title: Ehdotus neuvoston asetus lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuonnissa

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
import
recording equipment
television

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 07. 04. 2000 KOM(2000) 195 lopullinen Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT 1. 2. 3. 4. 5. Komissio pani 12. helmikuuta 1999 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koskee tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuontia. Tutkimus kohdistuu kolmeen keskeiseen televisiokamerajärjestelmien osaan. Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa määriteltyä tuotevalikoimaa pienennettiin tutkimuksen tulosten perusteella. Väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön, mutta tutkimusta päätettiin jatkaa lopullisten toimenpiteiden ehdottamiseksi. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin lopullisiin päätelmiin, joiden perusteella lopulliset polkumyyntitoimenpiteet ovat perusteltuja. Komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan ehdotuksen asetukseksi, joka olisi lehdessä viimeistään 12. toukokuuta 2000. julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa 2 Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, komiteaa, jonka tämä on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) 1 2 3 4 A. YLEISTÄ 1. Taustaa ja menettelyn aloittaminen Huhtikuussa 1994 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1015/942 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa. Lopullinen polkumyyntitulli oli 62,6 prosenttia Sony Corporation -yrityksen osalta, jäljempänä ’Sony’, 82,9 prosenttia Ikegami Tsushinki Co Ltd -yrityksen osalta, jäljempänä ’Ikegami’, 52,7 prosenttia Hitachi Denshi Ltd -yrityksen osalta ja 96,8 prosenttia kaikkien muiden tuottajien osalta. Neuvosto muutti lokakuussa 1997 asetuksella (EY) N:o 1952/973 neuvoston asetuksen mukaisen (EY) lopullisen absorptiotutkimuksen perusteella edellä mainittua asetusta ja korotti polkumyyntitullin 108,3 prosenttiin Sonyn osalta ja 200,3 prosenttiin Ikegamin osalta. N:o 384/964, ’perusasetus’, jäljempänä artiklan 12 joka koski edellä mainitun lopullisen Kesäkuussa 1998 pantiin vireille tutkimus, olevien polkumyyntitullin televisiokamerajärjestelmien moduulien, rakenneyhdistelmien ja osien tuonnissa; näitä osia väitettiin käytettävän televisiokamerajärjestelmien Japanista rakennussarjojen, kiertämistä väitettyä peräisin EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27 päivänä huhtikuuta 1998 annetulla asetuksella (EY) N:o 905/98, EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18. EYVL L 111, 30. 4. 1994, s. 106, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1952 (EYVL L 276, 9. 10. 1997, s. 20). EYVL L 276, 9. 10. 1997, s. 20. EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). 3 kokoonpanoon vientiä harjoittavaan tuottajaan, Sonyyn ja Ikegamiin, koska valituksen tekijä esitti ainoastaan näitä kahta yritystä koskevia todisteita kiertämisestä. yhteisössä. Tutkimus japanilaiseen rajoittui kahteen (4) (5) Tammikuussa 1999 komissio aloitti polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski Yhdysvalloista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuontia. Menettelyn aloittamisen jälkeen ainoa vientiä harjoittanut lopetti kuitenkin televisiokamerajärjestelmien valmistuksen Yhdysvalloissa. Koska maassa ei ole muita televisiokamerajärjestelmien tuottajia, menettely päätettiin helmikuussa 2000, eikä mitään toimenpiteitä otettu käyttöön. tuottaja, Sony, Polkumyyntitullin kiertämistä koskenut tutkimus päätettiin helmikuussa 1999 ottamatta käyttöön toimenpiteitä, koska valitus vedettiin pois. Samanaikaisesti komissio aloitti viran puolesta tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koskee televisiokamerajärjestelmien tiettyjen osien tuontia, ja se julkaisi perusasetuksen 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen5. Komissio päätti käynnistää tämän menettelyn polkumyyntiä koskevien todisteiden perusteella, jotka oli saatu edellä mainitun, toimenpiteiden kiertämistä koskeneen tutkimuksen yhteydessä, yhdessä niiden merkittävää vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevien todisteiden perusteella, jotka oli ennen menettelyn aloittamista toimittanut yhteisön tuottaja, jonka tuotanto muodostaa pääosan tämän menettelyn kohteena olevien kolmen osan kokonaistuotannosta. Todisteita pidettiin riittävinä menettelyn aloittamiseksi. yhteisön televisiokamerajärjestelmien ja 2. Asianomaisten osapuolten näkemykset menettelyn aloittamisesta 2. 1. Toisessa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä saatujen tietojen käyttäminen tämän menettelyn aloittamiseksi (6) (7) (8) (9) Monet vientiä harjoittavat tuottajat asettivat kyseenalaiseksi edellä mainitussa, toimenpiteiden kiertämistä koskeneessa tutkimuksessa saatujen tietojen käyttämisen joka koskee tiettyjen Japanista peräisin olevien perusteena uudelle menettelylle, televisiokamerajärjestelmien osien tuontia. Perusasetuksessa ei suljeta pois mahdollisuutta käyttää yhdessä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä saatuja tietoja myös muissa menettelyissä. Perusasetuksen 19 artiklan 6 kohdassa kielletään ainoastaan tietojen käyttäminen muihin kuin niihin tarkoituksiin, joihin ne on pyydetty. Komissio katsoo tässä yhteydessä, että yhden polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä kerättyjä ja tarkistettuja tietoja voidaan koskevan perusteena polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiselle. olennaisesti tuottajia käyttää samoja toisen, 2. 2 Riittävät todisteet vahingollisesta polkumyynnistä tämän menettelyn aloittamiseksi Tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen jälkeen eräät asianomaiset osapuolet kiistivät polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevien todisteiden riittävyyden tutkimuksen aloittamiseksi. Tässä yhteydessä viitataan useisiin edellä mainittuihin televisiokamerajärjestelmiä koskeviin tutkimuksiin. Japanilaisia vientiä harjoittavia televisiokamerajärjestelmien tuottajia koskevia tutkimuksia on tehty useita vuodesta 1992. Tutkimuksissa on käynyt 5 EYVL C 38, 12. 2. 1999, s. 2. 4 ilmi, että viejät ovat harjoittaneet huomattavaa polkumyyntiä ja tullien absorptiota, ja johtaneet perusasetuksen 13 artiklan mukaiseen tutkimukseen ne ovat myös polkumyyntitullin kiertämisestä. (10) aloitettiin koskeneen Tämä menettely tutkimuksen yhteydessä polkumyynnistä kerättyjen tietojen perusteella. Molempien menettelyjen kohteena ovat suureksi osaksi samat japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat. toimenpiteiden kiertämistä aiemman, (11) Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa mainitut todisteet vahingosta ja syy-yhteydestä toimitti ennen menettelyn aloittamista eräs yhteisön tuottaja, jonka tuotanto muodostaa pääosan televisiokamerajärjestelmien osien koko yhteisön tuotannosta. Näin ollen komissio päätteli olevan olemassa riittävää näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja niiden välisestä syy-yhteydestä tutkimuksen avaamisen oikeuttamiseksi. riittävät 3. Tutkimusajanjakso (12) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 'tutkimusajanjakso'. päivän Vahinkoanalyysiin liittyvä kehityssuuntien tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson. ajanjakson, jäljempänä joulukuuta välisen 1998 4. Menettelyn osapuolet (13) Komissio lähetti kyselylomakkeen tiedossa oleville yhteisön tuottajille ja kaikille tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille. Vastaukset saatiin molemmilta yhteisön tuottajilta ja kahdelta japanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. (14) Komissio hankki määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot seuraavien yritysten toimitiloihin: ja tarkisti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun tarkastuskäynnit ja suoritti Yhteisön tuottajat - Philips BTS Broadcast Television Systems b. v. , jäljempänä ’Philips’ - Thomson Broadcast Systems, jäljempänä ’Thomson’ Japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat - Matsushita Electronics Corporation, Kioto - Sony Corporation, Tokio (etuyhteydessä oleva tuoja Sony UK (Basingstoke)). Muut tiedossa olevat yhteistyöhön tämän menettelyn yhteydessä. japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät osallistuneet (15) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, tarkoitus suosittaa lopullisten toimenpiteiden ottamista käyttöön Japanista peräisin olevassa tuonnissa. Osapuolille annettiin tämän ilmoituksen jälkeen tilaisuus esittää näkökantansa asetetussa määräajassa. Osapuolten joiden perusteella oli 5 esittämiä huomautuksia tarkasteltiin ja niiden perusteella tehtiin tarvittaessa muutoksia tehtyihin päätelmiin. 5. Yhteistyön laajuus (16) Polkumyynnin määrittämisen osalta vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö tässä menettelyssä oli erityisen vähäistä, sillä ainoastaan yksi japanilainen yritys toimi täysin yhteistyössä koko tutkimuksen ajan. Toinen yritys antoi tietoja, jotka otettiin huomioon polkumyyntiä arvioitaessa. Tämä yritys toimitti kuitenkin myös tietoja, joiden tueksi ei esitetty todisteita, eikä niitä siten voitu käyttää. Eräät muut tiedossa olevat japanilaiset tuottajat eivät toimineet lainkaan yhteistyössä. Näissä tapauksissa komissio perusti lopulliset päätelmänsä kokonaan tai osittain käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (17) Vahingon määrittämisen osalta vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien yhteistyö oli myös hyvin vähäistä. Yksi japanilainen yritys toimitti vain rajoitetusti tietoja joistakin vahingon arvioimiseen liittyvistä tekijöistä, kuten jäljempänä esitetään. Tälle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin, miksi näitä rajallisia tietoja ei hyväksytty, ja sille annettiin mahdollisuus esittää lisäselvityksiä. Koska myös näitä lisäselvityksiä pidettiin riittämättöminä, komissio joutui turvautumaan käytettävissä olleisiin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Eräät muut tiedossa olevat japanilaiset tuottajat eivät osallistuneet joten komissio turvautui käytettävissä olleisiin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. lainkaan yhteistyöhön, B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen tuotekuvaus (18) Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat joita käytetään televisiokamerajärjestelmissä, jotka on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1015/946, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2474/957 ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 193/998. tietyt keskeiset osat, (19) Tämän menettelyn kohteena oleva tuote on määritelty menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa seuraavasti: - värijaottimet, joihin on kiinnitetty vähintään kolme varaussiirto- eli CCD-anturia, ilman ja niiden osat, myös rakenneyhdistelmät mukaan lukien elektroniset suodatinkiekkoa, jäljempänä ’CCD-lohko’, joko yhdessä tai erikseen tuotuina, ainoastaan - pääohjauspaneeleissa sovelluskohtaiset integroidut piirit, jäljempänä ’ASIC-piirit’, rungoissa, televisiokameroiden televisiokameran ja ohjaus- ja tukiasemissa käyttöpaneeleissa, käytettävät - painopiirilevyt, jotka sisältävät edellä mainitut ASIC-piirit. 6 7 8 EYVL L 111, 30. 4. 1994, s. 106. EYVL L 255, 25. 10. 1995, s. 11. EYVL L 22, 29. 1. 1999, s. 10. 6 siis myös televisiokamerajärjestelmissä, (20) Vaikka edellä mainitut tuotteen osat ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia, tämän tutkimuksen yhteydessä niiden on katsottu muodostavan yhden tuotteen, sillä ne on tarkoitettu käytettäviksi ja yhdessä ne muodostavat televisiokameran rungon ja televisiokamerajärjestelmän keskeisen teknologisen osan. Ne määräävät myös televisiokamerajärjestelmän keskeiset tekniset määritykset ja vastaavat yhdessä televisiokamerajärjestelmän keskeisestä toiminnasta. Nämä kolme osaa eivät esiinny aina yhdessä, mutta niitä ei voida käyttää muihin tarkoituksiin kuin televisiokamerajärjestelmiin, ja lisäksi ainoastaan sen valmistajan televisiokamerajärjestelmiin, joita varten ne on valmistettu. Vaikka näitä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kolmea osaa olisi tarkasteltu erikseen, lopputulos olisi ollut suurelta osin sama, sillä kutakin erillistä osaa koskevat päätelmät muodostaisivat yhdessä myös koko tuotetta koskevat päätelmät. (21) Nämä osat luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88, ex 8542 13 80. 2. Tuotemääritelmän täsmennys (22) Edellä esitetyn tuotemääritelmän monimutkaisuuden vuoksi tutkittiin sitä, pitäisikö tutkimuksessa keskittyä tuotteen kolmeen keskeiseen osaan ja luopua komponentteja koskevasta tutkimuksesta. 2. 