title: PREGUNTA ESCRITA E-1266/00 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. Microcréditos para la reducción de la pobreza.

eurovoc_concepts:
EU aid
development aid
microloan
poverty

text: 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/115 ingresos procedentes de los aranceles aduaneros y las exacciones reguladoras agr(cid:237)colas y, por otra, a los gastos, incluidas las restituciones previstas a las exportaciones agr(cid:237)colas, as(cid:237) como cualquier otra repercu- si(cid:243)n de importancia para los gastos presupuestarios, tanto en lo relativo al volumen como a la proporci(cid:243)n de las dotaciones presupuestarias anuales asignadas para la financiaci(cid:243)n de las operaciones externas de la Comunidad? Respuesta del Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 2000) La Comunidad ya otorga un trato a China como miembro de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) en la medida en que estÆ sujeto a aranceles de naci(cid:243)n mÆs favorecida en las exportaciones a la Comunidad. Por otra parte, la adhesi(cid:243)n de China a la OMC no alterarÆ los compromisos de la Comunidad propiamente dichos respecto del acceso al mercado, incluidos los (cid:237)ndices arancelarios, en la OMC. La adhesi(cid:243)n de China a la OMC es una negociaci(cid:243)n sobre los futuros compromisos de China, no sobre los de los actuales miembros de la OMC. Los niveles de ingresos por aranceles aduaneros, por lo tanto, estarÆn en funci(cid:243)n del nivel de importaciones. Suponiendo que la adhesi(cid:243)n de China a la OMC darÆ un impulso a sus exportaciones a la Comunidad, es de prever un aumento en los ingresos de derechos a mÆs largo plazo. China reducirÆ los aranceles agr(cid:237)colas para la importaci(cid:243)n de productos de todos los miembros de la OMC, incluida la Comunidad. Esto mejorarÆ las posibilidades de acceso al mercado de los productos comunitarios pero no alterarÆ los compromisos de exportaci(cid:243)n contra(cid:237)dos por la Comunidad en la Ronda Uruguay. Por lo tanto, el gasto presupuestario de la Comunidad tendrÆ que mantenerse dentro de los l(cid:237)mites comprometidos. (2001/C 53 E/146) PREGUNTA ESCRITA E-1266/00 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: MicrocrØditos para la reducci(cid:243)n de la pobreza ¿QuØ recursos ha destinado la Comisi(cid:243)n en los œltimos tres aæos a la expansi(cid:243)n del microcrØdito como medio para reducir la pobreza (apoyado en principio por la Comisi(cid:243)n en su Comunicaci(cid:243)n «Microfinan- ciaci(cid:243)n y reducci(cid:243)n de la pobreza», de abril de 1998)? ¿QuØ otros mØtodos estÆ empleando la Comisi(cid:243)n en favor de la eliminaci(cid:243)n de la pobreza en su pol(cid:237)tica de desarrollo y cooperaci(cid:243)n? Respuesta del Comisario Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de mayo de 2000) Durante los œltimos tres aæos la Comisi(cid:243)n ha comprometido aproximadamente 200 M€ para sistemas de microcrØditos, a travØs de diversos instrumentos (cofinanciaci(cid:243)n con ONG, proyectos de desarrollo rural, seguridad alimentaria, STABEX, apoyo a microempresas). La reducci(cid:243)n de la pobreza constituye el objetivo general de la cooperaci(cid:243)n al desarrollo europea. La pol(cid:237)tica comunitaria refleja el consenso internacional pero avanza en el planteamiento, reconociendo la desigualdad como obstÆculo para reducir el crecimiento y la pobreza, sugiriendo el regreso a una pol(cid:237)tica de crecimiento con distribuci(cid:243)n y poniendo de relieve los aspectos pol(cid:237)ticos de la estrategia de desarrollo. A nivel macroecon(cid:243)mico, los programas de ajuste estructural de «nueva generaci(cid:243)n» incluyen indicadores sociales (salud y educaci(cid:243)n) para la asignaci(cid:243)n de parte de los fondos, con el fin de estimular a los pa(cid:237)ses concernidos para lograr mejores resultados en estos sectores. C 53 E/116 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 En el marco del VIII Convenio de LomØ, el Fondo Europeo de Desarrollo (FED y los PIN ponen Ønfasis en la reducci(cid:243)n de la pobreza como objetivo importante de la cooperaci(cid:243)n al desarrollo. En muchos pa(cid:237)ses africanos esto se refleja en la elecci(cid:243)n de sectores prioritarios tales como seguridad alimentaria, desarrollo rural, o sectores sociales. En los pequeæos pa(cid:237)ses isleæos, por ejemplo, hay programas espec(cid:237)ficos de reducci(cid:243)n de la pobreza. Las cantidades totales asignadas a servicios sociales bÆsicos (salud y educaci(cid:243)n) han aumentado radicalmente. El acuerdo de asociaci(cid:243)n recientemente concluido entre la Comunidad y los Estados de Africa, el Caribe y el Pac(cid:237)fico establece un planteamiento integrado de la reducci(cid:243)n de la pobreza, del apoyo a factores de crecimiento y de redistribuci(cid:243)n y pol(cid:237)ticas sociales. El apoyo a pol(cid:237)ticas sociales incluye, como prioridad, el acceso a todos los servicios sociales bÆsicos y a la protecci(cid:243)n social, con mayor protecci(cid:243)n para los mÆs vulnerables. (2001/C 53 E/147) PREGUNTA ESCRITA E-1267/00 de Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: Fondos estructurales para la Comunidad Aut(cid:243)noma de Valencia Teniendo en cuenta los criterios establecidos en la Cumbre de Berl(cid:237)n, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n especificar cuÆles son los Fondos estructurales y su cuant(cid:237)a asignados a la Comunidad Aut(cid:243)noma de Valencia para el per(cid:237)odo comprendido entre el 2000 y el 2006? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 2000) Es imposible evaluar en la actualidad con precisi(cid:243)n el importe de los crØditos de los Fondos Estructurales que se destinarÆn a la Comunidad Aut(cid:243)noma de Valencia para el per(cid:237)odo 2000-2006, ya que las intervenciones correspondientes al objetivo no 1 en Espaæa se estÆn negociando en la actualidad con las autoridades espaæolas. Por otro lado, la Comisi(cid:243)n no puede prejuzgar en la actualidad los importes que vayan a asignarse a la regi(cid:243)n en cuesti(cid:243)n con cargo a las iniciativas comunitarias Interreg, Urban, Equal y Leader. Por lo que se refiere al objetivo no 1, la Comisi(cid:243)n ha transmitido a cada Estado miembro una propuesta de repartici(cid:243)n de los crØditos disponibles con cargo a ese objetivo entre les distintas regiones del Estado miembro que vayan a beneficiarse de los mismos. Esta propuesta estÆ basada en el mØtodo utilizado por la Comisi(cid:243)n para repartir los crØditos del objetivo no 1 entre los Estados miembros. La Comisi(cid:243)n enviarÆ directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento una copia de la propuesta relativa a Espaæa. Cabe subrayar sin embargo que se trata de una propuesta de carÆcter indicativo. La repartici(cid:243)n definitiva serÆ aprobada de comœn acuerdo entre el Estado miembro y la Comisi(cid:243)n con motivo de la adopci(cid:243)n del marco comunitario de apoyo. (2001/C 53 E/148) PREGUNTA ESCRITA E-1269/00 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: Nueva propuesta de Reglamento comunitario sobre el sistema de promoci(cid:243)n de productos agr(cid:237)colas La Comunidad participa en la financiaci(cid:243)n de diversos programas de promoci(cid:243)n de determinados productos agr(cid:237)colas, entre otros, el aceite de oliva, las manzanas y los c(cid:237)tricos o las pasas


title: WRITTEN QUESTION E-1276/00 by Jan Andersson (PSE) to the Commission. The Commission's plans for promoting lifelong learning agreements.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
adult education
social dialogue (EU)

