenkin (cid:129) suurta vahinkoa, mm. yli kolmetuhatta puuta on kaadettu