1 CCD-lohko (23) Yhden tarkasteltavana olevan tuotteen osan, CCD-lohkon, osalta tutkimus kattoi aluksi, kuten edellä mainittiin, itse CCD-lohkon ja sen komponentit, joko yhdessä tai erikseen tuotuina. (24) CCD-lohko muodostuu värijaottimesta (jota kutsutaan myös sädejaottimeksi tai prismaksi), vähintään kolmesta varaussiirto- eli CCD-anturista, joistakin väliosista, joilla CCD-anturit sähköisistä komponenteista. liitetään värijaottimeen, joistakin muista sekä (25) (26) Tutkimuksessa osoittautui, ettei millään CCD-lohkon komponenteista ole itsessään niitä keskeisiä optisia ja sähköisiä ominaisuuksia, jotka ovat CCD-lohkolle ja siten myös tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle tunnusomaisia, eli ne eivät kerää valoa ja muunna sitä videosignaaleiksi. CCD-lohkon ja siten tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistaminen näistä komponenteista merkitsee huomattavaa arvon lisäystä valmistusvaiheessa. Tutkimuksessa paljastui myös, että joidenkin CCD-lohkon komponenttien käyttö ei rajoitu televisiokamerajärjestelmiin, eivätkä niitä valmista aina samat yritykset, jotka valmistavat televisiokamerajärjestelmiä. CCD-lohkon komponenttien suuren määrän ja niiden tutkimiseen – yhdessä tai erikseen – liittyvien vaikeuksien vuoksi tällainen tutkimus todettiin liian raskaaksi. Näin ollen CCD-lohkoa ja sen komponentteja pidetään fyysisiltä piirteiltään ja ominaisuuksiltaan eri tuotteina. Niitä ei tämän vuoksi voida pitää yhtenä ainoana tuotteena. Erikseen tuodut CCD-lohkon komponentit eivät siis kuulu tämän tutkimuksen piiriin. (27) Värijaottimella, johon on kiinnitetty vähintään kolme CCD-anturia, on kuitenkin samat keskeiset ominaispiirteet kuin yhdellä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kolmesta osasta (kokonaisella CCD-lohkolla), sillä se voi suorittaa CCD-lohkon 7 optisia ja sähköisiä perustoimintoja. Tällaista puolivalmista CCD-lohkoa pidetään siten yhtenä ja samana tuotteena valmiin CCD-lohkon kanssa ja siis myös tämän tutkimuksen kohteena olevana tuotteena. 2. 2. ASIC-piirit ja painopiirilevyt (28) Kahden muun tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osan eli ASIC-piirien ja tutkimuksessa on vahvistettu menettelyn aloittamista painopiirilevyjen osalta koskevassa ilmoituksessa esitetty määritelmä. (29) (30) 3. Päätelmät tuotemääritelmästä Edellä todetun perusteella esitetään päätelmänä, että tässä tutkimuksessa kolmea mainittua osaa (CCD-lohkoa, ASIC-piirejä ja painopiirilevyjä) pidetään yhtenä tuotteena ja siten tutkimuksen kohteena olevana tuotteena, joko yhdessä tai erikseen tuotuina. 4. Samankaltainen tuote Japanin kotimarkkinoita varten tuotetulla ja siellä myytävällä sekä Japanista yhteisöön vietävällä tutkimuksen kohteena olevalla tuotteella ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille tuottamalla ja siellä myymällä vastaavalla tuotteella todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. C. POLKUMYYNTI 1. Alustavat huomautukset (31) Tutkimuksissa todettiin, etteivät yhteistyöhön osallistuneet tuottajat olleet myyneet kyseistä tuotetta Japanin kotimarkkinoilla, minkä vuoksi pidettiin kohtuullisena laskea polkumyynti kyseisten kolmen osan osalta erikseen. Tuloksista laskettiin keskiarvo, jonka perusteella saatiin kyseisen tuotteen polkumyyntimarginaali. 2. Normaaliarvo (32) Normaaliarvon määrittämistä varten komissio tutki ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen asianomaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla sen koko yhteisöön vietäväksi tarkoitettuun myyntiin verrattuna edustavaa. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, kun kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Tilanne oli tällainen molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. (33) Komissio määritti kunkin sellaisen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen eri mallin joita vientiä harjoittavat (CCD-lohkon, ASIC-piirien ja painopiirilevyjen) osalta, tuottajat myyvät kotimarkkinoillaan ja joiden todettiin vastaavan yhteisöön vietäväksi myytyjä malleja, voidaanko kotimarkkinamyyntiä pitää edustavana perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn mallin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin edustavana, jos kyseisen myynnin määrä tutkimusjakson aikana oli vähintään viisi prosenttia suoraan verrattavissa olevan mallin yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. 8 (34) (35) (36) (37) (38) Tapauksissa, Tämän jälkeen komissio tarkasteli, voidaanko kunkin mallin kotimarkkinamyynnin riippumattomille asiakkaille katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvittämällä kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kyseisen mallin koko kotimarkkinamyynnistä. laskennallisia tuotantokustannuksia vastaavalla nettohinnalla myytyjen (kannattava myynti) osien määrä oli vähintään 80 prosenttia koko myynnin määrästä, normaaliarvon perusteena joka laskettiin määrittämällä käytettiin todellista kotimaassa sovellettavaa hintaa, kaiken tutkimusajanjakson aikana hintojen painotettu keskiarvo. Tapauksissa, joissa kunkin osan kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin todellista kotimarkkinoiden hintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kannattavan myynnin hintojen painotettu keskiarvo. tapahtuneen kotimarkkinamyynnin vähintään joissa Tapauksissa, joissa kotimarkkinoiden myyntihinnat eivät tarjonneet riittävää perustaa normaaliarvon määrittämiselle, tarkasteltiin mahdollisuutta käyttää toisen japanilaisen perustana harjoittavan vientiä normaaliarvon määrittämiselle. kotimarkkinoiden myyntihintoja tuottajan Eri mallien teknisten erojen vuoksi ei ollut kuitenkaan mahdollista löytää samanlaista tai vastaavaa mallia toisen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan valikoimasta. Näissä tapauksissa vahvistettiin laskennallinen normaaliarvo. Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä vientiin myytyjen mallien tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten komissio tutki, olivatko kummallekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja tiedot yleiskustannuksia sekä niiden kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat luotettavia. Kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta käytettiin todellisia kotimaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, koska kotimarkkinamyynnin määrä oli voittomarginaali määritettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen edustavan myynnin perusteella. Näin tehtiin kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta. edellä). Kotimarkkinoiden edustava (ks. Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, että toimitetut tuotteen tiedot olivat huomattavan puutteelliset. Koska kotimarkkinamyyntiä koskevat komissio ei voinut määrittää puuttuvien tietojen laajuutta, päätettiin turvautua käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Muiden todennettavissa olevien tietojen puutteessa päätettiin käyttää yrityksen ilmoittamia kotimarkkinoiden myyntihintoja kaikkien mallien osalta riippumatta siitä, olivatko ilmoitetut myyntimäärät edustavia verrattuna saman mallin vientimäärään. 3. Vientihinta (39) Kaikissa tapauksissa, joissa kyseistä tuotetta vietiin yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (40) Toinen tuottajista harjoitti vientiä siihen etuyhteydessä olevalle osapuolelle. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Kyseisissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikenlaisten tuonnin ja jälleenmyynnin välisten aikana syntyneiden kustannusten sekä kertyneiden 9 voittojen huomioon ottamiseksi luotettavan vientihinnan määrittämiseksi yhteisön rajalla. Voittomarginaaliksi arvioitiin 5 prosenttia liikevaihdosta, mitä komissio piti kohtuullisena, kun yhteisön riippumattomilta tuojilta ei saatu mitään asiaa koskevia tietoja. 4. Vertailu (41) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. (42) Oikaisuja tehtiin fyysisten ominaisuuksien, kuljetus- ja käsittelykustannusten, hyvitysten sekä pakkaus- ja luottokustannusten eroavuuksien mukaisesti tapauksissa, joissa voitiin osoittaa, että eroavuuksilla oli vaikutusta hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. (43) Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisua kaupan portaan erojen mukaan vedoten siihen, että kotimarkkinoiden ja vientimarkkinoiden ostajien erilaiset toiminnot vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen. Väitetysti eri kaupan portaassa toimivilta asiakkailta laskutetuissa hinnoissa ei kuitenkaan ollut huomattavaa eroa, joten tällaista oikaisua ei tehty. (44) Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisua hyvitysten perusteella. Komission selvitysten perusteella vaaditun oikaisun määrää ei ollut esitetty asianmukaisesti eikä vaatimus liittynyt suoraan tarkastelevana olleeseen myyntiin. Näin ollen kyseinen vaatimus hylättiin. (45) Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisua vakuuskustannusten erojen mukaisesti. ilmoitetuista liittyneet asianomaisen tuotteen myyntiin. Näin ollen Yrityksessä tehdyt selvitykset paljastivat kuitenkin, että useimmat vakuuskustannuksista eivät kyseinen vaatimus voitiin hyväksyä ainoastaan osittain. 5. Polkumyyntimarginaali 5. 1. Yhteistyöhön osallistuneiden yritysten polkumyyntimarginaali (46) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti mallikohtaista painotettuun keskiarvoon perustuvaa normaaliarvoa verrattiin vastaavan mallin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. (47) Vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: - Matsushita Electronics Corporation: 0,2 prosenttia (vähimmäistaso) - Sony Corporation: 17,6 prosenttia 5. 2. Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali (48) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. 10 (49) Japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen yhteistyöhön osallistumisen vuoksi katsottiin asianmukaiseksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali korkeammaksi kuin korkein yhteistyöhön osallistuneelle yritykselle määritetty polkumyyntitulli. Jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin korkeimman yhteistyöhön osallistuneen tuottajan edustavalle mallille ja edustavalle kaupankäynnille määritetyn marginaalin mukaisesti. Tätä lähestymistapaa pidettiin tarpeellisena, jotta vältyttäisiin palkitsemasta yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. (50) Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 40,2 prosenttia. D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITTELEMINEN (51) (52) Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavat yhteisössä Philips ja Thomson. Komissio tarkasteli, voidaanko Philipsiä ja Thomsonia pitää perusasetuksessa tarkoitettuina yhteisön tuottajina, koska tiettyjä tarkasteltavana olevan tuotteen komponentteja tuodaan asianomaisesta viejämaasta eivätkä ne siis ole Philipsin tai Thomsonin valmistamia. Tutkimus osoitti kuitenkin, että molemmat yritykset valmistavat tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä ja että niiden keskussuunnittelu- sekä televisiokamerajärjestelmien tutkimus- ja kehitysosastot sijaitsevat yhteisössä. Tämän vuoksi yhteisön toimielinten vakiintuneen käytännön mukaan ei pidetty olennaisena sitä, että tiettyjä tarkasteltavana olevan tuotteen komponentteja ei valmisteta yhteisössä. Philipsiä ja Thomsonia pidetään siten yhteisön tuottajina. ja hallinto-osastot (53) Lisäksi nämä yhteisön tuottajat täyttävät selvästi perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut edustavuuden vaatimukset, koska ne vastaavat yhdessä kyseisen tuotteen koko yhteisön tuotannosta, ja niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. E. VAHINKO9 1. Alustavat huomautukset (54) Tutkimus osoitti, että kyseistä tuotetta ei myydä avoimilla markkinoilla (eli riippumattomille osapuolille) yhteisössä, lukuun ottamatta vähäistä varaosien myyntiä. Tämä on ymmärrettävää tuotteen luonteen vuoksi; sitä käyttävät ainoastaan yhteisön televisiokamerajärjestelmiinsä. Tämän tuottajat tuotannonala ja vientiä harjoittavat vuoksi ei ollut mahdollista erotella useimpia kyseistä tuotetta koskevia tietoja. (55) Vahinkoa arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelemalla sellaista mahdollisimman suppeaa tuoteryhmää tai -valikoimaa, johon samankaltainen tuote sisältyy ja jonka osalta kaikki olennaiset tiedot olivat käytettävissä. 9 Koska markkinoilla toimii niin harvoja yrityksiä, tarkkoja niitä koskevia lukuja ei ole voitu antaa, ja muissa yhteyksissä tiedot on indeksoitu luottamuksellisuussyistä. 