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/161 (2001/C 46 E/185) WRITTEN QUESTION P-1265/00 by Hugues Martin (PPE-DE) to the Commission (11 April 2000) Subject: Clarification regarding the admissibility of special export aid under Community law The storms which struck the western part of Europe in December 1999 have wreaked unprecedented havoc for forest industry. In spite of the debates in Parliament, the Union institutions have apparently failed to gauge the economic, social, and cultural impact of the devastation (cid:129) not to mention the increased fire risks as summer draws nearer. To deal with the emergency, the French Government has decided, among other things, to grant the sum of FF 50 per tonne for the transport of timber intended for export to Union Member States and non-member countries. Community rules on competition, and in particular the Community preference obligation, rightly prohibit aid of the above type unless its purpose is to bring relief to an exceptional situation. Article 87(2)(b) of the EC Treaty accordingly stipulates that (cid:145)[The following shall be compatible with the common market: (cid:133)] aid to make good the damage caused by natural disasters or exceptional occurrences(cid:146). Will the Commission treat the present emergency as a special case of the same kind as, for example, the severe drought in Portugal in 1993 and 1994, and approve the aid that France has undertaken to provide? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (3 May 2000) The aid proposal notified by the French authorities is under examination by the Commission with reference to paragraph 2(b) of Article 87 (formerly 92) of the EC Treaty. The Commission is doing all it can to reach a decision rapidly. (2001/C 46 E/186) WRITTEN QUESTION E-1276/00 by Jan Andersson (PSE) to the Commission (19 April 2000) Subject: The Commission(cid:146)s plans for promoting lifelong learning agreements On a number of occasions, the European Parliament has called on the Commission to promote lifelong learning agreements between partners on the European labour market. The conclusions of the Lisbon European Council called for higher priority to be given to (cid:145)lifelong learning as a basic component of the European social model, including by encouraging agreements between the social partners on innovation and lifelong learning(cid:146). (conclusion 29). The Commission(cid:146)s efforts to promote agreements between the partners could take the form of providing an indication of the legislative initiatives which the Commission intends to adopt in order to promote lifelong learning. What initiatives has the Commission adopted, and does it intend to adopt, with a view to promoting agreements between European labour-market partners concerning lifelong learning? C 46 E/162 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (23 June 2000) Council Decision 2000/228/EC of 13 March 2000 on guidelines for Member States(cid:146) employment policies for the year 2000 (1) provides the policy framework for promoting lifelong learning in the context of the employment strategy objectives, in particular guidelines 5 and 6 on improving employability and guideline 15 on modernising work organisation. Implementation of the guidelines is monitored in the context of the Luxembourg process and assessment is carried out in the joint employment report by the Commission and the Council. Within this framework, the social partners are urged to conclude agreements to promote lifelong learning, while Member States have responsibility for defining the legal and institutional conditions for facilitating such activities in a partnership approach. In the employment guidelines 2001 the lifelong learning dimension will be strengthened and agreements between the social partners will be further encouraged. In that respect, it is worth noting that at European level the intersectoral social partners have stepped up their activities in the field of lifelong learning and the modernisation of work. The European trade union confederation (ETUC), the Conseil europØen des entreprises publiques (CEEP) and the Union of industrial and employer(cid:146)s confederations of Europe/European union of crafts and small and medium-sized enterprises (UNICE/UAPME) are setting up a working group to identify ways to promote access to lifelong learning and skills development, and are preparing a joint report on good practice in the areas of adaptability and work organisation. The framework agreements on part time work (1997) and fixed term contracts (1999) also include clauses on the promotion of access to training. At sectoral level, many sectors joined forces to send a joint contribution to the Lisbon European Council highlighting the need for training and skills development, and initiatives to promote lifelong learning are being developed in several sectors, such as workshops on training and qualification needs; multi-skilling; Europe-wide certification of skills, access to Information and communication technologies training. Moreover, the Commission is preparing a communication on (cid:145)Lifelong learning for active citizenship in a Europe of knowledge(cid:146) in which concrete actions on key themes on lifelong learning will be identified, including the promotion of a partnership approach to investing in human resources and a flexible organisation of work. The Commission is also preparing a new social policy agenda and initiatives to promote lifelong learning and the modernisation of work will be part of the agenda. (1) OJ L 72, 21. 3. 2000. (2001/C 46 E/187) WRITTEN QUESTION P-1281/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (12 April 2000) Subject: Export of waste to third countries/Basle Convention Despite international conventions, there is an increase in exports of (toxic) waste to developing countries. The Basle Convention and regulation 259/93/EEC (1) regulate these cross-border flows of waste. According to UNEP, in 1989 the OECD countries exported one fifth of their waste. UN rapporteur Fatma-Zohra Ksentini says the countries which export most are Australia, the US and EU Member States the Nether- lands, Germany and Britain. She is particularly concerned at the growing tendency to ship toxic waste to developing countries where it is simply dumped


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1294/00 af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen. Europæisk støtte til patienter med dissemineret sklerose.

eurovoc_concepts:
EU aid
United Kingdom
Wales
disease of the nervous system

text: C 53 E/122 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (10. maj 2000) Hovedvej N4 er opfłrt i bilag I til F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af det transeurop(cid:230)iske transportnet (TEN-T), som blev vedtaget af Parlamentet og R(cid:229)det i 1996 (1). Derved har F(cid:230)llesskabet anerkendt N4(cid:146)s strategiske betydning for opfyldelsen af F(cid:230)llesskabets m(cid:229)l, der tager sigte p(cid:229), at det indre marked kan fungere tilfredsstillende, og at den łkonomiske og sociale samhłrighed styrkes. I artikel 9 i retningslinjerne fasts(cid:230)ttes det, at vejelementet i det transeurop(cid:230)iske transportnet best(cid:229)r af »motorveje og landeveje af hłj standard (cid:133) som sikrer trafikanterne et hłjt, ensartet og kontinuerligt service-, komfort- og sikkerhedsniveau. « Desuden skal alle projekter af f(cid:230)lles interesse v(cid:230)re potentielt łkonomisk levedygtige under hensyn til de sociołkonomiske omkostninger og fordele. fremg(cid:229)r af Det for at sikre et Irlands nationale udviklingsplan, at der som en del af programmet serviceniveau af hłj kvalitet vil blive foretaget »flere store forbedringer« af N4 mellem Kinnegad and Sligo. Forhandlingerne mellem Kommissionen og de irske myndigheder om EF-stłtterammen er afsluttet, og hvad ang(cid:229)r Borderregionen og de centrale og vestlige regioner, er der heri faktisk forudset stłtte til vest- og nordvestg(cid:229)ende veje. Der er łrem(cid:230)rket midler specielt til forbedringer af N4, men i henhold til n(cid:230)rhedsprincippet er udv(cid:230)lgelsen af de enkelte projekter overladt til de nationale myndigheder. I denne sammenh(cid:230)ng kan det dog n(cid:230)vnes, at Kommissionen under det operationelle program for transport (1994- 1999), som fremover skal v(cid:230)re retningsgivende ved udv(cid:230)lgelsen af projekter, har ydet stłtte til en undersłgelse af vejbehovene, herunder forbedringer af N4 og andre veje til den vestlige region. Konklu- sionerne fra denne undersłgelse udgłr sammen med de seneste undersłgelser af trafikstatistikkerne det bedste grundlag for afgłrelser om opgradering af vejforbindelser med henblik p(cid:229) at fremme den sociołkonomiske udvikling af de nordvestlige regioner. Desuden skal der i forbindelse med store infrastrukturprojekter foretages en costbenefitanalyse og en miljłvurdering. En strikt overholdelse af disse krav yder stłrre sikkerhed for, at en opgradering af veje er begrundet ud fra objektive kriterier. Kommissionen er for łjeblikket i gang med at undersłge, om, og i givet fald hvordan, der skal foretages en revision af TEN-T-retningslinjerne for at tage hensyn til den teknologiske og łkonomiske udvikling. Revisionen omfatter ogs(cid:229) en undersłgelse af oversigtskortene i bilag I. N(cid:229)r dette arbejde er afsluttet, vil der i lłbet af sommeren blive forelagt en rapport for Parlamentet og R(cid:229)det. (1) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af det transeurop(cid:230)iske transportnet (cid:129) EFT L 228 af 9. 9. 1996. (2001/C 53 E/155) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1294/00 af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Europ(cid:230)isk stłtte til patienter med dissemineret sklerose Kan Kommissionen oplyse, hvilken form for europ(cid:230)isk stłtte og/eller stłttemuligheder der foreligger i et m(cid:229)l 1 ugunstigt stillet omr(cid:229)de som f. eks. Wales med henblik p(cid:229) at hj(cid:230)lpe mennesker, der lider af dissemineret sklerose? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (25. maj 2000) West Wales and the Valleys er udpeget som m(cid:229)l 1-region i programmeringsperioden 2000-2006. Det regionale partnerskab for West Wales and the Valleys har medtaget en r(cid:230)kke foranstaltninger i udgifts- oversigten for enhedsprogrammeringsdokumentet (bl. a. EF-foranstalting til fordel for social integration), og lokale organisationer kan i den forbindelse ansłge om stłtte til mennesker, der f. eks. lider af dissemineret sklerose. Det skal dog understreges, at der ikke kan ydes stłtte til selve behandlingen af dissemineret sklerose, men derimod til uddannelse, genoptr(cid:230)ning og bek(cid:230)mpelse af diskrimination p(cid:229) arbejdspladsen. 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/123 Det er ikke Kommissionen, men derimod de britiske myndigheder og navnlig Wales(cid:146) nationalforsamling og Wales European funding office, der behandler ansłgningerne om stłtte til s(cid:229)danne projekter. Interesse- grupper skal derfor rette henvendelse til disse organisationer. (2001/C 53 E/156) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1296/00 af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Landbrug (cid:129) HLCA-ordninger (Hill Livestock Compensatory Allowance: Kompensationsgodtgłrelse vedrłrende hłjlandskv(cid:230)g) Ugunstigt stillede omr(cid:229)der i Wales udgłr 82 % af landbrugsomr(cid:229)det. Der kan gives kompensation til de landbrugere i ugunstigt stillede omr(cid:229)der, som er ramt af, hvad Kommissionen betegner som »et vedvarende naturligt handicap« og de deraf fłlgende vanskeligheder (cid:129) klima, jord, topografi (cid:129) som virker hindrende for landbruget i disse fjerntliggende omr(cid:229)der i Wales. I forbindelse med den igangv(cid:230)rende revision af HLCA-ordningen i EU (cid:230)ndres betalingsgrundlaget fra at v(cid:230)re stłtte pr. stk. til at v(cid:230)re stłtte pr. omr(cid:229)de. Den walisiske forsamling har forelagt Kommissionen et forslag i overensstemmelse med forordningen om udvikling af landdistrikter. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at alle de łvrige medlemsstaters planer for de reviderede HLCA-ordninger vil blive baseret p(cid:229) standardkriterier, og at der ikke vil blive gjort forskel mellem medlemsstaterne, hvis de ikke anvender de samme nationale kriterier? Vil Kommissionen endvidere bekr(cid:230)fte, at Det Forenede Kongerige viderefłrer HLCA-betalingerne p(cid:229) det hłje niveau, der har fundet anvendelse de sidste to (cid:229)r, og ikke vender tilbage til 1997-niveauet, hvilket vil lamme de landbrug i Wales, der befinder sig i de ugunstigt stillede omr(cid:229)der? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. maj 2000) Det (cid:230)rede medlem er inde p(cid:229), hvilken indflydelse den nye m(cid:229)de at udbetale udligningsgodtgłrelser p(cid:229) vil f(cid:229) i ugunstigt stillede omr(cid:229)der i Wales, og łnsker garanti for, at stłtten for det fłrste vil blive baseret p(cid:229) standardkriterier, og at Det Forenede Kongerige for det andet vil udbetale samme stłtte som i de senere (cid:229)r og ikke vender tilbage til niveauet fłr 1997. Kapitel V (artikel 13-21) i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (1) indeholder et f(cid:230)lles regels(cid:230)t og betingelser for gennemfłrelsen af udligningsgodtgłrelser i ugunstigt stillede omr(cid:229)der og omr(cid:229)der med miljłrestriktioner. Det er ikke obligatorisk at udbetale udligningsgodtgłrelser, men for de medlemsstater, der v(cid:230)lger at foretage disse udbetalinger, kan Kommissionen dog garantere, at de opfylder betingelserne i artikel 13-21. Selv om medlemsstaterne overholder de betingelser og udbetaler den stłtte, der er fastsat i bilaget til forordningen, behłver de dog ikke nłdvendigvis at indfłre identiske ordninger. Ifłlge artikel 37, stk. 4, kan medlems- staterne fasts(cid:230)tte yderligere eller mere restriktive betingelser for ydelse af EF-stłtte. Det er vanskeligt at garantere, at der vil blive udbetalt samme stłtte som tidligere, fordi ordingen er blevet (cid:230)ndret fra at v(cid:230)re baseret p(cid:229) husdyrbestanden til at v(cid:230)re omr(cid:229)debaseret. Kommissionen vil dog vurdere, om HLCA-ordningen (godtgłrelsesordningen for husdyrhold i hłjlandsomr(cid:229)der) bidrager effektivt til at udligne eksisterende ulemper. (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999