11 (56) aina yhden CCD-lohkon, Tutkimus osoitti, että televisiokameran runkoa10 koskevat tiedot muodostavat tarkoituksenmukaisimman perustan vahingon analysoimiselle, sillä televisiokameran runko on suppein vapailla markkinoilla myytävä tuote, johon tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään. On tärkeää huomata myös, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja televisiokameran rungon välillä on suora yhteys, koska televisiokameran runko sisältää yhden painopiirilevyn, kuten edellä on esitetty. Koska sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittavat tuottajat myyvät yhteisössä kyseistä tuotetta varaosaksi vain hyvin pieniä useamman määriä, painopiirilevyn voidaan katsoa vastaavan yhtä televisiokameran runkoa. Lisäksi, koska kyseinen tuote vastaa 65 prosentista sekä yhteisön tuotannonalalle että vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuvista televisiokameran rungon tuotantokustannuksista, voidaan katsoa, että televisiokameran runkojen perusteella tehtävät päätelmät aiheutuneesta vahingosta ovat edustavia myös tämän tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta. yhden CCD-lohkon, yhden ASIC-piirin yhden ASIC-piirin vähintään yhden tai ja ja 2. Yhteisön kulutus jolle vahvistettiin yrityskohtainen polkumyyntimarginaali, (57) Kuten on jo mainittu, vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien osallistuminen yhteistyöhön oli vähäistä. Sony, joka oli ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä ’yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja’, toimitti vain rajoitetusti tietoja televisiokameran runkojen tuontimääristä. Tälle yhteistyöhön osallistuneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin niistä syistä, joiden vuoksi näitä rajallisia tietoja ei hyväksytty, ja sille annettiin mahdollisuus toimittaa lisäselvityksiä. Koska myös näitä lisäselvityksiä pidettiin epätyydyttävinä, komissio joutui turvautumaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (58) Televisiokameran runkojen kulutusta yhteisössä arvioitiin siten seuraavin perustein: - yhteisön tuotannonalan ilmoittama myynnin määrä yhteisössä ja - yhteisön tuotannonalan ilmoittamat tiedot vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien myynnin määrästä yhteisössä vientiä harjoittaville japanilaisille tuottajille yhteisön markkinoilla hävittyjen sopimusten ja tarjouskilpailujen perusteella. Näitä tietoja voidaan pitää luotettavina kun otetaan huomioon markkinoiden avoimuus niiden koon ja toimijoiden lukumäärän suhteen, sillä hankinnat tapahtuvat pääasiassa yhteisön tarjouskilpailuin. Lisäksi käyttäjien toimittamat tiedot tuotannonalan ilmoittamat tiedot vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien toiminnasta. vahvistivat (59) Tutkimus on osoittanut, että kulutus pysyi vakaana vuosina 1995 ja 1996, mutta kasvoi kokonaisuutena ottaen vuonna 1997 ja kasvu jatkui tutkimusajanjaksolla. Tämä johtui muun muassa televisiokameran runkojen myynnistä Ranskassa vuonna 1998 järjestetyn jalkapallon maailmancupin kuvaamiseksi ja uuden televisiokameran tulosta markkinoille vuonna 1997. Kaiken kaikkiaan runkotyypin, videokameran, vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon asti televisiokameran runkojen kulutus yhteisössä kasvoi 54 prosenttia ja oli noin 1 500 yksikköä tutkimusajanjaksona. 10 Televisiokameran runko voidaan liittää tallennuslaitteeseen, joka ei ole saman ulkokuoren sisällä (esim. videokamerat), tai triax-sovittimeen. 12 3. Tarkasteltavana oleva tuonti (60) Polkumyyntitoimenpiteiden vuonna 1994 tapahtuneen käyttöön ottamisen jälkeen televisiokameran runkojen tuonti on vähentynyt merkittävästi. Runkojen tuonnin on korvannut niiden erillisten osien tuonti ja erityisesti tämän tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti. Tällä perusteella ja perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti on havaittu seuraavia kehityssuuntauksia Japanista peräisin olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen sisältävien televisiokameran runkojen osalta. Mukaan on laskettu Yhdysvalloista tuodut puolivalmiit televisiokameran rungot, jotka kootaan valmiiksi liittämällä niihin Japanista peräisin oleva CCD-lohko. 3. 1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä (61) Tuonnin määrä kasvoi huomattavasti – 157 prosenttia – tutkimusajanjaksoon ja oli noin 600 yksikköä tutkimusajanjaksona. vuodesta 1995 3. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus (62) Markkinaosuus on kasvanut jatkuvasti ja huomattavasti – 16 prosenttiyksikköä – vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon, ja oli tutkimusajanjaksolla noin 40 prosenttia. 3. 3. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus myynti muodosti (63) Myyntihintojen kehitys ja analyysi osoittavat, että tarjouskilpailujen perusteella tapahtunut osan kokonaismyynnistä (noin 40 prosenttia). Sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittavat japanilaiset tuottajat ovat myyneet tuotteitaan tarjouskilpailujen kautta. Näissä olosuhteissa päätettiin arvioida tarkastelujakson myyntihintojen kehityksen sijasta hinnoittelukäytäntöä japanilaisten tutkimusajanjaksolla. tutkimusajanjaksolla harjoittavien merkittävän tuottajien vientiä (64) (65) Tällä perusteella on määritetty hinnan alittavuus analysoimalla tarjouskilpailuista käytettävissä olevia ja vertaamalla yhteisön tuotannonalan todellisia myyntihintoja vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintoihin, kuten jäljempänä selostetaan. tietoja 3. 3. 1 Hinnan alittavuus tarjouskilpailujen perusteella tuottajalta, Tarjouskilpailujen perusteellisen arvioinnin tekemiseksi pyydettiin tietoja yhteisön tuotannonalalta, vientiä harjoittavilta tuottajilta ja käyttäjiltä. Useista pyynnöistä huolimatta komissio sai kuitenkin vain hyvin vähän tietoja yhteistyöhön osallistuneelta vientiä kahdesta harjoittavalta rajoitetusti järjestettiin tutkimusajanjaksolla yli 30. Tälle tarjouskilpailusta, vaikka niitä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin niistä syistä, joiden vuoksi näitä rajallisia tietoja ei voitu hyväksyä, ja sille annettiin mahdollisuus toimittaa lisäselvityksiä. Koska myös näitä lisäselvityksiä pidettiin epätyydyttävinä, komissio joutui turvautumaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. toimitti tietoja joka 13 runkojen osalta. Yhdessä (66) Yhteisön tuotannonalan ja yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamien tietojen perusteella todettiin, että vientiä harjoittavien tuottajien hinnat olivat yleensä alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat sekä koko tarjouksen11 että erikseen televisiokameran tarjouskilpailuista japanilaisen tuottajan tarjoama kokonaishinta oli 37 prosenttia alhaisempi kuin tarjouskilpailuun osallistuneen yhteisön tuottajan hinta. Kyseisessä tarjouskilpailussa yhteisön tuottajan oli myönnettävä yli 40 prosentin ylimääräinen alennus voittaakseen kilpailun. toisella neuvottelukierroksella japanilaisen tuottajan lopullinen tarjous oli edelleen noin 20 prosenttia alhaisempi kuin yhteisön tuottajan, vaikka yhteisön tuottaja oli myöntänyt huomattavan alennuksen ensimmäisen ja toisen kierroksen välillä. Tämä hävisikin kilpailun. tarjouskilpailun analysoiduista jäsenvaltiossa järjestetyn Toisessa (67) tuottajat ovat sen, missä määrin vientiä Tarjouskilpailujen analysointi on osoittanut paitsi harjoittavat alittaneet yhteisön tuotannonalan tarjoamat hinnat tarjouskilpailujen yhteydessä (jopa 37 prosentilla), myös sen, miten polkumyynnillä tapahtuva tuonti laskee yhteisön tuotannonalan myyntihintoja. On todettu, että tarjouskilpailussa tarjotut alhaiset hinnat vaikuttavat väistämättä kaikkiin myöhemmän kaupankäynnin samassa jäsenvaltiossa järjestettäviin tarjouskilpailuihin. Tässä mielessä tarjouskilpailujen hinnoittelu on vaikuttanut huomattavasti suurempaan osaan yhteisön markkinoista kuin niiden suoraan 40 prosentin osuuteen. ja myöhempiin neuvoteltaviin yhteydessä hintoihin 3. 3. 2 Hinnan alittavuus todellisten myyntihintojen perusteella Menetelmä (68) Edellä olevan perusteella määritettiin myös, missä määrin vientiä harjoittavien tuottajien todelliset myyntihinnat ovat alittaneet yhteisön tuotannonalan todelliset myyntihinnat. Tätä varten verrattiin yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan jotka eivät olleet siihen tuottajan vientihintoja ensimmäisille yhteisön asiakkaille, etuyhteydessä, yhteisön tuotannonalan vientihintoihin samassa kaupan portaassa. Vertailu tehtiin televisiokameran runkojen osalta. (69) Yhteisön tuotannonalan ja yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat yksityiskohtaiset tiedot yksittäisten televisiokameran runkojen myynnistä antoivat komissiolle mahdollisuuden verrata yksittäisiä televisiokameran runkojen myyntihintoja. Koska sekä yhteisön tuotannonala että yhteistyöhön osallistunut vientiä televisiokameran runkoja tarjouskilpailun perusteella harjoittava tuottaja myivät samassa heijastavan nähden, suhteessa markkinoiden tosiasiallista tilannetta ja olosuhteita. hintojen katsottiin kokonaismyyntiin (70) Yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä yksittäisten televisiokameran runkomallien vastaavien mallien myyntihintoja keskimääräisiin myyntihintoihin. Tätä varten televisiokameran rungot jaettiin eri ryhmiin eli kannettaviin tai studiossa käytettäviin televisiokameran runkoihin ja nämä edelleen alaryhmiin niiden CCD-lohkossa käytetyn kuvateknologian perusteella. Tällä harjoittavan verrattiin tuottajan vientiä 11 Tarjouspyynnöt televisiokameran runkoja. koskevat yleensä kokonaisia televisiokamerajärjestelmiä eivätkä ainoastaan 14 lähestymistavalla varmistettiin, harjoittavan tuottajan myynti tuli edustavasti huomioon otetuksi. että sekä yhteisön tuotannonalan että vientiä (71) Yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarjouskilpailujen todellisiin myyntihintoihin perustuvan hinnan alittavuuden marginaalin vuoksi laskemiseen käytetyt hinnat eivät ole luotettavia, koska tarjouskilpailut koskevat yleensä täydellisiä televisiokamerajärjestelmiä ja myynnin jälkeisiä palveluja. (72) Yhteisön tuotannonalalta saatujen tietojen perusteella komissio pystyi tarkastelemaan erikseen televisiokameran runkojen todellisia myyntihintoja yhteisön markkinoilla ja vertaamaan niitä yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan samassa kaupan portaassa myymien televisiokameran runkojen todellisiin myyntihintoihin. Hinnan alittavuuden suuruus (73) Yhteistyöhön vientiä osallistuneen todellisten myyntihintojen vertailun perusteella todettu hinnan alittavuus on ilmaistu prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisestä mallikohtaisesta myyntihinnasta. Todellisten myyntihintojen perusteella laskettu hinnan alittavuus oli siten 0–24 prosenttia ja keskimäärin 3,4 prosenttia. harjoittavan tuottajan osalta (74) Vaikka hinnan alittavuus saattaa vaikuttaa vähäiseltä, tätä selittää tarjouskilpailujen hintoja alentava vaikutus avoimilla ja hintavaihteluille alttiilla markkinoilla, joilla toimii vain harvoja yrityksiä. Hintoja alentavaa vaikutusta korostaa selvästi se, että – kuten jäljempänä selostetaan – yhteisön tuotannonalalle koitui noin 10 prosentin tappiot tällä korkean teknologian alalla, jolla noin 15 prosentin voitto on tarpeen investointien rahoittamiseksi. 3. 3. 3 Hinnan alittavuuden marginaali yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta (75) Koska vientiä harjoittavien tuottajien osallistuminen yhteistyöhön oli niin vähäistä, katsottiin asianmukaiseksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien yritysten hinnan alittavuuden marginaali korkeammaksi kuin korkein yhteistyöhön osallistuneelle Yhteistyöhön yritykselle osallistumattomien yritysten hinnan alittavuuden marginaali asetettiin samalle tasolle kuin korkein yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty hinnan alittavuuden marginaali. Tämän todettiin olevan 37 prosenttia. Tätä lähestymistapaa pidettiin tarpeellisena, jotta vältyttäisiin palkitsemasta yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. alittavuuden marginaali. vahvistettu hinnan 3. 3. 4 Päätelmä (76) Tutkimusajanjaksona järjestetyistä tarjouskilpailuista käytettävissä olevien tietojen analysointi on osoittanut, että japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 20–37 prosentin marginaalilla. (77) Vertailtaessa todellisia myyntihintoja, jotka perustuivat yhteisön tuotannonalan ja yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamiin yksittäisiä myyntitapahtumia koskeviin yksityiskohtaisiin tietoihin, todettiin, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 0–24 prosenttia ja keskimäärin 3,4 prosenttia. On syytä huomata, että tarjouskilpailujen perusteella 15 arvioituna tämän yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin alittaneen yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävässä määrin (jopa 37 prosentilla). Siten edellä mainittua keskimääräistä hinnan alittavuuden marginaalia (3,4 prosenttia) olisi pidettävä vähimmäistasona tämän yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan osalta. (78) Vähäisen yhteistyöhön osallistumisen vuoksi hinnan alittavuuden marginaali vahvistettiin yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta korkeimman yhteistyöhön osallistuneelle yritykselle määritetyn hinnan alittavuuden marginaalin yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. Marginaaliksi vahvistettiin siten 37 prosenttia. palkitsemasta vältyttäisiin perusteella, jotta 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne (79) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. (80) Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevia taloudellisia osoittimia on tarkasteltava Japanista peräisin olevia televisiokamerajärjestelmiä ottaen huomioon aiemmat koskevat menettelyt eli polkumyyntitullin käyttöönotto vuonna 1994 ja absorption vastaisen menettelyn tulokset, jotka johtivat kyseisen polkumyyntitullin korottamiseen vuodesta 1997. Tutkimuksissa on osoittautunut, että jälkimmäisellä toimenpiteellä oli myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Jäljempänä esitettyihin osoittimiin on ollut vaikutusta myös kahdella muulla, teknologiseen kehitykseen liittyvällä tekijällä, nimittäin uudenlaisen televisiokameran rungon – videokameran – tulolla markkinoille vuonna 1997 ja digitaalisten televisiokameran runkojen uuden sukupolven kehittämisellä, joka alkoi myös vuonna 1997. 