title: WRITTEN QUESTION E-1261/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Relocating the Empresa Nacional de Celulosa-Electroquímica del Noroeste (ENCE-ELNOSA) industrial complex, located in the town of Pontevedra on the estuary of the same name in Galicia.

eurovoc_concepts:
EU competence
EU environmental policy
Galicia
air quality
chlorine
paper
transfer of businesses
water pollution

text: 6. 3. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 72 E/33 Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (14 June 2000) The Commission would refer the Honourable Member to the replies which it has already given to Oral Questions H-429/99 by Mr Alavanos and H-431/99 by Mr Papayannakis during question time at Parliament(cid:146)s September 1999 part-session (1) and to Written Question E-1481/99 by Mr Manisco (2). In response to the first question raised by the Honourable Member, two studies have been carried out to ascertain, inter alia, whether there was radioactive pollution as a result of the use of depleted uranium bombs in Kosovo. The first assessment, financed by the Commission, was a preliminary assessment of the environmental impact of the Kosovo conflict, and was carried out by the Regional environment centre for Central and Eastern Europe. This report is available on their website: www. rec. org. A more detailed assessment was then carried out by the United Nations Environment Programme (UNEP) Balkans Task Force (cid:129) the report of which is available on their website: www. grid. unep. ch. Both of these reports concluded that the Kosovo conflict did not cause an environmental catastrophe for the region. In light of this, it was not felt necessary to introduce measures such as suggested in the next two questions posed by the Honourable Member. Nonetheless, the Commission, through its humanitarian office (ECHO) and through its Task Force Kosovo, now replaced by the Reconstruction Agency, has taken a leading role in the broader international effort to address other identified issues, particularly in the field of water treatment. It is also supporting a regional environmental reconstruction programme, within the framework of the Stability Pact, which will assist in environmental reconstruction throughout the wider Balkans region. The Commission has not been able to consider the wider issue of whether depleted uranium bombs should be banned because it has no competencies in the field of weapons. (1) Debates of the European Parliament (September 1999). (2) OJ C 203 E, 18. 7. 2000, p. 2. (2001/C 72 E/037) WRITTEN QUESTION E-1261/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (19 April 2000) Subject: Relocating the Empresa Nacional de Celulosa-Electroqu(cid:237)mica del Noroeste (ENCE-ELNOSA) indus- trial complex, located in the town of Pontevedra on the estuary of the same name in Galicia The industrial complex comprising the public undertakings ENCE, which produces paper pulp, and Elnosa, which produces chlorine, is located a few hundred yards from the town centre of Pontevedra, on the banks of the estuary of that name, and close to the town and port of Mar(cid:237)n. At the present time the complex is a contributory factor to the steady deterioration of the shellfish and fish-rich waters of the estuary, and spoils living conditions in the towns concerned thanks to the air pollution it produces, seriously hindering both towns(cid:146) urban development. If the chemical plant did not exist, Pontevedra and Mar(cid:237)n would form a single town planning area. The space occupied by the factories and by a vast lagoon into which their waste water is discharged, is on the coast, in one of the most richly endowed natural areas in Galicia. The industrial complex stands on land held under an administrative concession, which is legally bound to run out in the year 2018, under Article 62(2) of the Spanish law on coastlines. Furthermore, the complex is illegal. In 1989 the threat it represents, and unremitting protests by local people, forced the Galician Government to sign an agreement with ENCE on limits for discharges into the sea, as a pre-condition for using a drainage channel to take the waste waters to the middle of the estuary, and in 1991 the government ruled that Elnosa was to be temporarily closed down. ENCE failed to meet the terms of the agreement signed, with the result that as late as 1998, the Galician Government was still refusing to allow C 72 E/34 Official Journal of the European Communities EN 6. 3. 2001 the use of the drainage channel for waste water, while Elnosa continued to discharge mercury, without authorisation and in quantities over the legal limits. Spanish government departments such as the National Institute of Toxicology claim that the waste water from ENCE can be classified as toxic, and may be seriously affecting the environment, and departments of the University of Santiago believe that the mercury levels in the estuary(cid:146)s shellfish are above the recommended limits of 0,1 ppm. Given that the complex cannot, in any case, make any economic or industrial projections beyond the year 2018, when the administrative concession of the shoreline land which it occupies runs out, and bearing in mind the much-suffering local population(cid:146)s opposition to the complex, does the Commission intend to take the requisite steps, having ascertained the economic, social and environmental damage caused and studied the problem in collaboration with the Galician and Spanish administrations, to have Elnosa relocated immediately and to negotiate the relocation of the ENCE installations to a suitable site, according to a strict timetable and in the near future? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (9 June 2000) In accordance with the principle of subsidiarity, it is not the Commission(cid:146)s responsibility to relocate companies. However, if it can be demonstrated that the installations in question have infringed Commun- ity environmental law, the Commission could take the necessary steps to ensure compliance. This could include initiation of the infringement proceedings provided for in Article 226 (ex Article 169) of the EC Treaty. it appears that Directive 96/61/EC of From the information provided by the Honourable Member, 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control (1) is not yet mandatorily applicable to the two installations, since the deadline for application of the Directive is October 2007. The case should therefore be studied with reference to the relevant Directives concerning discharges to water and emissions to air. It should be noted that the Commission has already examined a complaint regarding the possible infringement by the installations in question of several Community Directives concerning air and water pollution. No evidence of infringement could be found and the case was closed at the end of 1999. (1) OJ L 257, 10. 10. 1996. (2001/C 72 E/038) WRITTEN QUESTION P-1278/00 by Eurig Wyn (Verts/ALE) to the Commission (11 April 2000) Subject: Agriculture (cid:129) flax and hemp Is the Commission aware that, under its present proposals, between 60 and 80 % of the land on which flax is grown in the UK will not be eligible for aid? This would kill off the UK industry immediately. And does the Commission accept that innovative markets have recently been developed for short-fibre crops, at a substantial including Wales? If farmers cannot expand their production to supply these new outlets, this investment in rural areas will have been for nothing. investment cost to the industry, in several Member States, And, lastly, does the Commission accept that there is a blurring of lines between the markets for short- fibre and long-fibre crops, since long-fibre products also compete in the new products market, which means that a differentiated aid rate offers a competitive advantage to long-fibre producers in the same market?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 816/2000 της Επιτροπής, της 19ης Απριλίου 2000, για καθορισμό ορίων εντός των οποίων δύνανται να γίνουν αποδεκτές οι αιτήσεις που υποβλήθηκαν τον Απρίλιο 2000 για πιστοποιητικά εισαγωγής χοιρείου κρέατος βάσει του καθεστώτος που προβλέπεται από τις συμφωνίες, τις οποίες συνήψε η Κοινότητα με τη Δημοκρατία της Πολωνίας, τη Δημοκρατία της Ουγγαρίας, την Τσεχική Δημοκρατία, τη Σλοβακία, τη Βουλγαρία και τη Ρουμανία

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
agreement (EU)
import licence
pigmeat

formats: pdf print

text: L 100/12 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 20. 4. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 816/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 19ης Απριλίου 2000 για καθορισµό ορίων εντός των οποίων δύνανται να γίνουν αποδεκτές οι αιτήσεις που υποβλήθηκαν τον Απρίλιο 2000 για πιστοποιητικά εισαγωγής χοιρείου κρέατος βάσει του καθεστώτος που προβλέπεται από τις συµφωνίες, τις οποίες συνήψε η Κοινότητα µε τη ∆ηµοκρατία της Πολωνίας, τη ∆ηµοκρατία της Ουγγαρίας, την Τσεχική ∆ηµοκρατία, τη Σλοβακία, τη Βουλγαρία και τη Ρουµανία Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1898/97 της Επιτροπής, της 29ης Σεπτεµβρίου 1997, περί λεπτοµερών κανόνων για την εφαρµογή, στον τοµέα του χοιρείου κρέατος, του καθεστώτος που προβλέπε- ται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3066/95 του Συµβουλίου και για την κατάργηση των κανονισµών (ΕΟΚ) αριθ. 2698/93 και (ΕΚ) αριθ. 1590/94 (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονι- σµό (ΕΚ) αριθ. 618/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 5, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Οι αιτήσεις χορήγησης πιστοποιητικών εισαγωγής που υπο- βλήθηκαν για το δεύτερο τρίµηνο του 2000 αφορούν ποσότητες χαµηλότερες από τις διαθέσιµες ποσότητες και, συνεπώς, δύνανται να ικανοποιηθούν πλήρως. Είναι σκόπιµο να επιστήσουµε την προσοχή των οικονοµικών φορέων στο γεγονός ότι τα πιστοποιητικά µπορούν να χρησιµοποιηθούν µόνο για τα προϊόντα που πληρούν όλους τους όρους που αναφέρονται στις κτηνιατρικές διατάξεις που ισχύουν αυτήν τη στιγµή στην Κοινότητα, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που υποβάλλονται για 1. την περίοδο από την 1η Απριλίου έως τις 30 Ιουνίου 2000 βάσει του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1898/97, θα γίνουν αποδεκτές σύµφωνα µε όσα προβλέπονται στο παράρτηµα. Τα πιστοποιητικά µπορούν να χρησιµοποιηθούν για τα προϊό- 2. ντα που πληρούν όλους τους όρους των κτηνιατρικών διατάξεων που ισχύουν αυτήν τη στιγµή στην Κοινότητα. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 20 Απριλίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 19 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 267 της 30. 9. 1997, σ. 58. (2) ΕΕ L 82 της 19. 3. 1998, σ. 35. 20. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 100/13 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ποσοστό έγκρισης υποβληθεισών πιστοποιητικών εισαγωγής για την περίοδο από 1ης Απριλίου έως τις 30 Ιουνίου 2000 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Οµάδα 1 2 3 4 H1 H2 5 6 7 8 9 10/11 12/13 14 15 16 17