4. 1. Tuotanto (81) Yhteisön tuotannonalan televisiokameran väheni huomattavasti – 32 prosenttia – vuodesta 1995 vuoteen 1996, mutta kasvoi sitten tasaisesti vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon yltämättä kuitenkaan vuoden 1995 tasolle. Tältä osin tuotanto on noudattanut yhteisön markkinoiden kehitystä vuodesta 1997, ja se heijastaa edellä kuvatun tilanteen vaikutuksia. kokonaistuotanto runkojen 4. 2. Kapasiteetin käyttöaste (82) Televisiokameran runkojen tuotantokapasiteetin käyttöaste supistui 32 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1996 ja kasvoi jälleen tutkimusajanjaksoa kohti. Tämä kehitys heijastaa edellä mainittua tuotantomäärän lisäystä vuodesta 1997. 4. 3. Myynnin määrä (83) Yhteisön tuotannonalan myynti väheni 10 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1996 mutta kasvoi sitten vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon. Yhteensä kasvua oli 21 prosenttia vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon, ja tuotantomäärä oli tällöin noin 850 yksikköä. Tämä ei kuitenkaan vastannut yhteisön kulutusta, joka kasvoi samana aikana 54 prosenttia. 16 4. 4. Markkinaosuudet (84) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui tasaisesti yli 16 prosenttiyksikköä vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon ja oli tutkimusajanjaksona noin 60 prosenttia, mikä osoittaa, ettei yhteisön tuotannonala hyötynyt yhteisön kulutuksen kasvusta tai vuodesta 1997 alkaen vallinneesta suotuisasta markkinatilanteesta, joka oli seurausta absorptiotutkimuksen päättämisestä. 4. 5. Työllisyys (85) Alan työllisyys on pysynyt vakaana vuodesta 1996, jolloin se kasvoi nopeasti eli 20 prosenttia videokameroiden ja uuden sukupolven digitaalisten televisiokameran runkojen markkinoille tulon myötä. 4. 6. Investoinnit (86) Investoinnit vähenivät huomattavasti – 21 prosenttia – vuodesta 1995 vuoteen 1996 yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän ja myynnin supistumisen seurauksena. Vuonna 1997 ne lisääntyivät huomattavasti, noin 100 prosenttia, muun muassa uuden ja sukupolven kehitysinvestointien ansiosta, mutta tutkimusajanjaksona investoinnit vähenivät uudelleen. kehittämiseen digitaalisten tuotteiden tutkimus- liittyvien 4. 7. Kannattavuus (87) Vuosina 1995 ja erityisesti 1996 yhteisön tuotannonala kärsi huomattavia tappioita, joiden määrä väheni vasta vuodesta 1997 muun muassa Japanista peräisin oleville televisiokamerajärjestelmille määrätyn polkumyyntitullin tuolloisen korottamisen ja videokameroiden onnistuneen markkinoille saattamisen ansiosta. Koko jakson ajan yhteisön tuotannonalan myynti pysyi kuitenkin tappiollisena. Tappiot olivat tutkimusajanjaksona edelleen noin 10 prosenttia nettomyynnistä. 5. Vahinkoa koskeva päätelmä (88) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan televisiokameran runkojen myynnin määrä ja markkinaosuus eivät noudattaneet markkinoiden kasvua. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui 16 prosenttiyksikköä. Vaikka myynnin määrä kasvoi absoluuttisesti 21 prosenttia, on otettava huomioon, että samaan aikaan yhteisön kulutus kasvoi 54 prosenttia. Lisäksi yhteisön tuotannonala kärsi noin 10 prosentin tappiot, vaikka teknologisen kehityksen edellyttämien investointien rahoittamiseen tarvittaisiin 15 prosentin voitto. (89) Vuodesta 1997 tapahtunut investointien ja tuotantomäärän kasvu heijastaa sitä, että yhteisön tuotannonala on pyrkinyt pysymään mukana teknologian kehityksessä säilyttääkseen asemansa merkittävästi kasvavilla markkinoilla. Vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon asti yhteisön tuotannonala kärsi kuitenkin jatkuvasti taloudellisia tappioita. Tappiot pienenivät tutkimusajanjaksoa kohti, mutta ne ovat edelleen merkittäviä, erityisesti kun otetaan huomioon tämän korkean teknologian alan edellyttämät merkittävät tutkimus- ja kehitysinvestoinnit. (90) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 157 prosenttia vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon ja sen markkinaosuus 16 prosenttiyksikköä. On voitu todeta 17 myös, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ovat alittaneet yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävässä määrin (jopa 37 prosentilla). (91) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. (92) (93) (94) F. SYY-YHTEYS 1. Alustava huomautus Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja olisiko vahinko voinut aiheutua osittain tai kokonaan muista tekijöistä, jotta mahdollisesti muista tekijöistä aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus Sen selvittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko tuonnista, komissio arvioi, olivatko aiheutunut polkumyynnillä tarkasteltavana olevan Japanista peräisin olevan tuotteen sisältävät televisiokameran rungot syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. tapahtuneesta tapahtuneen tuonnin määrän kasvu 157 prosentilla sen Polkumyynnillä markkinaosuuden kasvu 16 prosenttiyksiköllä vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon sekä yhteisön tuotannonalan hintojen alittaminen (jopa 37 prosentilla) osui yhteen yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen (markkinaosuuden menettämisen, hinnankorotusten estymisen ja tuotannon tappiollisuuden) kanssa. ja (95) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski vuodesta 1995 vuoteen 1996, mutta kasvoi sitten tasaisesti vuodesta 1997 nousten yhteensä 21 prosenttia vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon. Vaikka se hyötyikin jonkin verran absorption vastaisen menettelyn tuloksista ja uusien tuotteiden saattamisesta yhteisön markkinoille, se ei hyötynyt yhteisön kulutuksen huomattavasta 54 prosentin kasvusta vaan menetti markkinaosuudestaan yli 16 prosenttiyksikköä. (96) Lisäksi tarjouskilpailujen analysoiminen on osoittanut, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävässä määrin (jopa ja että japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien myyntihinnat 37 prosentilla) vaikuttivat alentavasti myös yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin. (97) Koska televisiokameran runkojen markkinat ovat herkkiä hintojen muutoksille, koska markkinoilla toimii vain harvoja yrityksiä ja koska vuosittain myyty yksikkömäärä on suhteellisen vähäinen, eri yritysten tarjoamat hinnat ovat lähellä toisiaan ja vaikuttavat aina toisten yritysten hintoihin. Se että hintojen alittamista tapahtui markkinoilla, joilla jo jouduttu laskemaan, on osoitus yhteisön tuotannonalan myyntihintoja oli japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien aggressiivisesta hinnoittelupolitiikasta yhteisön markkinoilla. 3. Muut tekijät (98) Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkittiin lisäksi, olisivatko yhteisön kuin tuotannonalan vaikuttaa muut vahinkoon kärsimään voineet tekijät 18 (99) polkumyynnillä tapahtunut maista, teknologian kehitys ja yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ja tuottavuus. tuonti Japanista, erityisesti tuonti muista kolmansista Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti vientiä tuottajan harjoittavan yhteistyöhön osallistuneen jakautuivat Tutkimusajanjaksona yhteisön televisiokameran runkojen markkinat japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan kesken. Kaikissa yhteisön markkinoilla myymissä televisiokameran rungoissa todettiin olevan Japanista peräisin oleva tarkasteltavana oleva tuote (CCD-lohko). Vaikka sama vientiä harjoittava tuottaja toi puolivalmiita televisiokameran runkoja Yhdysvalloista, tutkimuksessa vahvistui, että ne olivat puolivalmiita ja sisälsivät oletettavasti ainoastaan ASIC-piirejä ja painopiirilevyjä, kun taas näissä televisiokameran rungoissa käytetyt CCD-lohkot olivat peräisin Japanista. ASIC-piirien ja painopiirilevyjen arvo on paljon CCD- lohkoja vähäisempi eikä niiden alkuperää ole koskaan selvitetty. Koska tämän tutkimuksen yhteydessä yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja ei osallistunut yhteistyöhön rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa, joka koski Yhdysvalloista peräisin olevia tältä osin ei ole käytettävissä tutkimustuloksia. televisiokamerajärjestelmiä, (100) Edellä todetun perusteella Yhdysvalloista peräisin olevien televisiokameran runkojen tuontia ei pidetä tämän tutkimuksen kannalta olennaisena, ja päätelmänä on, ettei se ole vaikuttanut yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon sellaisessa määrin, joka yhteisön katkaisisi tuotannonalan sen johdosta kärsimän vahingon välillä. syy-yhteyden tutkimuksen kohteena tuonnin olevan ja Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky ja vientitoiminta (101) Teknologian kehityksen ja tuottavuuden osalta voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala on vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon säilyttänyt tuotantonsa ja myyntinsä määrän ennallaan ja on jopa lisännyt investointejaan ja kehittänyt uusia digitaalisia tuotteita, jottei se menettäisi markkinaosuuttaan ja kilpailukykyään. (102) Tutkimusajanjaksona yhteisön tuotannonalan myynti vientimarkkinoille on pysynyt ennallaan, ja se kilpailee näillä markkinoilla suoraan tämän tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Yhteisön tuotannonala on merkittävä toimija Yhdysvaltain markkinoilla ja on myynyt tuotteitaan muihinkin kolmansiin maihin. (103) Tämän perusteella heikkoa vientitoimintaa tai kilpailukykyä ei voida pitää syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. 4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (104) Edellä todetun perusteella päätellään, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (105) oleviin peräisin Japanista sovellettu televisiokameran polkumyyntitoimenpiteitä vuodesta 1994. Tästä huolimatta yhteisön tuotannonalan, joka valmistaa sekä televisiokameran runkoja että tämän tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, on todettu kärsivän merkittävää vahinkoa. Koska tarkasteltavana oleva tuote muodostaa jopa 65 prosenttia televisiokameran rungon tuotantokustannuksista, koska runkoihin on 19 sekä televisiokameran runkoja että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavat ainoastaan japanilaiset tuottajat ja yhteisön tuotannonala ja koska ei ole todettu muita tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon, päätelmänä on, että yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon syynä on tarkastellun Japanista peräisin olevan tuotteen tuonti. F. YHTEISÖN ETU 1. Alustava huomautus (106) Komissio on tarkastellut toimenpiteiden toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen mahdollisia vaikutuksia. Erityistä huomiota kiinnitettiin polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisiin vaikutuksiin yhteisön tuotannonalaan ja käyttäjiin. (107) Koska tutkimuksen kohteena olevan tuotteen suorana käyttäjänä on yhteisön tuotannonala vaikutusta televisiokamerajärjestelmien (toisin sanoen televisiokameran runkojen) käyttäjiin eli tuotantoketjun seuraavaan tasoon. polkumyyntitullin päätettiin arvioida itse, 2. Yhteisön tuotannonala ja muut yhteisön tuottajat 2. 