title: Règlement (CE) nº 822/2000 de la Commission, du 19 avril 2000, portant application d'un coefficient de réduction à la délivrance de certificats de restitution relatifs à des marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité, prévu à l'article 6B du règlement (CE) nº 1222/94

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff

text: 20. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 100/23 RÈGLEMENT (CE) No 822/2000 DE LA COMMISSION du 19 avril 2000 portant application d'un coefficient de réduction à la délivrance de certificats de restitution relatifs à des marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité, prévu à l'article 6B du règlement (CE) no 1222/94 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3448/93 du Conseil du 6 décembre 1993 déterminant le régime d'échange applicable à certaines marchandises résultant de la transformation de produits agri- coles (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2491/ 98 de la Commission (2), et notamment son article 8, para- graphe 3, premier alinéa, vu le règlement (CE) no 1222/94 de la Commission du 30 mai 1994 établissant, pour certains produits agricoles exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité, les règles générales relatives à l'octroi des restitutions à l'expor- tation et les critères de fixation de leur montant (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 701/2000 (4), et notam- ment son article 6B, paragraphes 6 et 8, considérant ce qui suit: (1) Les montants restitutions demandées sont de correspondant 305 159 263 euros. Cette somme additionnée aux cumulés des aux certificats déjà émis montants correspondant aux demandes introduites du 10 au 14 avril 2000 rapportés sur une base annuelle risquent de ne pas permettre à la Commission d'assurer le respect de ses engagements tels que prévus à l'article 6B, paragraphe 8, du règlement (CE) no 1222/94. (2) Il convient d'appliquer un coefficient, calculé en tenant compte de l'article 6B, paragraphes 3 et 4, aux montants demandés sous forme de certificat pendant la semaine susvisée, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les montants des certificats demandés pendant la période du 10 au 14 avril 2000 sont affectés d'un coefficient de réduction de 0,68. Le présent règlement entre en vigueur le 21 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 19 avril 2000. Par la Commission Erkki LIIKANEN Membre de la Commission (1) JO L 318 du 20. 12. 1993, p. 18. (2) JO L 309 du 19. 11. 1998, p. 28. (3) JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5. (4) JO L 83 du 4. 4. 2000, p. 6


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1291/00 υποβολή: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο κατασκευής μιας μονάδας βιολογικού καθαρισμού στο Gondomar, στα πλαίσια του ολοκληρωμένου σχεδίου εξυγίανσης της λιμνοθάλασσας του Vigo, που χρηματοδοτείται από το Ταμείο Συνοχής.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Galicia
hydraulic works
water treatment

text: 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/215 Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Mai(cid:138)oy 2000) Empeirognv·monew ane·laban mele·th apokata·stashw prokeime·noy na ejetasuoy·n oi arxikoi· sto·xoi thw Eyrv- arabikh·w Emporikh·w Sxolh·w kai ta apotele·smata poy epetey·xuhsan me·xri sh·mera. Ta sympera·smata thw ajiolo·ghshw tvn empeirognvmo·nvn katadeikny·oyn shmantikh· diafora· metajy· tvn arxikv·n sto·xvn kai tvn epiteyxue·ntvn apotelesma·tvn. Sto sta·dio ayto·, to sxe·dio thw Eyrv-arabikh·w Emporikh·w Sxolh·w ajiologei·tai me prosoxh· prokeime·noy na katartisuei· to kaly·tero sxe·dio dra·shw gia to me·llon thw Sxolh·w. H Epitroph· e·xei epi·gnvsh tvn oikonomikv·n dysxereiv·n thw Sxolh·w kai thw spoydaio·thtaw toy sxedi·oy aytoy· kai ua prospauh·sei na la·bei antikeimenike·w apofa·seiw prow to symfe·ron o·lvn tvn merv·n. (2000/C 374 E/254) GRAPTH ERVTHSH E-1291/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Sxe·dio kataskeyh·w miaw mona·daw biologikoy· kauarismoy· sto Gondomar, sta plai·sia toy oloklhrvme·- noy sxedi·oy ejygi·anshw thw limnoua·lassaw toy Vigo, poy xrhmatodotei·tai apo· to Tamei·o Synoxh·w H apo·fash thw Epitroph·w gia thn xrhmatodo·thsh, apo· to Tamei·o Synoxh·w, toy syno·loy tvn oloklhrvme·nvn sxedi·vn kauarismoy· thw limnoua·lassaw toy Vigo thw Galiki·aw (apo·fash thw Epitroph·w ariu. 95/11/61/035) proble·pei, se mia apo· tiw paragra·foyw thw, sygkekrime·nh dra·sh gia ton oloklhrvme·no kauarismo· toy Gondomar kai toy potamoy· Minor. To eidiko· ayto· sxe·dio stoi·xise synolika· 4. 836. 036 Ecu. Gia thn peri·ptvsh toy Gondomar, to prv·to sta·dio aforoy·se thn kataskeyh· miaw mona·daw biologikoy· kauarismoy· kai arketv·n syllektv·n, ta e·rga kataskeyh·w tvn opoi·vn e·xoyn oloklhrvuei·, env· h mona·da den e·xei ako·ma teuei· epi·shma se leitoyrgi·a. To sxe·dio e·dvse aformh· se mega·lew diene·jeiw sthn topikh· koino·thta env· yph·rje kai antikei·meno kataggeli·aw ston topiko· diamesolabhth· gia th Galiki·a. H mona·da kataskeya·sthke se idivtikh· e·ktash h opoi·a anh·kei se e·nan mo·non idiokth·th, env· h sy·mbash agora·w syneta·gh me mystiko· kai para·typo tro·po. Eja·lloy, o·pvw proky·ptei, h dosolhci·a yph·rje idiai·tera epikerdh·w gia ton idiokth·th o opoi·ow ype·bale tv·ra ai·thsh gia ton epanaxarakthrismo· tvn ekta·sevn me sto·xo tiw xrhsimopoih·seiw gia oikistikh· ana·ptyjh. Epiprosue·tvw, h odo·w poy di·nei pro·sbash sthn mona·da (sy·ndesh thw odoy· Ramallosa-Gondomar me thn enori·a Dornas toy dh·moy Gondomar) diasxi·zei thn idiokthsi·a toy idi·oy prosv·poy kai epeidh· den e·xei ako·mh oloklhrvuei·, h mona·da ei·nai aprospe·lasth. Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na zhth·sei thn dierey·nhsh tvn proanaferue·ntvn gegono·tvn kauv·w kai thn ajiolo·ghsh kai thn parakoloy·uhsh aytoy· toy sxedi·oy, poy e·xei paraly·sei edv· kai arketo· kairo· kai to opoi·o fai·netai na paroysia·zei «epixeirhsiake·w» paratypi·ew; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· sygkentrv·nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv·thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv·n thw. (2000/C 374 E/255) GRAPTH ERVTHSH P-1302/00 ypobolh·: Andrew Duff (ELDR) prow thn Epitroph· (12 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Dh·lvsh toy Anaplhrvtoy· Genikoy· Grammate·a toy Symboyli·oy Symfvnei· o Pro·edrow thw Epitroph·w ypo· thn idio·thta· toy vw me·loyw toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy me thn dh·lvsh sthn opoi·a proe·bh o Anaplhrvth·w Geniko·w Grammate·aw toy Symboyli·oy Philippe de Boissieu prow thn Epitroph· Syntagmatikv·n Ypoue·sevn stiw 3 Aprili·oy o·ti to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio oyde·pote dia·base ta Sympera·smata thw Proedri·aw kai den mporoy·se na ta ejhgh·sei;