1. Yleistä (108) Yhteisön tuotannonala vastaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen koko yhteisön kuitenkin ja on työvoimaa automatisoitu, mutta edellyttää sekä tuotannossa tutkimus- tuotannosta. Tuotantoprosessi merkittävästi ammattitaitoista kehitystehtävissä. (109) Yhteisön tuotannonala on osoittanut olevansa rakenteeltaan elinvoimainen ja menestyksekäs, ja se on kyennyt mukauttamaan tuotevalikoimansa markkinoiden muuttuvaan kilpailutilanteeseen ja jopa saavuttamaan jonkinasteisen etumatkan digitaalisen teknologian kehittämisessä. (110) Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että yhteisön tuotannonala vähentää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoaan yhteisössä, jollei polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan oteta käyttöön toimenpiteitä. Tämä päätelmä on perusteltu, kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen alalla pitkään ja polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuneet liiketaloudelliset tappiot. Ilman toimenpiteiden käyttöön ottamista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alentava vaikutus tekee edelleen tyydyttävä voittomarginaali, jota tarvittaisiin ehdottomasti pysymiseksi mukana teknologian kehityksessä kohti kevyempiä ja erittäin suorituskykyisiä digitaalikameroita. Koska lisäksi paljon televisiokamerajärjestelmien tuotannon tietyt vaiheet edellyttävät työvoimaa, joissa täysin mahdollista, työvoimakustannukset ovat alhaisemmat. siirretään maihin, tuotannonalan ponnistukset saavuttaa yhteisön turhiksi että on ne 2. 2. Työllisyys (111) Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikentynyt tasaisesti vuodesta 1996. Jos tämä suuntaus jatkuu, yhteisön tuotannonala voi joutua vähentämään tuotantoaan yhteisön alueella, jolloin noin 250 tarkasteltavana olevan tuotteen ja siten myös televisiokamerajärjestelmien valmistukseen suoraan liittyvää yhteisön työpaikkaa olisi 20 vaarassa. Jos taas toimenpiteet otettaisiin käyttöön, jatkaa ja kehittää toimintaansa yhteisössä. Lisäksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ottaminen käyttöön auttaisi säilyttämään televisiokamerajärjestelmien tuotantoon välillisesti, lähinnä tutkimus- ja kehitystoiminnan kautta liittyviä työpaikkoja. Siten televisiokamerajärjestelmien tuotantoon liittyvien työpaikkojen määrä yhteisössä turvattaisiin, ja se voisi jopa nousta. tuotannonala voisi 2. 3. Tutkimus ja kehitys (T&K) (112) Televisiokamerajärjestelmien tuotannolla on vaikutuksia muuhunkin tuotantoon, erityisesti CCD-lohkon kehittämiseen, sillä sen komponentteja käytetään myös muihin sovelluksiin kuten lääketieteellisiin tarkoituksiin ja turvajärjestelmiin. (113) Lisäksi tarkasteltavana olevaa tuotetta ja televisiokamerajärjestelmiä valmistavalla yhteisön lähetyslaitteiden vaikutusta kehittämisestä ja valmistuksesta televisiovastaanottimien ja tallentimien tuotantoon, ja vahvistettaviin televisioalalle voi se standardeihin. vaikuttaa myös EU:n tulevaisuudessa tuotannonalalla televisioalaan koko on 3. Etuyhteydessä olevat tuojat ja taloudelliset toimijat yhteisössä ja tuojien taloudellisten (114) Tarkasteltavana olevan maan vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien yhteisön että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi myönteisiä vaikutuksia EU:n tuotantoon ja työllisyyteen, tapahtuneesta tutkimusajanjaksona tuotantotoiminnasta saatetaan siirtää yhteisöön ja yhteisössä tähänkin asti tapahtuneen tuotantotoiminnan merkitys kasvaisi entisestään. Tällainen vaikutus on ollut Yhdysvalloista peräisin olevia televisiokamerajärjestelmiä koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisella. toimijoiden Japanissa voidaan olettaa, osalta sillä osa 4. Käyttäjät (115) Tarkasteltavana on suora olevan käyttäjä tuotteen yhteisön tuotannonala. Markkinoiden luonteen vuoksi on kuitenkin arvioitava polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia televisiokamerajärjestelmien käyttäjiin (jotka ovat samalla televisiokameran runkojen käyttäjiä). Televisiokamerajärjestelmien käyttäjiä ovat lähinnä toimiluvan saaneet televisioyhtiöt, jotka lähettävät omia ohjelmiaan omilla laitteillaan, jotka ne ostavat yleensä suoraan televisiokamerajärjestelmien tuottajilta. lähetä omia Käyttäjinä on myös toimiluvan saaneita televisioyhtiöitä, ohjelmiaan, tuotantoyhtiöitä, jotka toimittavat asiakkailleen laitteita (mukaan lukien kamerajärjestelmiä) ja henkilöstöä, sekä vuokrausyhtiöitä, jotka vuokraavat kameroita ja muita laitteita erilaisille asiakkaille. jotka eivät (116) Yhteisön etua koskeva kyselylomake lähetettiin yli 60 käyttäjälle. Niistä 15 vastasi kyselyyn ja osallistui yhteistyöhön osittain. Yhteistyöhön osallistuminen oli vähäistä, sillä useimmat vastanneista yrityksistä eivät toimittaneet alunperin pyydettyjä tietoja tai eivät vastanneet joitakin saaduista vastauksista, mutta kaikkia ei voitu tarkastaa, koska käyttäjät eivät suostuneet tarkastuskäynteihin. lisätietoja koskeneeseen pyyntöön. Komissio tarkasti 21 vastaisilla ettei polkumyynnin (117) Vähäinen yhteistyöhalukkuus ja se, ettei yksikään käyttäjä ottanut komissioon yhteyttä menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen, oikeuttaa päätelmän, todennäköisesti ole toimenpiteillä ratkaisevaa vaikutusta televisiokamerajärjestelmien käyttäjiin. Päätelmä vastaa aiemmissa televisiokamerajärjestelmiä koskeneissa menettelyissä saatuja tuloksia, joiden mukaan televisiokamerajärjestelmät eivät ole merkittävä kustannustekijä sillä niiden osuus ohjelmien tuotannon kokonaiskustannuksista on käyttäjille, vähäinen. laitekustannuksia, käyttäjien aiheutuvat kustannukset ovat noin 10 prosenttia televisiokamerajärjestelmistä studiossa ja enimmillään 20 prosenttia pienessä lähetysajoneuvossa. Lisäksi tämän televisiokamerajärjestelmän tutkimuksen osuus tuotteen Jos kuitenkin tarkastellaan kokonaiskustannuksista on vain noin 15 prosenttia. televisioyhtiön laitekustannuksia, prosenttiosuus pienenee entisestään, sillä televisiokamerajärjestelmän kustannuksia paljon suurempia kustannuksia ovat esimerkiksi ohjelmien tuotantokustannukset, henkilöstömenot ja yleiskustannukset. kokonaiskustannuksia tarkastellaan ainoastaan pelkästään kohteena olevan eikä Jos (118) Yleisesti ottaen vaikutukset kumpaan tahansa käyttäjäluokkaan ovat melko vähäisiä, jos verrataan kustannuksia televisioyhtiöiden ja televisiokamerajärjestelmien kanssa tekemisissä olevien muiden yritysten koko toimintaan. Televisioyhtiöiden osalta vaikutus on noin 0,1 prosenttia ja tuotanto- ja vuokrausyhtiöiden osalta noin 1 prosentti. (119) Tutkimus osoitti myös, että televisiokamerajärjestelmien hinnat yhteisössä eivät olevien polkumyyntitoimenpiteiden mainittujen, koskevien Japanista peräisin tuontia edellä merkittävästi nousseet televisiokamerajärjestelmien käyttöönoton seurauksena. tason (120) Ottaen huomioon asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta ehdotettujen polkumyyntitoimenpiteiden yhteisössäkin toimii todennäköisesti aiheuta televisiokamerajärjestelmien tuottajia, merkittävää televisiokamerajärjestelmien hintojen nousua yhteisössä. Käyttäjien kannalta mahdollisen polkumyyntitullin vaikutus olisi siten vähäinen. Eräät käyttäjistä vientiä ovat harjoittavilta tuottajilta, vaikka Japanista peräisin olevia televisiokamerajärjestelmiä koskeva polkumyyntitulli on ollut voimassa vuodesta 1994 (ja vaikka sitä korotettiin vuonna 1997), ja jotkin käyttäjät tekevät näin luultavasti jatkossakin. ja että toimenpiteet eivät televisiokamerajärjestelmänsä edelleen asianomaisilta hankkineet sen, 5. Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (121) Yhteisön tuotannonala vie televisiokamerajärjestelmiä muihin kolmansiin maihin muttei Japaniin. (122) Mahdollisten toimenpiteiden yhteisön kilpailutilanteeseen kohdistuvien vaikutusten osalta mainittakoon, että eräät asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että tullien käyttöönotto johtaisi kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien häviämiseen yhteisön markkinoilta, nostaisi heikentäisi televisiokamerajärjestelmien hintoja. huomattavasti kilpailua mikä ja (123) Vaikuttaa kuitenkin todennäköisemmältä, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkavat televisiokamerajärjestelmien myyntiä hinnoilla, jotka eivät aiheuta vahinkoa, sillä niillä on luja teknologinen perusta, vahva asema markkinoilla ja tuotantolaitoksia 22 yhteisössä. Tätä päätelmää tukevat havainnot polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta vuonna 1994 ja korottamisesta vuonna 1997: näillä toimenpiteillä ei ollut haitallista vaikutusta yhteisön markkinoihin. (124) Alan nopean teknologisen kehityksen vuoksi kilpailu säilyy epäilyksettä kovana mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeenkin. Koska monet televisiokamerajärjestelmien markkinoilla perustaneet tuotantolaitoksia yhteisön alueelle, ne pystyvät vastaamaan käyttäjien kysyntään ja tarjoamaan laajan tuotevalikoiman. Polkumyyntitullien käyttöön ottaminen ei siten rajoita käyttäjien valinnanvaraa tai rajoita kilpailua. yritykset toimivat ovat 6. Yhteisön etua koskeva päätelmä (125) Näin ollen katsotaan, ettei polkumyyntitullien käyttöön ottamiselle ole pakottavia esteitä. H. EHDOTETUT TOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso (126) Edellä esitetyt polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät edellyttävät lopullisten toimenpiteiden ottamista käyttöön. Tätä varten on tarkasteltu olla muodoltaan ja tasoltaan, jotta niillä poistettaisiin mahdollisimman hyvin vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja autettaisiin palauttamaan todellinen kilpailu yhteisön markkinoille. polkumyyntitoimenpiteiden sitä, millaisia lopullisten pitäisi (127) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. Koska yhteistyöhön osallistuminen on ollut riittämätöntä vahingon arvioimiseksi, hinnankorotus määritettiin lisäämällä todettuun hinnan alittavuuteen yhteisön tuotannonalalta saamatta jäänyt joka on 15 prosenttia liikevaihdosta. Tämä voittomarginaali vastaa sitä aiemmissa yhteyksissä todettua vähimmäismarginaalia, joka on tarpeen suuria T&K-menoja edellyttävillä ja samoin se vastaa tuotannonaloilla erityisesti kehitettäessä uusia tuotteita, marginaalia, joka olisi kohtuudella saavutettavissa ilman vahingollista polkumyyntiä. Tämän vertailun tuloksena saatu erotus ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF- kokonaistuontiarvosta. tuotto ja voittomarginaali, (128) Yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovellettiin seuraavaa menetelmää: vahinkomarginaali laskettiin lisäämällä suurimpaan todettuun hinnan alittavuuteen tuotto ja kohtuullinen voitto, kuten edellä on esitetty. Tätä saamatta jäänyt lähestymistapaa pidettiin tarpeellisena, ja tiedossa olevia tarkoituksella yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. Jäännöstulli vahvistettiin tämän jälkeen alhaisemman tullin periaatteen mukaisesti, kuten seuraavassa kohdassa selostetaan. jotta ei palkittaisi (129) Koska todetut polkumyyntimarginaalit olivat kaikissa tapauksissa alhaisempia kuin edellä mainittu vahingon korjaava taso, lopullisten tullien pitäisi perustua määritettyyn polkumyyntimarginaaliin. 23 2. Ehdotettava polkumyyntitulli (130) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan jotka vastaavat jotka olivat vahinkomarginaaleja mukaisesti olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, tasoltaan todettuja polkumyyntimarginaaleja, alhaisempia. (131) Edellä todetun perusteella lopulliset tullit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat: Yritys Polkumyyntitulli (%) Matsushita Sony Corporation Kaikki muut japanilaiset yritykset 0 17,6 40,2 (132) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten jäännöstulliksi on edellä esitettyjen menetelmien perusteella määritetty 40,2 prosenttia. (133) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset ”kaikkiin muihin tullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin japanilaisiin yrityksiin” sovellettavaa tullia. sovellettavia yrityksiin” tulleja) (134) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle12 ja mukaan on jotka koskevat liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tai tuotanto- nimenmuutokseen esimerkiksi myyntiyksiköihin mahdollisesti sekä liittyviä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. tiedot tai yrityksen ja erityisesti ne, uusiin kyseisiin tuotantotoiminnan kyseiseen 12 Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24 - 8/38, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia. 24 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Japanista peräisin olevien, CN-koodeihin ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88, ex 8542 13 80 (TARIC-koodit ……. ) kuuluvien televisiokamerajärjestelmän (TCS) osien tuonnissa. Nämä osat määritellään seuraavasti: - värijaottimet, joihin on kiinnitetty vähintään kolme varaussiirto- eli CCD-anturia, mukaan lukien elektroniset ilman rakenneyhdistelmät suodatinkiekkoa, ja niiden osat, myös - sellaiset sovelluskohtaiset integroidut piirit (ASIC-piirit), joita käytetään ainoastaan TCS:n käyttöpaneeleissa, pääohjauspaneeleissa ja televisiokameroiden tukiasemissa, televisiokameran rungoissa, ohjaus- ja - painopiirilevyt, jotka sisältävät edellä mainitut ASIC-piirit. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: Tuottaja Matsushita Sony Corporation Kaikki muut japanilaiset yritykset Tulli (%) Taric- lisäkoodi 0 17,6 40,2 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] 25