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 820/2000 tad-19 ta’ April 2000 dwar il-ħruġ ta’ liċenzi ta’ importazzjoni għal ċerti prodotti mis-settur taz-zokkor b’kumulu ta’ oriġini KE/OCT

eurovoc_concepts:
EU Member State
import licence
originating product
overseas countries and territories
sugar

text: 03/Vol. 29 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 25 32000R0820 L 100/20 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 20. 4. 2000 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KEE) Nru 820/2000 tad-19 ta’ April 2000 dwar il-ħruġ ta’ liċenzi ta’ importazzjoni għal ċerti prodotti mis-settur taz-zokkor b’kumulu ta’ oriġini KE/OCT IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, li kkunsidrat Wara Ewropea, it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 91/482/KEE tal-25 ta’ Lulju 1991 dwar l-assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji lil hemm mill-baħar mal-Komunità Ewropea (1), kif l-aħħar emendata bid-Deċiżjoni 97/803/KE (2), Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 465/2000 tad-29 ta’ Frar 2000 li jdaħħal miżuri ta’ salvagward għall-importazzjonijiet mill-pajjiżi u t-territorji lil hemm mill- baħar tal-prodotti mis-settur taz-zokkor b’kumulu ta’ oriġini KE/OCT (3), u partikolarment l-Artikolu 2(2) tiegħu, b’għaqda mar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2553/97 tas-17 ta’ Diċembru 1997 dwar ta’ importazzjoni għal ċerti podotti koperti bil-kodiċijiet tan-NK 1701, 1702, 1703 u 1704 u li jikkwalifikaw bħala prodotti li joriġinaw fil-Pajjiżi ACP u l-OCT (4), u partikolarment l- Artikolu 5(3) tiegħu, ir-regoli għall-ħruġ ta’ liċenzji Billi: (1) (2) L-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 465/2000 iħalli kumulu ta’ orġini KE/OCT għal prodotti koperti bil- kodiċijiet tan-NK 1701, 1806 10 30 u 1806 10 90 għal sa 3 340 tunnellati metriċi matul il-perijodu taż-żmien tal-validità ta’ dan ir-Regolament. F’Marzu 2000, kienu maħruġa liċenzi ta’ importazzjoni għal 3 000 tunnellata metrika ta’ zokkor. tliet applikazzjonijiet Kienu sottomessi lill-awtoritajiet nazzjonali f’April tas-sena 2000 b’mod konformi mar- Regoament (KE) Nru 465/2000 għal liċenzi ta’ importaz- taqbeż il-bilanċ zjoni li jkopru kwantità disponibbli ta’ 340 tunnellata metrika. totali li (3) (4) l-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 465/2000, L-Artikolu 2 tar-Regolament f’għaqda ma’ (KE) Nru fejn l-applikazzjonijiet għal 2553/97, jipprovdu illi liċenza jkopru kwantitajiet annwi jaqbżu t-3 340 tunnellata metrika ta’ zokkor, il-Kummissjoni trid tadotta jiffissa koeffiċjent waħdieni ta’ tnaqqis li regolament li jrid jiġi applikat għall-applikazzjonijiet sottomessi u tissospendi iktar applikazzjonijiet s-sottomissjoni matul is-sena tal-validità ta’ dan ir-regolament ta’ li jixraq koeffiċjent ta’ Il-Kummissjoni tnaqqis għall-liċenzji importazzjoni maħruġa u tissospendi iktar applikazzjonijiet għal-liċenzi skond ir- Regolament (KE) Nru 465/2000, trid tiffissa kif ta’ ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 importazzjoni li għalihom kien hemm applikaz- Il-liċenzi ta’ zjoni skond l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 465/2000 fis-7 ta’ April 2000 għal 2 500 tunnellata metrika, 750 tunnellata metrika u 340 tunnellata metrika ta’ zokkor koperti bil-kodiċi tan-NK 1701 99 10 għandhom jinħarġu għal 9,47075 % tal-kwantità applikata għaliha. Artikolu 2 Is-sottomissjoni ta’ iktar applikazzjonijiet matul il-perjodu taż- (KE) Nru 465/2000 hija żmien tal-validità tar-Regolament hawnhekk sospiża. Artikolu 3 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikaz- zjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fid-19 ta’ April 2000. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 263, tad-19. 9. 1991, p. 1. (2) ĠU L 329, tad-29. 11. 1997, p. 50. (3) ĠU L 56, ta’ l-1. 3. 2000, p. 39. (4) ĠU L 349, tad-19. 12. 1997, p. 26


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1286/00 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen. Indirekte støtte til kul og atomenergi.

eurovoc_concepts:
coal industry
control of State aid
intra-EU trade
nuclear industry

text: C 89 E/20 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 2. Mener Kommissionen ikke (cid:129) at administrationens afgłrelse af 2. december 1999, der blot blev fremsendt pr. e-mail, har fłrt til, at afholdelsen af de p(cid:229)g(cid:230)ldende udv(cid:230)lgelsesprłver for ans(cid:230)ttelse af tjenestem(cid:230)nd er blevet beh(cid:230)ftet med alvorlige substatielle og formelle fejl, og at dette er uforst(cid:229)eligt i lyset af den gennemsigtighedspolitik, som Kommissionen har forpligtet sig til at fłre? (cid:129) at kandidater, der er ude af stand til at udfylde en kompliceret men pr(cid:230)cis formuleret ansłgnings- formular korrekt, er uegnede til at blive ansat som tjenestem(cid:230)nd? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. juni 2000) Kommissionen kan meddele de (cid:230)rede medlemmer, at kun udv(cid:230)lgelseskomitØens medlemmer skal attestere, at de ikke er besl(cid:230)gtet med nogen af ansłgerne. Kommissionen kr(cid:230)ver ikke s(cid:229)danne oplysninger af ansłgerne selv. Generaldirektłren forklarede de berłrte udv(cid:230)lgelseskomitØer s(cid:229) vel som f(cid:230)llesudv(cid:230)lgelseskomitØen grun- dene til sin beslutning og gik ind p(cid:229) at tage antallet af best(cid:229)ede ansłgere til hver udv(cid:230)lgelsesprłve op til ny overvejelse. Udv(cid:230)lgelseskomitØerne genoptog derefter deres arbejde i januar 2000. Med hensyn til yderligere spłrgsm(cid:229)l henvises de (cid:230)rede medlemmer til de svar, der allerede er afgivet p(cid:229) skriftlig spłrgsm(cid:229)l E-0216/00 fra Enrico Ferri (1), P-0832/00 fra Maurizio Turco (2) og mundtlig spłrgsm(cid:229)l H-0125/00 fra Maurizio Turco i Europa-Parlamentets spłrgetid i młdeperioden i februar 2000 (3). (1) EFT C 374 E af 28. 12. 2000, s. 37. (2) EFT C 26 E af 26. 1. 2001, s. 116. (3) Europa-Parlamentets forhandlinger (februar 2000). (2001/C 89 E/018) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1286/00 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Indirekte stłtte til kul og atomenergi I hvidbogen om vedvarende energikilder forpligtes Kommissionen til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte foranstaltninger mod offentlig stłtte til kul og atomenergi. 1. a) Hvor mange klager har Kommissionen i de sidste to (cid:229)r modtaget, hvad ang(cid:229)r eventuel stłtte til omr(cid:229)derne kul og atomenergi,? b) Hvilken afgłrelse har Kommissionen truffet i de enkelte tilf(cid:230)lde? c) Hvilke lande fremsatte klager, og hvilke elektricitetsvirksomheder har v(cid:230)ret berłrt i de enkelte tilf(cid:230)lde? d) Hvor mange klager inden for dette omr(cid:229)de behandler Kommissionen i łjeblikket, og fra hvilke lande kommer klagerne? e) Hvad er indholdet i de enkelte klager? 2. a) Hvordan afslłrer Kommissionen indirekte, ikke-notificeret stłtte til kul og atomenergi i medlems- staterne? b) Har Kommissionen udviklet et system til afslłring af indirekte stłtte p(cid:229) dette omr(cid:229)de? c) I bekr(cid:230)ftende fald, er dette system effektivt p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at det forhindrer eventuelle konkurrencefordele for enkelte forsyningsvirksomheders? 20. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/21 d) Er det f. eks. egnet til at forhindre, at reserver til atomenergi anvendes til intern finansiering og/ eller kłb af andre virksomheder? I ben(cid:230)gtende fald, vil Kommissionen udarbejde et s(cid:229)dant system? e) Inden for hvilket tidsrum? 3. a) Er Kommissionen enig med spłrgeren i, at Kommissionen har brug for en database til m(cid:229)lrettet overv(cid:229)gning af elektricitetsmarkedet i hele Europa? b) c) I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke skridt agter Kommissionen at tage med henblik p(cid:229) at realisere denne database? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (16. juni 2000) 1. Kommissionen har siden 1997 modtaget 15 klager vedrłrende stłtte til kulsektoren, og der er blevet indbragt 8 klager over Kommissionens beslutninger for Retten i Fłrste Instans. Derudover er der indgivet to klager til Kommissionen om antidumping i forbindelse med import af kul og koks. Kommissionen har behandlet de modtagne klager i overensstemmelse med principperne i f(cid:230)llesskabsretten. Kommissionens beslutning 1999/184/EKSF af 29. juli 1998 om Tysklands stłtte til Sophia Jacoba GmbH og Preussag Anthrazit GmbH for 1996 og 1997 (1) giver svar p(cid:229) fire klager. To andre klager er blevet henlagt. Kommissionen har p(cid:229)lagt den tyske regering at levere oplysninger til Kommissionen, s(cid:229) den kan vurdere, om der var tale om statsstłtte ved fusionen mellem RAG AG og Saarbergwerke AG (2). De andre klager er under behandling inden for rammerne af de procedurer, der er relevante for sagerne. Klagerne er hovedsageligt fremsat af kulproducenter i Det Forenede Kongerige, men ogs(cid:229) af franske, spanske og italienske virksomheder. En elproducent har ligeledes indbragt en klage for Domstolen. Klagerne drejer sig om mulige konkurrenceforvridninger, herunder forskelsbehandling ved stłtte til kulindustrien Hvad ang(cid:229)r atomenergi, er der indgivet en enkelt klage for nylig. Denne klage om kernekraftvirksomhe- dernes henl(cid:230)ggelser til fremtidige nedlukningsomkostninger behandles i łjeblikket af Kommissionen i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten. 2. Hvad ang(cid:229)r kulsektoren, har Kommissionen i sin beslutning nr. 3632/93/EKSF af 28. december 1993 om f(cid:230)llesskabsordningen for statsstłtte til kulindustrien (3) lagt princippet om gennemsigtighed til grund og afviser enhver ordning for indirekte stłtte. Kommissionen r(cid:229)der over et system til kontrol med de forskellige kulvirksomheders produktionsomkostninger og salgspriser og (cid:129) hvis det er nłdvendigt (cid:129) deres produktionsenheder. Kommissionen analyserer ligeledes kulvirksomhedernes (cid:229)rsberetning og słrger for, at medlemsstaterne overholder de forpligtelser, der p(cid:229)hviler dem i henhold til EKSF-traktaten. Denne metode har vist sig at v(cid:230)re effektiv, og Kommissionen intervenerer, hvis det skulle v(cid:230)re nłdvendigt. Med hensyn til den nukleare sektor, er det bestemmelserne i Euratom-traktaten, der finder anvendelse, som fastsat i artikel 305 (tidl. artikel 232), stk. 2, i EF-traktaten. Der findes s(cid:229)ledes ingen systematiske metoder til at f(cid:229) kendskab til, om der ydes statsstłtte i den nukleare sektor. Generelt sikrer Kommissionen dog overv(cid:229)gningen af elmarkedet ved hj(cid:230)lp af de instrumenter, som den har f(cid:229)et stillet til r(cid:229)dighed via direktiverne om det indre marked. I henhold til f(cid:230)llesskabsretten, is(cid:230)r EF-traktaten, har Kommissionen mulighed for at undersłge alle de tilf(cid:230)lde om konkurrenceforvridning inden for elproduktion, som den f(cid:229)r kendskab til. 3. Det ville v(cid:230)re meget problemfyldt at oprette en database, idet det ville kr(cid:230)ve store oprettelses- og opdateringsomkostninger og anvendelse af oplysninger fra virksomhederne, der kunne p(cid:229)virke deres indbyrdes konkurrence. C 89 E/22 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 Derimod r(cid:229)der Kommissionen over instrumenter til at fłlge udviklingen i det indre markeds forskellige sektorer, is(cid:230)r i elsektoren. For at łge gennemsigtigheden offentliggłr Kommissionen derudover beslutnin- gerne vedrłrende statsstłtte p(cid:229) Internettet og i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Kommissionen offentliggłr regelm(cid:230)ssige rapporter vedrłrende kravene om harmonisering af det indre elmarked. (1) EFT L 60 af 9. 3. 1999. (2) Statsstłtte 2000/C101/03, EFT C 101 af 8. 4. 2000. (3) EFT L 329 af 30. 12. 1993. (2001/C 89 E/019) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1288/00 af Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) til R(cid:229)det (27. april 2000) Om: Den nye europ(cid:230)iske forsvarspolitik I henhold til den rapport, der er udarbejdet af Europa-Kommissionens delegation, som besłgte USA i januar, er der stor bet(cid:230)nkelighed i de nordamerikanske organer (cid:129) det nationale sikkerhedsr(cid:229)d, Pentagon, udenrigsministeriet og de tilsvarende udvalg i Repr(cid:230)sentanternes Hus og Senatet (cid:129) som besk(cid:230)ftiger sig med forsvaret, i forbindelse med den s(cid:229)kaldte europ(cid:230)iske sikkerheds- og forsvarsdimension. Disse forbehold, som blev fremsat over for deltagerne i ovenn(cid:230)vnte delegation af de amerikanske samtalepartnere, best(cid:229)r i: a) b) c) d) en utilstr(cid:230)kkelig budgetm(cid:230)ssig indsats fra EU(cid:146)s medlemsstater p(cid:229) forsvarsomr(cid:229)det; risiko for, at den europ(cid:230)iske sikkerheds- og forsvarsdimension vil udgłre en sv(cid:230)kkelse af de f(cid:230)lles kriterier og afgłrelser inden for Atlantpagten; bekymring i forbindelse med muligheden for, at EU unilateralt og uden forh(cid:229)ndskoordinering kan iv(cid:230)rks(cid:230)tte aktioner i NATO med henblik p(cid:229) lłsning og forvaltning af kriser; skepsis med hensyn til den europ(cid:230)iske sikkerheds- og forsvarsdimensions faktiske kapacitet, da den i stedet for at v(cid:230)re en nyttig operativ instans kan komme til at udgłre en bureaukratisk opbygning, som er skadelig for et hurtigt svar fra NATO og for de beslutningstr(cid:230)ffende mekanismers funktions- dygtighed. Hvilken holdning har den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik til hvert at disse forbehold, som blev fremsat af de nordamerikanske instanser under deres kontakter med den delegation fra Europa-Kommissionen, som besłgte USA i januar for at drłfte forsvarsforhold? Svar (23. oktober 2000) 1. Styrkelsen af den europ(cid:230)iske słjle i Atlantpagten forlłber parallelt med udviklingen af en europ(cid:230)isk sikkerheds- og forsvarspolitik, hvilket vil betyde en styrkelse af denne politik samt af den europ(cid:230)iske forbindelse med kriser, b(cid:229)de gennem bidrag til aktioner ledet af NATO eller andre handlekraft internationale organisationer (FN, OSCE) og gennem selvst(cid:230)ndige aktioner. i 2. Dette kan kun ses som en positiv udvikling. Der er ingen risiko for, at beslutningsprocessen i NATO sinkes eller besv(cid:230)rliggłres, eller for at EU ensidigt og uden forudg(cid:229)ende koordination med NATO iv(cid:230)rks(cid:230)tter krisestyringsoperationer. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors har nemlig vedtaget, at der skal udformes n(cid:230)rmere retningslinjer for udtłmmende konsultation, samarbejde og (cid:229)benhed mellem EU og NATO. Arbejdet med at udforme ovenn(cid:230)vnte retningslinjer er godt i gang i de relevante EU-organer, og det portugisiske formandskab har aflagt rapport til Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Feira om de fremskridt, der er gjort, samt fremlagt forslag om principperne for konsultation med NATO om milit(cid:230)re spłrgsm(cid:229)l og