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1077/00 di Raffaele Costa (PPE-DE) alla Commissione. Condizioni praticate da alcuni istituti di credito italiani ai propri correntisti.

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
infringement of EU law
interest
powers of the institutions (EU)

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/153 Tuttavia, in alcuni paesi candidati all(cid:146)adesione, ossia la Bulgaria, la Lituania e la Slovacchia, tale politica restrittiva non tiene conto della realt(cid:224) politica. Per tali governi, la chiusura totale dei loro impianti nucleari solleva questioni sociali ed economiche estremamente difficili. Alla luce di tali difficolt(cid:224), il miglior modo di riconciliare gli interessi sociali ed economici con una maggiore sicurezza nucleare sarebbe la sostituzione dei vecchi reattori di concezione sovietica con altri reattori moderni di concezione occidentale che dispongano della tecnologia piø recente in materia di sicurezza. E(cid:146) pertanto la Commissione disposta a considerare la possibilit(cid:224) di ampiare i criteri per la concessione dei prestiti EURATOM in modo da tener conto della realt(cid:224) politica nei paesi candidati all(cid:146)adesione e permettere il finanziamento di nuovi reattori di concezione occidentale? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (8 maggio 2000) La decisione 94/179/Euratom del Consiglio del 21 marzo 1994 che modifica la decisione 77/270/Euratom al fine di abilitare la Commissione a contrarre prestiti Euratom per contribuire al finanziamento del miglioramento del grado di sicurezza e di efficienza del parco nucleare di taluni paesi terzi (1) abilita la Commissione a contrarre, entro i limiti di importi stabiliti dal Consiglio (attualmente 4 000 milioni di €) prestiti i cui proventi saranno destinati, sotto forma di mutui, a finanziare progetti destinati unicamente a rafforzare la sicurezza e l(cid:146)efficienza del parco nucleare dei paesi terzi ammissibili, tra i quali si trovano i paesi candidati all(cid:146)adesione che producono elettricit(cid:224) di origine nucleare. La decisione permette anche di finanziare nuovi progetti di situano nella Comunit(cid:224). investimento, ma soltanto quando essi si La decisione si basa in particolare sull(cid:146)articolo 203 del trattato Euratom che prescrive che il Consiglio deliberi all(cid:146)unanimit(cid:224) su proposta della Commissione e previa consultazione del Parlamento. Le circostanze politiche non sembrano favorevoli per suscitare all(cid:146)unanimit(cid:224) un accordo su un amplia- mento dell(cid:146)ammissibilit(cid:224) ai prestiti Euratom per nuovi reattori da costruire nei paesi candidati all(cid:146)adesione. La Commissione analizza comunque le condizioni da soddisfare prima di poter presentare una proposta nel senso indicato dall(cid:146)onorevole parlamentare. il primo problema in materia di A livello di priorit(cid:224), investimenti che si pone nei paesi candidati all(cid:146)adesione concerne, a giudizio della Commissione, il finanziamento dello smantellamento degli impianti nucleari obsoleti (non ammodernabili) la cui chiusura Ł stata negoziata dalla Commissione e l(cid:146)adeguamento impianti che devono restare temporaneamente in funzione. La in materia di sicurezza nucleare degli Commissione ha quindi deciso il 18 aprile 2000 di concedere un prestito Euratom all(cid:146)ammodernamento delle unit(cid:224) 5 e 6 della centrale nucleare di Kozloduy (Bulgaria). Per l(cid:146)ammodernamento degli impianti che devono restare in funzione, i prestiti Euratom da soli per(cid:242) non sono sufficienti e si dovr(cid:224) quindi ricorrere ai mezzi finanziari disponibili nell(cid:146)ambito del programma PHARE nonchØ all(cid:146)organizzazione di conferenze di donatori (cos(cid:236) come previsto per lo smantellamento della centrale di Ignalina in Lituania). (1) GU L 84 del 29. 3. 1994. (2001/C 26 E/190) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1077/00 di Raffaele Costa (PPE-DE) alla Commissione (7 aprile 2000) Oggetto: Condizioni praticate da alcuni istituti di credito italiani ai propri correntisti Le banche italiane remunerano normalmente i correntisti con somme che vanno dallo 0,05 all(cid:146)1 % annuo del capitale, richiedendo invece cifre vicine o anche superiori al 10-12 % quando concedono prestiti (affidamenti). C 26 E/154 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 Pu(cid:242) la Commissione dire se tali azioni sono compatibili con le norme comunitarie? Intende essa intervenire per far cessare l(cid:146)assurdo e miope atteggiamento della maggioranza degli istituti di credito italiani che sottraggono ingiustificatamente a privati cittadini, ad aziende ed enti (cid:129) anche pubblici (cid:129) somme importanti? Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (16 maggio 2000) La legislazione comunitaria non contiene disposizioni dirette a regolamentare i tassi d(cid:146)interesse che gli istituti di credito applicano alla propria clientela in relazione ai conti correnti o ai prestiti. Spetta alle forze del mercato determinare il livello dei tassi d(cid:146)interesse. trattati non offrono alcuna base per proporre misure legislative riguardanti I le questioni sollevate dall(cid:146)onorevole parlamentare e non danno alla Commissione alcun potere d(cid:146)intervento diretto in questo campo. La Commissione, le banche centrali nazionali e le Banca centrale europea non possono quindi regolamen- tare direttamente le tariffe praticate dagli istituti di credito per i loro servizi, nØ la remunerazione del capitale da essi offerta. ¨ responsabilit(cid:224) di ciascun istituto di credito decidere al riguardo, sulla base della propria strategia commerciale e secondo i principi del libero mercato. La Commissione, di conseguenza, non prevede di adottare alcuna iniziativa intesa a regolamentare le pratiche seguite nei confronti dei loro clienti dagli istituti di credito della Comunit(cid:224). (2001/C 26 E/191) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1091/00 di Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) alla Commissione (7 aprile 2000) Oggetto: Libera circolazione dei funzionari La televisione svedese ha di recente dato risalto al caso d(cid:146)una donna che, dopo aver lavorato per tre anni presso un(cid:146)istituzione comunitaria e successivamente deciso di rimpatriare in Svezia, al suo rientro si Ł resa conto di essere stata completamente tagliata fuori dai regimi di assicurazioni sociali e di essere considerata alla stregua di qualcuno che si stabilisca in Svezia per la prima volta. Dopo aver dato fondo ai risparmi messi da parte durante gli anni di lavoro come funzionaria europea, si Ł vista costretta a vivere dell(cid:146)assistenza sociale nell(cid:146)attesa di trovare un lavoro. I motivi per cui persino dei funzionari lautamente pagati decidono di rimpatriare possono essere molteplici e ovviamente ciascuno deve poter essere libero di fare questa scelta. Ci(cid:242) che viceversa viene percepito come ingiusto Ł che i funzionari europei si debbano vedere costretti a restare in sede per il fatto di essere stati depennati dai regimi assicurativi nazionali senza poter fare affidamento su altri regimi previdenziali alternativi. Detto questo, che cosa intende fare la Commissione per agevolare la libera circolazione anche dei funzionari UE? Risposta del Commissario Diamantopoulou a nome della Commissione (31 maggio 2000) Non esiste un sistema unificato di previdenza sociale a livello europeo istituito dalla legislazione comunitaria. Ciascuno Stato membro Ł responsabile del proprio sistema previdenziale e stabilisce quali prestazioni erogare, il loro importo e le condizioni per averne diritto. In generale, i regimi nazionali di previdenza sociale non concedono sussidi di disoccupazione a persone che cessano volontariamente un(cid:146)attivit(cid:224) professionale. I funzionari e gli altri agenti delle istituzioni comunitarie sono protetti da un regime di previdenza sociale istituito dal Consiglio, in base all(cid:146)articolo 15 del Protocollo su privilegi e immunit(cid:224) delle Comunit(cid:224). Le norme che disciplinano le prestazioni di questo regime sono contenute nello statuto