title: PERGUNTA ESCRITA E-1270/00 apresentada por Alejandro Cercas (PSE), Miguel Martínez Martínez (PSE), Emilio Menéndez del Valle (PSE) e María Sornosa Martínez (PSE) à Comissão. Concursos internos COM/TA/99, COM/TB/99 e COM/TC/99.

text: 20. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 89 E/19 combina(cid:231)ªo dos fundos regionais do Fundo de Europeu de Desenvolvimento (FED) e dos recursos do Programa europeu para a reconstru(cid:231)ªo e para o desenvolvimento na `frica do Sul (PEDR), pelo que seria, entªo, complementar ao financiamento do programa nacional. A `frica do Sul jÆ aceitou afectar 3 milhıes de euros da atribui(cid:231)ªo do PEDR relativa a 2000. A segunda fase do programa prevŒ um pacote de medidas tendo em vista assistir o sector privado a melhorar a sua competitividade (atravØs da introdu(cid:231)ªo de novas tØcnicas, da melhoria da gestªo das prÆticas laborais e da reconversªo de trabalhadores) e, sempre que necessÆrio, um apoio or(cid:231)amental temporÆrio no contexto dos programas macro-econ(cid:243)micos consistentes. Uma terceira fase poderia incidir na execu(cid:231)ªo desses programas. foi elaborado um programa de restrutura(cid:231)ªo fiscal que serÆ AlØm disso, a pedido da Suazil(cid:226)ndia, apresentado ao comitØ FED, em Junho de 2000. O projecto serÆ realizado num prazo de quatro anos com um custo total de 5,6 milhıes de euros. A finalidade do projecto consiste em fornecer assistŒncia ao Governo da Suazil(cid:226)ndia para o desenvolvimento das suas capacidades em termos de elabora(cid:231)ªo e de execu(cid:231)ªo de uma pol(cid:237)tica fiscal adequada e equitativa, num contexto macro-econ(cid:243)mico estÆvel e sustentÆvel. O Fundo MonetÆrio Internacional (FMI) esteve envolvido na prepara(cid:231)ªo deste programa. O Botswana apresentou recentemente um pedido de apoio para um programa de reforma fiscal com o objectivo de melhorar as receitas pœblicas. Os resultados esperados incluirªo a introdu(cid:231)ªo do imposto sobre o valor acrescentado e a melhoria da avalia(cid:231)ªo e da cobran(cid:231)a de impostos e direitos. Foi acordado com o Botswana que a ajuda comunitÆria recrutaria em primeiro lugar um assessor em matØria de receitas (Julho de 2000), que colaboraria em seguida na concep(cid:231)ªo de um projecto de reforma fiscal. (1) JO C 46 E de 13. 2. 2001. (2001/C 89 E/017) PERGUNTA ESCRITA E-1270/00 apresentada por Alejandro Cercas (PSE), Miguel Mart(cid:237)nez Mart(cid:237)nez (PSE), Emilio MenØndez del Valle (PSE) e Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Concursos internos COM/TA/99, COM/TB/99 e COM/TC/99 O Director-Geral da Comissªo da Administra(cid:231)ªo e do Pessoal decidiu, em 2 de Dezembro de 1999, «reabrir» os trŒs concursos referidos em ep(cid:237)grafe atØ 22 de Dezembro de 1999, quando o prazo destes concursos, fixado pelos respectivos avisos atØ (cid:224)s 16 horas de 30 de Julho de 1999, jÆ havia expirado, e marcar as provas escritas previstas para os dias 6 e 7 de Dezembro de 1999 para uma data posterior. 1. PoderÆ a Comissªo: (cid:129) indicar a razªo pela qual, ignorando o parecer dos jœris, estimou dever nªo s(cid:243) admitir aqueles candidatos que, nos termos da sua decisªo de 2 de Dezembro de 1999, «nªo haviam apresentado todos os documentos necessÆrios, requeridos pelo ponto XII dos avisos de concurso», ou seja, nªo respeitaram as regras estabelecidas pela pr(cid:243)pria Comissªo para participar nos concursos referidos em ep(cid:237)grafe, mas tambØm novos candidatos, autorizados a inscrever-se nos referidos concursos entre 2 e 22 de Dezembro de 1999, ou seja, fora dos prazos oficialmente publicados; (cid:129) indicar os nomes e o nœmero de candidatos, por categoria de concurso, que os jœris admitiram a concurso ap(cid:243)s 2 de Dezembro de 1999; (cid:129) confirmar que nos grupos de candidatos admitidos ap(cid:243)s 2 de Dezembro de 1999 nªo figura ninguØm com la(cid:231)os de parentesco com comissÆrios nem com membros de gabinetes institu(cid:237)dos; (cid:129) indicar a natureza da garantia oferecida pela Administra(cid:231)ªo para convencer os jœris a reintegrarem as suas fun(cid:231)ıes depois de terem apresentado a sua demissªo? C 89 E/20 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 3. 2001 2. Nªo considera a Comissªo: (cid:129) que a decisªo de 2 de Dezembro de 1999 da Administra(cid:231)ªo, comunicada por simples correio electr(cid:243)nico, dÆ origem a que a organiza(cid:231)ªo dos presentes concursos de titulariza(cid:231)ªo enferme de graves v(cid:237)cios de fundo e de forma, alØm de ser incompreens(cid:237)vel (cid:224) luz da pol(cid:237)tica de transparŒncia em que a Comissªo se empenhou; (cid:129) que os candidatos que nªo estªo em condi(cid:231)ıes de preencher correctamente um formulÆrio de candidatura (cid:129) embora complexo, rigoroso (cid:129) nªo estªo aptos a ser funcionÆrios? Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (6 de Junho de 2000) A Comissªo informa os Srs. Deputados de que apenas os membros do jœri estªo obrigados a declarar a inexistŒncia de la(cid:231)os de parentesco com algum dos candidatos. A Comissªo nªo solicita essa informa(cid:231)ªo aos pr(cid:243)prios candidatos. O director-geral explicou aos jœris em causa, assim como (cid:224) Comissªo ParitÆria, as razıes que estiveram na base da sua decisªo e concordou em reapreciar o nœmero de candidatos aprovados em cada concurso. Subsequentemente, os jœris retomaram os seus trabalhos em Janeiro de 2000. No que se refere (cid:224)s restantes questıes, remetem-se os Srs. Deputados para as respostas jÆ dadas (cid:224)s perguntas escritas 0216/00, formulada pelo Sr. Ferri (1), e 0832/00, formulada pelo Sr. Turco (2), e (cid:224) pergunta oral 0125/00, formulada pelo Sr. Turco durante o per(cid:237)odo de perguntas da sessªo do Parlamento de Fevereiro de 2000 (3). JO C 374 E de 28. 12. 2000, p. 37. JO C 26 E de 26. 1. 2001, p. 116. (1) (2) (3) Debates do Parlamento Europeu (Fevereiro de 2000). (2001/C 89 E/018) PERGUNTA ESCRITA E-1286/00 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Aux(cid:237)lios indirectos aos sectores do carvªo e da energia nuclear No Livro Branco sobre as energias renovÆveis a Comissªo Ø obrigada a adoptar medidas contra as subven(cid:231)ıes concedidas aos sectores do carvªo e da energia nuclear. 1. a) Qual o nœmero de queixas recebidas pela Comissªo nos œltimos dois anos relativas a eventuais aux(cid:237)lios concedidos aos sectores do carvªo e da energia nuclear? b) De que forma se pronunciou a Comissªo relativamente a cada um dos casos? c) De que pa(cid:237)ses procederam as queixas em referŒncia e quais as empresas de electricidade visadas? d) Qual o nœmero de queixas actualmente pendentes na Comissªo neste dom(cid:237)nio e quais os pa(cid:237)ses da respectiva proveniŒncia? e) Qual o conteœdo preciso destas queixas? 2. a) De que forma identifica a Comissªo as subven(cid:231)ıes indirectas, nªo notificadas, concedidas aos sectores do carvªo e da energia nuclear nos Estados-membros? b) TerÆ a Comissªo desenvolvido um mØtodo sistemÆtico para detectar os aux(cid:237)lios indirectos neste dom(cid:237)nio? c) Em caso afirmativo, serÆ este mØtodo eficaz, ou seja, permitirÆ o mesmo evitar a cria(cid:231)ªo de vantagens concorrenciais em benef(cid:237)cio de empresas do sector energØtico?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 816/2000 af 19. april 2000 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i april 2000 om importlicenser for visse svinekødsprodukter i forbindelse med den ordning, der er fastsat i de aftaler, som Fællesskabet har indgået med Republikken Polen, Republikken Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Republikken Bulgarien og Rumænien

text: L 100/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 4. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 816/2000 af 19. april 2000 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i april 2000 om importlicenser for visse svinekødsprodukter i forbindelse med den ordning, der er fastsat i de aftaler, som Fællesskabet har indgået med Republikken Polen, Republikken Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Republikken Bulgarien og Rumænien KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/ 97 af 29. september 1997 om gennemførelsesbestemmelser for anvendelse i svinekødssektoren af den ordning, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 3066/95, og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2698/93 og (EF) nr. 1590/94 (1), som ændret ved forordning (EF) nr. 618/98 (2), særlig artikel 4, stk. 5, og ud fra følgende betragtninger: (1) De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet for andet kvartal af 2000, vedrører mængder, der er mindre end de disponible mængder, og de kan derfor imøde- kommes fuldt ud. De handlende bør gøres opmærksom på, at licenserne kun kan anvendes for produkter, der opfylder alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Ansøgninger om importlicenser for perioden 1. april til 1. 30. juni 2000, der er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1898/97, imødekommes som anført i bilaget. Licenserne kan kun anvendes for produkter, der opfylder 2. alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet. Denne forordning træder i kraft den 20. april 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 267 af 30. 9. 1997, s. 58. (2) EFT L 82 af 19. 3. 1998, s. 35. 20. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 100/13 BILAG Gruppe nr. Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger for perioden fra 1. april til 30. juni 2000 1 2 3 4 H1 H2 5 6 7 8 9 10/11 12/13 14 15 16 17 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0


title: QUESTION ÉCRITE E-1267/00 posée par María Sornosa Martínez (PSE) à la Commission. Fonds structurels pour la communauté autonome de Valence.

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
structural expenditure

text: C 53 E/116 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 Dans le cadre du 8e Fonds europØen de dØveloppement (FED) de la Convention de LomØ, les programmes indicatifs nationaux (PIN) mettent l(cid:146)accent sur la rØduction de la pauvretØ en tant qu(cid:146)objectif important de la coopØration au dØveloppement. Dans de nombreux pays africains, cela transpara(cid:238)t dans le choix des domaines cibles tels que la sØcuritØ alimentaire, le dØveloppement rural ou les secteurs sociaux. Dans les petits pays insulaires, par exemple, des programmes spØcifiques de rØduction de la pauvretØ sont souvent envisagØs. Les sommes totales consacrØes aux services sociaux de base (santØ et Øducation) ont considØrablement augmentØ. L(cid:146)accord de partenariat rØcemment conclu entre la CommunautØ et les (cid:201)tats d(cid:146)Afrique, des Cara(cid:239)bes et du Pacifique adopte une approche intØgrØe de la rØduction de la pauvretØ en soutenant, d(cid:146)une part, les facteurs de croissance et, de l(cid:146)autre, les politiques sociales et de redistribution. Une des prioritØs du soutien aux politiques sociales est l(cid:146)accŁs (cid:224) tous les services sociaux de base et (cid:224) la protection sociale, notamment des plus vulnØrables. (2001/C 53 E/147) QUESTION (cid:201)CRITE E-1267/00 posØe par Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Fonds structurels pour la communautØ autonome de Valence (19 avril 2000) Tenant compte des critŁres Øtablis par le Sommet de Berlin, quelles sommes prØlevØes sur quels Fonds structurels seront allouØes (cid:224) la communautØ autonome de Valence entre 2000 et 2006? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (25 mai 2000) Il est impossible aujourd(cid:146)hui d(cid:146)estimer de maniŁre prØcise le montant des crØdits des fonds structurels dont bØnØficiera la CommunautØ Autonome de Valence au titre de la pØriode 2000-2006. En effet, les interventions relevant de l(cid:146)objectif 1 en Espagne font actuellement l(cid:146)objet d(cid:146)une nØgociation avec les autoritØs espagnoles. Par ailleurs, la Commission ne peut prØjuger (cid:224) ce stade des montants qui seront allouØs (cid:224) la rØgion en question au titre des initiatives communautaires Interreg, Urban, Equal et Leader. S(cid:146)agissant de l(cid:146)objectif 1, la Commission a transmis (cid:224) chaque (cid:201)tat membre une proposition de rØpartition, entre les rØgions Øligibles de l(cid:146)(cid:201)tat membre, des crØdits disponibles au titre de cet objectif. Cette proposition repose sur la mØthode utilisØe par la Commission pour rØpartir les crØdits de l(cid:146)objectif 1 entre les (cid:201)tats membres. La Commission adresse directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement une copie de la proposition concernant l(cid:146)Espagne. Il convient toutefois de souligner qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une proposition (cid:224) caractŁre indicatif. La rØpartition dØfinitive sera dØcidØe d(cid:146)un commun accord entre l(cid:146)(cid:201)tat membre et la Commission lors de l(cid:146)adoption du cadre communautaire d(cid:146)appui. (2001/C 53 E/148) QUESTION (cid:201)CRITE E-1269/00 posØe par Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Nouvelle proposition de rŁglement communautaire sur le systŁme de promotion des produits agricoles La CommunautØ participe au financement de divers programmes de promotion de certains produits agricoles, parmi lesquels l(cid:146)huile d(cid:146)olive, les pommes et les agrumes ou les raisins secs


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1280/00 från Emmanouil Mastorakis (PSE) till kommissionen. Naturkatastrofer.