title: ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΠΡΟΣ ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ σύμφωνα με το άρθρο 251, παράγραφος 2, δεύτερο εδάφιο της συνθήκης EK  σχετικά με την κοινή θέση του Συμβουλίου όσον αφορά την πρόταση για την έκδοση σύστασης του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου που προβλέπει τα ελάχιστα κριτήρια που διέπουν τις περιβαλλοντικές επιθεωρήσεις στα κράτη μέλη

eurovoc_concepts:
environmental law
environmental monitoring
health policy


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1085/00 υποβολή: Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Στόχοι της μελέτης σχετικά με τον εφοδιασμό με φιλέτο τόνου.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU market
common fisheries policy
fish product
supply balance sheet

text: C 53 E/68 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 Symfvnh·uhke kata· th dia·rkeia thw synedri·ashw thw Ornis na mhn eggrafei· to en lo·gv ypoei·dow vw proteraio·thta gia xrhmatodo·thsh LIFE. O kata·logow proteraio·thtaw kauori·zetai kat(cid:146) apokleistiko·thta ba·sei toy katalo·goy toy pararth·matow I, o opoi·ow anafe·retai mo·no sto ei·dow Tetrao urogallus. Vsto·so, epishma·nuhke kata· thn synedri·ash o·ti to gegono·w ayto· den apoklei·ei thn ypobolh· ai·thshw LIFE gia th diath·rhsh toy en lo·gv ypoei·doyw. Se peri·ptvsh poy h ai·thsh antapokri·netai stiw anagkai·ew proy¤ poue·seiw gia to LIFE (symperilambanome·nhw thw apai·thshw o·ti oi me ba·sh tiw topouesi·ew perioxe·w e·rgvn e·xoyn xarakthrisuei· vw perioxe·w eidikh·w prostasi·aw (special protection areas (cid:129) SPA)), ejeta·zetai sobara· apo· thn Epitroph·. Dystyxv·w, fai·netai o·ti ta epi·peda prostasi·aw toy ypoei·doyw stiw SPA ei·nai epi· toy paro·ntow xamhla·. (2001/C 53 E/081) GRAPTH ERVTHSH E-1085/00 ypobolh·: Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) prow thn Epitroph· (7 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Sto·xoi thw mele·thw sxetika· me ton efodiasmo· me file·to to·noy To Symboy·lio ane·uese sthn Epitroph· mi·a mele·th sxetika· me tiw ana·gkew efodiasmoy· thw koinotikh·w agora·w me file·to to·noy. Sto synoptiko· e·ggrafo thw en lo·gv mele·thw, to opoi·o dhmosiey·uhke apo· thn Epitroph·, pare·xetai h diabebai·vsh o·ti sto·xow h·tan, pra·gmati, «na gi·nei mi·a katagrafh· o·son afora· ton efodiasmo· me file·to to·noy». Para· tay·ta, h prv·th para·grafow toy kefalai·oy tvn systa·sevn arxi·zei anafe·rontaw o·ti «to kentriko· ue·ma thw paroy·saw mele·thw ei·nai me poion tro·po mporoy·me na trofodoth·soyme thn italikh· biomhxani·a v·ste na synexi·sei na ei·nai antagvnistikh·». Mporei· na ejhgh·sei h Epitroph· poiow h·tan pra·gmati o teliko·w sto·xow thw mele·thw; Uevrei· deontologikv·w oruo·n, h en lo·gv mele·th, h opoi·a xrhmatodotei·tai apo· dhmo·sia kondy·lia, epvfeloy·menh miaw poly· safoy·w entolh·w toy Symboyli·oy, na xrhsimopoiei·tai sthn oysi·a prokeime·noy na diapistvuoy·n oi ana·gkew orisme·nvn sygkekrime·nvn epixeirh·sevn eno·w kra·toyw me·loyw; Ea·n oi epixeirh·seiw ayte·w epiuymoy·n na gnvri·zoyn ta ady·nata shmei·a thw agora·w prokeime·noy na antagvnisuoy·n tiw a·llew epixeirh·seiw tvn kratv·n melv·n, den ua e·prepe na anaue·soyn oi i·diew thn ekpo·nhsh sxetikv·n meletv·n; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Mai(cid:138)oy 2000) (cid:211)son afora· thn prv·th erv·thsh, parape·mpv to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sthn koinh· apa·nthsh poy do·uhke apo· thn Epitroph· stiw grapte·w ervth·seiw E-756/00 e·vw E-761/00 toy k. Varela Suanzes-Carpegna. (1) (cid:211)son afora· th xrhsimopoi·hsh thw mele·thw, h Epitroph· ei·nai thw gnv·mhw o·ti ayth· ei·nai iso·rroph to·so apo· a·poch ana·lyshw o·so kai symperasma·tvn. H ana·lysh kaly·ptei ta kyrio·tera kra·th me·lh paragvgh·w kai katana·lvshw tvn proi¤o·ntvn aytv·n (kauv·w kai tiw tri·tew xv·rew) kai oi systa·seiw aforoy·n o·loyw toyw para·gontew thw agora·w, braxypro·uesma kai mesopro·uesma. Ei·nai kata· syne·peia anakribe·w na isxyri·zetai kanei·w o·ti h mele·th xrhsimopoiei·tai gia na katastoy·n gnvste·w oi ana·gkew sygkekrime·nvn epixeirh·sevn eno·w kra·toyw me·loyw. Pra·gmati, h mele·th ayth·, ka·ue a·llo sygkentrv·netai stoyw epixeirhmati·ew eno·w kra·toyw me·loyw, alla· ejeta·zei leptomerv·w thn kata·stash tvn kyriote·rvn epixeirh·- sevn tvn sxetikv·n kratv·n melv·n. Kat(cid:146)ayto·n ton tro·po h mele·th analy·ei se ba·uow thn kata·stash epta· ispanikv·n epixeirh·sevn, dy·o italikv·n kai tessa·rvn gallikv·n. Se apa·nthsh thw teleytai·aw erv·thshw, h Epitroph· ypenuymi·zei o·ti h mele·th ayth· pragmatopoih·uhke apo· thn Epitroph· kato·pin aith·matow toy Symboyli·oy kai o·xi meta· apo· ai·thsh tvn sxetikv·n epixeirh·sevn. (1) EE C 26 E thw 26. 1. 2001, sel. 104


title: Règlement (CE) n° 731/2000 de la Commission du 7 avril 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 8. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 87/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 731/2000 DE LA COMMISSION du 7 avril 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) les valeurs forfai- En application des critères susvisés, taires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 3223/94 de la Commission du vu le règlement 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commerciales multilaté- rales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 8 avril 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 7 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 87/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 8. 4. 2000 du règlement de la Commission, du 7 avril 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 999 388 400 404 508 512 528 720 804 999 388 400 512 528 720 999 129,5 115,3 194,4 146,4 113,0 107,2 146,6 122,3 76,6 34,6 55,6 54,1 34,8 38,8 33,7 51,1 42,5 35,3 35,3 95,6 92,1 92,8 83,9 88,3 85,4 76,9 104,2 89,9 70,2 65,5 69,0 85,8 107,7 79,6 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2543/1999 de la Commission (JO L 307 du 2. 12. 1999, p. 46). Le code «999» représente «autres origines»


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 738/2000 tas-7 ta' April 2000 li jikkonċerna l-klassifikazzjoni ta' xi prodotti fin-Nomenklatura Magħquda

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
cable transport
hoisting equipment