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to disaster victims
emergency aid
natural disaster

text: C 53 E/120 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/152) SKRIFTLIG FR¯GA E-1277/00 fr(cid:229)n Jan Andersson (PSE) till kommissionen (19 april 2000) ˜mne: Beskattning i Finland av pensioner intj(cid:228)nade i Sverige Det har kommit till min k(cid:228)nnedom att finska medborgare som arbetat i Sverige vid hemv(cid:228)ndandet till Finland f(cid:229)r sina pensioner som (cid:228)r intj(cid:228)nade i Sverige beskattade (cid:228)ven av finska skattemyndigheter. Personer som ber(cid:246)rs av detta anser att detta inneb(cid:228)r en osk(cid:228)lig dubbelbeskattning som ocks(cid:229) motverkar den fria r(cid:246)rligheten av arbetskraft mellan tv(cid:229) EU-l(cid:228)nder. Har kommissionen uppm(cid:228)rksammat det r(cid:229)dande f(cid:246)rh(cid:229)llandet vad g(cid:228)ller den finska beskattningen av pensioner intj(cid:228)nade i Sverige, och finns det n(cid:229)gra planer inom kommissionens p(cid:229)g(cid:229)ende arbete som skulle kunna medverka till en f(cid:246)r(cid:228)ndring av den r(cid:229)dande situationen? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 juni 2000) I avsaknad av harmonisering p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) omfattas fr(cid:229)gan om beskattningsr(cid:228)ttens f(cid:246)rdelning n(cid:228)r det g(cid:228)ller bilaterala f(cid:246)rbindelser av medlemsstaternas beh(cid:246)righet, vilket nyligen bekr(cid:228)ftats av domstolen (1). Det normala s(cid:228)ttet att undvika dubbelbeskattning (cid:228)r avtal. ˜ven om alla medlemsstater inte har slutit avtal med varandra, har alla medlemsstater som gr(cid:228)nsar till varandra slutit s(cid:229)dana. F(cid:246)rh(cid:229)llandena mellan Finland och Sverige regleras av det avtal av den 23 september 1996 som ing(cid:229)tts mellan de nordiska l(cid:228)nderna, och som (cid:228)ndrats genom ett protokoll av den 6 oktober 1997. Enligt artikel 18. 1 i detta avtal skall pensioner som betalas fr(cid:229)n en avtalsslutande stat (Sverige) till en person med hemvist i en annan avtalsslutande stat (Finland) beskattas endast i den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda staten (Sverige). Enligt artikel 25. 3 d i avtalet g(cid:228)ller dock att n(cid:228)r en person med hemvist i Finland f(cid:246)rv(cid:228)rvar inkomst som enligt best(cid:228)mmelserna i detta avtal beskattas endast i en annan avtalsslutande stat (Sverige) f(cid:229)r Finland inr(cid:228)kna inkomsten i beskattningsunderlaget men skall s(cid:228)tta ned den finska skatten p(cid:229) inkomsten genom avdrag med den del av inkomstskatten som bel(cid:246)per p(cid:229) den inkomst som f(cid:246)rv(cid:228)rvats fr(cid:229)n denna andra stat (Sverige). ˜ven om en till(cid:228)mpning av artikel 25. 3 d kan leda till en (cid:246)kning, p(cid:229) grund av progressiv beskattning, av den skatt som skall betalas p(cid:229) annan inkomst i Finland, synes n(cid:229)gon dubbelbeskattning inte (cid:228)ga rum i fr(cid:229)ga om pensioner som f(cid:246)r arbete i Sverige betalas till personer med hemvist i Finland. Eftersom det inte finns n(cid:229)gra tecken p(cid:229) att dubbelbeskattning sker, (cid:228)r det sv(cid:229)rt att se vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som kommissionen skulle kunna vidta i detta fall. Det kan dock n(cid:228)mnas att kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ser (cid:246)ver pensions- (cid:246)verenskommelser fr(cid:229)n beskattningssynpunkt. (1) Dom av den 12 maj 1998, m(cid:229)l C-336/96, makarna Robert Gilly, punkt 30. (2001/C 53 E/153) SKRIFTLIG FR¯GA E-1280/00 fr(cid:229)n Emmanouil Mastorakis (PSE) till kommissionen (19 april 2000) ˜mne: Naturkatastrofer Den 14 oktober 1999 st(cid:228)llde jag en muntlig fr(cid:229)ga till komissionen (H-0603/99) om inf(cid:246)randet av en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r bist(cid:229)nd vid naturkatastrofer i Europeiska unionen. I sitt svar sade kommissionen bland annat att parlamentet inte ansett det vara (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt att s(cid:228)nda ut ett klart och tydligt politiskt budskap om att p(cid:229) nytt (cid:229)terinf(cid:246)ra katastrofhj(cid:228)lpen i budgeten, och att det g(cid:228)ller f(cid:246)r parlamentet att klart redog(cid:246)ra f(cid:246)r sin st(cid:229)ndpunkt. Den 2 december 1999, efter att parlamentet hade godk(cid:228)nt Bourlanges bet(cid:228)nkande, st(cid:228)llde jag en ny muntlig fr(cid:229)ga (H-0763/99) p(cid:229) vilken kommissionen emellertid (cid:228)nnu en g(cid:229)ng svarade negativt. Parlamentet har redan antagit en resolution om riktlinjerna f(cid:246)r budgetf(cid:246)rfarandet 2001 (cid:129) avsnitt III (cid:129) Kommissionen (A5-0070/2000 (cid:129) bet(cid:228)nkande av Haug) d(cid:228)r det i punkt 34 klart och tydligt st(cid:229)r att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:229)terinf(cid:246)ra post B4-3400 f(cid:246)r att direkt kunna svara mot de behov som uppst(cid:229)r vid naturkatastrofer. 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/121 Mot bakgrund av de nya fakta som n(cid:228)mnts ovan undrar jag n(cid:228)r kommissionen har f(cid:246)r avsikt att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llandet av st(cid:246)d vid eventuella naturkata- strofer i Europeiska unionen. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 juni 2000) Kommissionen vill tacka fr(cid:229)gest(cid:228)llaren f(cid:246)r det trogna intresse som han visar f(cid:246)r fr(cid:229)gan om skapandet av en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r bist(cid:229)nd vid naturkatastrofer inom gemenskapen. I detta sammanhang n(cid:228)mner fr(cid:229)gest(cid:228)llaren Europaparlamentets resolution om riktlinjerna f(cid:246)r budgetf(cid:246)rfa- randet 2001 (cid:129) avsnitt III (cid:129) Kommissionen (A5-0070/2000 (cid:129) bet(cid:228)nkande av Haug) d(cid:228)r det i punkt 34 framh(cid:229)lls att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:229)terinf(cid:246)ra post B4-3400 (N(cid:246)dhj(cid:228)lp till katastrofoffer inom gemen- skapen). Kommissionen noterar den politiska signal som Europaparlamentet s(cid:228)nder ut, men ser sig (cid:228)nnu inte i st(cid:229)nd att utveckla n(cid:229)got f(cid:246)rslag till en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r tilldelning av n(cid:246)dhj(cid:228)lp vid naturkatastrofer och tekniska katastrofer i gemenskapen. Den reform som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229)g(cid:229)r syftar till fastst(cid:228)lla vilka politiska prioriteringar som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r gemenskapens verksamhet under de kommande (cid:229)ren och uppskatta vilka medel som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga dem. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)nnu f(cid:246)r tidigt att (cid:246)verv(cid:228)ga att l(cid:228)gga fram ett s(cid:229)dant f(cid:246)rslag. (2001/C 53 E/154) SKRIFTLIG FR¯GA P-1282/00 fr(cid:229)n Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Transportkorridoren Dublin-Sligo M(cid:229)l-1-omr(cid:229)det Nordv(cid:228)stra Irland (cid:228)r ett randomr(cid:229)de vars inneboende utvecklingsm(cid:246)jligheter inte kommit fram, till stor del till f(cid:246)ljd av att infrastrukturf(cid:246)rbindelserna inom omr(cid:229)det (cid:228)r mycket d(cid:229)liga. I den nationella utvecklingsplan f(cid:246)r Irland som nyligen offentliggjordes har Irlands regering inte angivit n(cid:229)gra planer p(cid:229) att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den huvudsakliga transportkorridoren mellan Dublin och Sligo till motorv(cid:228)gs- standard med dubbla k(cid:246)rbanor. Denna korridor (cid:228)r ocks(cid:229) den huvudsakliga f(cid:246)rbindelsev(cid:228)gen f(cid:246)r hela regionen Nordv(cid:228)stra Irland. Det (cid:228)r bara ett kort avsnitt (ca 60 km) mellan Dublin och Kinnegad och n(cid:229)gra omfartsv(cid:228)gar invid st(cid:228)derna som kommer att f(cid:229) motorv(cid:228)gsstandard med dubbla k(cid:246)rbanor. Detta beslut fattades eftersom regeringen (cid:228)r av den (cid:229)sikten att trafikfl(cid:246)det i dagens l(cid:228)ge inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon motivering f(cid:246)r denna investering. Mot bakgrund av detta konstaterande skulle jag vilja st(cid:228)lla nedanst(cid:229)ende fr(cid:229)gor till kommissionen: F(cid:246)r att regional- och transportpolitiken skall kunna f(cid:246)rverkligas b(cid:246)r denna f(cid:246)rbindelse prioriteras h(cid:246)gre (cid:228)n vad som hittills varit fallet. Kan ni upplysa mig om kommissionens syn p(cid:229) saken? Hur uppskattar kommissionen transportvolymen inom detta omr(cid:229)de? Har kommissionen n(cid:229)gon ing(cid:229)ende statistik om denna v(cid:228)g och, om s(cid:229) (cid:228)r fallet, talar volymen till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r att standarden skall h(cid:246)jas? Anser kommissionen att en v(cid:228)gf(cid:246)rb(cid:228)ttring av ovann(cid:228)mnda slag skulle vara till nytta f(cid:246)r den ekonomiska, sociala och industriella utvecklingen inom denna region? Har kommissionen i sitt reviderade f(cid:246)rslag om transeuropeiska transportn(cid:228)t engagerat sig i att (cid:246)verv(cid:228)ga en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av denna?