text: 380 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 32000R0738 8. 4. 2000 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 87/10 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 738/2000 tas-7 ta’ April 2000 li jikkonċerna l-klassifikazzjoni ta’ xi prodotti fin-Nomenklatura Magħquda IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabblixxi il-Komunità Ewropea, Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 Lulju 1987 dwar it-tariffa u n-nomenklatura statistika u dwar it-Tariffa tad-Dwana Komuni (1) kif l-aħħar emendat mir- Regolament (KE) Nru 2626/1999 (2), u partikolarment l-Artikolu 9 tiegħu, tal-Kummissjoni Billi: (1) (2) (3) (4) Sabiex tkun assigurata applikazzjoni uniformi tan- Nomenklatura Magħquda mehmuża mar-Regolament imsemmi, hu neċessarju li jiġu adottati miżuri li jikkonċer- naw il-klassifikazzjoni tal-prodotti msemmija fl-Anness ma’ dan ir-Regolament. Ir-Regolament (KEE) Nru 2658/87 ipprovda r-regoli ġene- rali għall-interpretazzjoni tan-Nomenklatura Magħquda. Dawk ir-regoli japplikaw ukoll għal kull nomenklatura oħra li hi kollha jew f’parti bbażata fuqha jew li żżid xi sud- diviżjoni stabbilita mid- u dispożizzjonijiet speċifiċi tal-Komunità, bil-għan għall- applikazzjoni tat-tariffa u miżuri oħrajn li għandhom x’jaqsmu man-negozju fil-prodotti. addizzjonali hi li Bis-saħħa tar-regoli ġenerali msemmija, il-prodotti deskritti fil-kolonna 1 ta’ l-iskeda mehmuża mar-Regolament pre- żenti għandhom jiġu klassifikati taħt il-kodiċijiet NM murija fil-kolonna 2, permezz tar-raġunijiet miġjuba fil- kolonna 3. Huwa xieraq li l-informazzjoni dwar it-tariffa li torbot l-Istati Membri maħruġa mill-awtoritajiet tad-dwana ta’ dwar fin-Nomenklatura Magħquda u li ma tikkonformax mad-dispożizzjonijiet ta’ il-klassifikazzjoni tal-prodotti tiġi tista’ tibqa’ invokata, dan ir-Regolament, taħt id-dispożizzjonijiet fl-Artikolu 12(6) tar-Regolament tal- Kunsill (KEE) Nru 2913/92 tat-12 ta’ Ottubru 1992 li jis- tabbilixxi l-Kodiċi tad-Dwana Komunitarju (3), kif l-aħħar emendat mill-Parlament Ewropew u r-Regolament tal- Kunsill (KE) Nru 955/1999 (4), għal perjodu ta’ tliet xhur mid-dententur. (5) (6) Il-miżuri provduti l-opinjoni għandhom x’jaqsmu l-prodotti Nri 1 sa 4 u 6. f’dan ir-Regolament huma skond fejn tal-Kumitat tad-Dwana tal-Kodiċi Il-Kumitat tal-Kodiċi tad-Dwana ma tax opinjoni fil-limitu taż-żmien provdut mill-president tiegħu fejn għandu x’jaqsam il-prodott Nru 5 fl-iskeda mehmuża, ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: L-Artikolu 1 Il-prodotti deskritti fil-kolonna 1 ta’ l-iskeda mehmuża huma issa klassifikati fi ħdan in-Nomenklatura Magħquda taħt il-kodiċijiet NM murija fil-kolonna 2 ta’ l-iskeda msemmija. L-Artikolu 2 ta’ L-informazzjoni dwar it-tariffa li torbot maħruġa mill-awtoritajiet tikkonformax tad-dwana tiġi tibqa’ mad-dispożizzjonijiet invokata 12(6) tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92 għal perjodu ta’ tliet xhur. li ma ta’ dan ir-Regolament tista’ l-Artikolu id-dispożizzjonijiet l-Istati Membri taħt ta’ L-Artikolu 3 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 ġurnata wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fis-7 ta’ April 2000. Għall-Kummissjoni Frederik BOLKESTEIN Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 256, tas-7. 9. 1987, p. 1. (2) ĠU L 321, ta’ l-14. 12. 1999, p. 3. (3) ĠU L 302, tad-19. 10. 1992, p. 1. (4) ĠU L 119, tas-7. 5. 1999, p. 1. 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 381 Deskrizzjoni ta’ l-oġġetti (1) 1. Prodott flessibbli użat għat-temperatura — distribuzzjoni kontrollata ta’ gassijiet u likwidi. Huwa jikkonsisti mill-komponenti li ġejjin mill-ġewwa ’l barra) — tubu tal-plastik flessibbli sabiex jiġi tras- li għandu pressa il-materjal, portat minima ta’ 27,6 MPa — filament, li huwa separat mit-tubi tat- trasport minn folja ta’ l-aluminju L-ANNESS Klassifikazzjoni (Kodiċi NM) (2) 3917 31 90 Raġuni (3) hija Klassifikazzjoni determinata mid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġenerali 1,3b u 6 għall-interpretazzjoni tan-Nomenklatura Magħ- quda, Nota 8 għall-Kapitolu 39 u l-kliem ta’ Kodiċi NM 3917, 3917 31 u 3917 31 90 It-tubu tal-plastika, li huwa element deċisiv għat- trasport ta’ materjal, jagħti lill-prodott il-karattru essenzjali tiegħu — saff ta’ folja ta’ l-aluminju, li jkopri t-tubu ta’ il-filament folja u tat-trasport, l-aluminju — wajer oħxon ta’ l-elettriku iżolat għall- kontroll tal-filament — saff ta’ materjal tas-suf — kopertura minn barra ta’ materjal sinte- tiku flessibbli Il-prodott huwa importat apparat f’tul mingħajr 2. Prodott flessibbli użat għad-distribuzzjoni kkontrollata għat-temperatura ta’ gassijiet u likwidi. Huwa jikkonsisti mill-komponenti li ġejjin (minn ġewwa ’l barra): — sorra ta’ tubi tal-plastika flessibbli għall- materjal ta’ trasportazzjoni — filament, li huwa separat mit-tubi tat- trasport minn folja ta’ l-aluminju 3926 90 99 hija Klassifikazzjoni determinata mid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġenerali 1,3b u 6 għall-interpretazzjoni tan-Nomenklatura Magħ- quda, u l-kliem ta’ Kodiċi NM 3926, 3926 90 u 3926 90 99 In-numru ta’ tubi tal-plastika, li huma elementi lill- deċisivi għat-trasport ta’ materjal, prodott il-karattru essenzjali tiegħu jagħti — saff ta’ folja ta’ l-aluminju, li jkopri t-tubi ta’ il-filament folja u tat-trasport, l-aluminju — wajer oħxon ta’ l-elettriku iżolat għall- kontroll tal-filament — saff ta’ materjal tas-suf — kopertura minn barra ta’ sintetiċi flessib- bli materjal Il-prodott huwa importat apparat f’tul mingħajr 3. Vettura li fejn pjattaforma f’qafas u għas-sewwieq jerfa’ b’sistema idrolika apparat isir mgħammar ma’ ix-xogħol ta’ vannijiet Il-vettura jikkonsisti b’kabina l-passiġġieri. Jaħdem b’magna diesel. Huwa tajjeb għas- sewqan fuq toroq pubbliċi indipendentement L-apparat li jerfa’ huwa mgħammar perma- nentement fuq il-vettura. Jikkonsisti minn jib teleskopiku għall-movimenti vertikali, li jistgħu jduru. Għandu pjattaforma li taħdem ta’ qies 0,60 m x 1,20 m, u rixtelli ta’ sigurtà. Il-kontrolli ta’ apparat li jerfa’ huma merfu- għa fuq pjatta forma. Il-vettura għandha 4 stabilizzaturi retractable li qegħdin fuq l-art meta l-apparat li jerfa’ jkun qed jintuża L-apparat li jerfa’ għandu għoli massimu ta’ 12 m u jista’ jerfa’ sa 325 kg Ara stampa A (*) (*) L-istampi huma purament għall-informazzjoni. 8705 90 90 hija determinata mid- Klassifikazzjoni dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġenerali 1 u 6 għall- interpretazzjoni tan-Nomenklatura Magħquda, u l-kliem ta’ Kodiċi NM 8705, 8705 90 u 8705 90 90 Il-vettura hija vettura tal-mutur li għandha għan speċjali ta’ intestatura 8705 382 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 Deskrizzjoni ta’ l-oġġetti Klassifikazzjoni (Kodiċi NM) (1) (2) Raġuni (3) hija Klassifikazzjoni determinata mid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġenerali 1 u 6 għall- interpretazzjoni tan-Nomenklatura Magħquda, u l-kliem ta’ Kodiċi NM 8427, 8427 10 u 8427 10 10 Din il-vettura awtomoventi hija ddisinjata għat- trasport ta’ oġġetti, kif ukoll sabiex jintrefgħu oġġetti u persuni hija Klassifikazzjoni determinata mid- dispożizzjonijiet ta’ Regoli Ġenerali 1 u 6 għall- implementazzjoni tan-Nomenklatura Magħquda u l-Kliem tal-Kodiċi NM 8428, 8428 90 u 8428 90 98 Din il-vettura awtomoventi mhix tajba għat- trasport ta’ oġġetti. Hija ddisinjata sabiex terfa’ oġġetti u persuni biss hija Klassifikazzjoni determinata mid- dispożizzjonijiet ta’ Regoli Ġenerali 1 u 6 għall- interpretazzjoni tan-Nomenklatura Magħquda u l-Kliem tal-Kodiċi NM 8428, 8428 90 u 8428 90 98 Dan huwa apparat li jerfa’ li mhux awtomoventi u l-anqas tajjeb għat-trasport ta’oġġetti. Huwa ddisinjat sabiex jintrefgħu oġġetti u persuni biss 4. Vettura armata b’apparat li juża l-idrolika biex jerfa’ mgħammar ma’ pjattaforma li tin- tuża għax-xogħol u frieket 8427 10 10 jaħdem bil- Il-vettura għandha mutur li sabiex iħaddem batterija u huwa użat l-apparat l-vettura. li Il-kontrolli ta’ l-apparat li jerfa’ huma merfu- għa fuq pjatta forma li fuqha jsir ix-xogħol jerfa’ u jmexxi Il-vettura mhux tajba għas-sewqan fuq toroq pubbliċi L-apparat li jerfa’ għandu għoli massimu ta’ 2,50 m u jista’ jerfa’ sa 1 200 kg Ara stampa B (*) 5. Vettura armata b’apparat li juża l-idrolika biex jerfa’ mgħammar ma’ pjattaforma li tin- tuża għax-xogħol 8428 90 98 Il-vettura tikkonsisti f’wiċċ ċatt li fuqu apparat li jerfa’ u mutur ta’ l-elettriku u l-apparat li jerfa’ huma ammontati, li jħaddem il-vettura u l-apparat li jerfa’. Il-kontrolli ta l-apparat li jerfa’ huma merfugħa fuq pjattaforma li fuqha jsir ix-xogħol. Il-vettura għandha 4 roti wesgħin (12,5 × 16(″)). Għandha grade ability ta’ 25 % u veloċita massima tas-sewqan ta’ 4,3 km/h. Mhix tajba biex tiġi misjuqa f’toroq pubbliċi mingħajr ma jkunu miġbuda minn vettura oħra bil-mutur L-apparat li jerfa’ huwa mgħammar perma- nentement fuq il-vettura. Tikkonsisti minn jib teleskopiku għall-movimenti vertikali u orizzontali. Għandha pjattaforma li taħdem ta’ qies ta’ 0,66 m × 1,5 m u rixtell ta’ sigurtà L-apparat li jerfa’ għandu għoli massimu ta’ 15,5 m u jista’ jerfa’ sa 227 kg Ara stampa C (*) 6. Apparat li juża l-idrolika biex jerfa’, għandu 4 roti mgħammar ma pjattaforma li taħdem 8428 90 98 L-apparat li jerfa’ għandu mutur li jintuża sabiex iħaddem il-jib li jerfa’ biss. Il-kontrolli tal-jib teleskopiku huma merfugħa fuq pjattaforma li taħdem Il-vettura għandha 4 stabilizzaturi retractable li qegħdin fuq l-art meta l-apparat jkun qed jin- tuża. M’għandiex mutur għas-sewqan. Mhix tajba għas-sewqan fuq toroq pubbliċi L-apparat li biex juża l-idrolika huwa jib vertikali. teleskopiku Għandu pjattaforma li taħdem ta’ qies 0,66 m × 0,66 m u rixtell ta’ sigurta għall-moviment L-apparat li jerfa’ għandu għoli massimu ta’ 12,8 m u jista’ jerfa’ sa 160 kg Ara stampa D (*) (*) L-istampi huma purament għall-informazzjoni. 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 383


title: Communication from the Commission to the European Parliament Pursuant to the second subparagraph of Article 251 (2) of the EC Treaty concerning the Common Position of the Council on the amended Proposal for a European Parliament and Council Directive on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment

eurovoc_concepts:
EU programme
environmental impact
impact study


title: PREGUNTA ESCRITA E-1085/00 de Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) a la Comisión. Objetivos del estudio sobre abastecimiento de lomos de atún.

text: C 53 E/68 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 En la citada reuni(cid:243)n del ComitØ Ornis se acord(cid:243) que esta subespecie no figurara en la lista de especies prioritarias para la financiaci(cid:243)n de Life. La lista prioritaria se establece exclusivamente en relaci(cid:243)n con la lista del Anexo I, en la que figura œnicamente la especie Tetrao urogallus. No obstante, en dicha reuni(cid:243)n se indic(cid:243) claramente que ello no imped(cid:237)a la presentaci(cid:243)n de una solicitud de financiaci(cid:243)n de LIFE para la conservaci(cid:243)n de dicha subespecie. En caso de que dicha solicitud satisfaga las condiciones necesarias para LIFE, incluido el requisito de que el proyecto se realice en una zona que haya sido declarada ZEPA (zonas especiales de protecci(cid:243)n para las aves), la Comisi(cid:243)n la examinarÆ en detalle. Lamentablemente, parece que el nivel de protecci(cid:243)n de la subespecie en las ZEPA es actualmente bajo. (2001/C 53 E/081) PREGUNTA ESCRITA E-1085/00 de Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) Asunto: Objetivos del estudio sobre abastecimiento de lomos de atœn El Consejo encarg(cid:243) a la Comisi(cid:243)n un estudio sobre las necesidades de abastecimiento de lomos de atœn del mercado comunitario. En el documento de s(cid:237)ntesis de dicho estudio, hecho pœblico por la Comisi(cid:243)n, se asegura que el objetivo era, en efecto, «hacer un balance de los suministros de lomos de atœn». No obstante, el primer pÆrrafo del cap(cid:237)tulo de recomendaciones comienza diciendo «El tema central de este estudio es c(cid:243)mo alimentar a la industria italiana para que siga siendo competitiva». Puede explicar la Comisi(cid:243)n: ¿CuÆl era, en realidad el objetivo final del estudio? ¿Considera Øtico que, aprovechando un encargo muy preciso del Consejo, dicho estudio, financiado con fondos pœblicos, se utilice en realidad para conocer las necesidades de unas determinadas empresas de un Estado miembro? Si dichas industrias desean conocer cuÆles son los puntos dØbiles para poder competir con el resto de empresas de los Estados miembros, ¿no deber(cid:237)an encargar ellas mismas su propio estudio? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de mayo de 2000) En relaci(cid:243)n con la primera pregunta, Su Seæor(cid:237)a puede consultar la respuesta conjunta de la Comisi(cid:243)n a las preguntas escritas E-756/00 a E-761/00 del Sr. Varela Suanzes-Carpegna. (1) Por otro lado, la Comisi(cid:243)n considera que el estudio se ha utilizado de forma equilibrada, tanto desde el punto de vista del anÆlisis como de las conclusiones. El anÆlisis abarca los principales Estados miembros productores y consumidores de este producto (y los terceros pa(cid:237)ses) y las recomendaciones ataæen a todos los agentes del mercado, tanto a corto como a medio plazo. Es, pues, inexacto afirmar que el estudio se ha utilizado para conocer las necesidades de determinadas empresas de un Estado miembro. El estudio, lejos de centrarse en los agentes econ(cid:243)micos de un solo Estado miembro, examina detalladamente la situaci(cid:243)n de las principales empresas de los Estados miembros interesados; en concreto, la de siete empresas espaæolas, cinco italianas y cuatro francesas. Como respuesta a la œltima pregunta, la Comisi(cid:243)n recuerda que ha efectuado este estudio a instancias del Consejo y no a petici(cid:243)n de las empresas. (1) DO C 26 E de 26. 1. 2001, p. 104


title: Regulamento (CE) n.° 737/2000 da Comissão, de 7 de Abril de 2000, que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos médios e longos A no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 2178/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
third country

text: 8. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 87/9 REGULAMENTO (CE) N. o 737/2000 DA COMISSÃO de 7 de Abril de 2000 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos médios e longos A no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 2178/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organização comum do mercado do arroz (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2072/98 (2), e, nomea- damente, o n. o 3 do seu artigo 13. o, Considerando o seguinte: (1) (2) Pelo Regulamento (CE) n. o 2178/1999 da Comissão (3) foi aberto um concurso para a determinação da restitui- ção à exportação de arroz. Nos termos do artigo 5. o do Regulamento (CEE) n. o 584/75 da Comissão (4), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 299/95 (5), a Comissão pode, com base nas propostas apresentadas segundo o processo previsto no artigo 22. o do Regula- mento (CE) n. o 3072/95, decidir sobre a fixação duma restituição máxima à exportação. Para esta fixação devem ser tidos em conta, nomeadamente, os critérios previstos no artigo 13. o do Regulamento (CE) n. o 3072/ /95. O concurso será atribuído a todo o concorrente cuja proposta se situe ao nível da restituição máxima à exportação ou a um nível inferior. (3) (4) A aplicação dos critérios referidos anteriormente à situação actual do mercado do arroz em questão leva a fixar a restituição máxima à exportação no montante referido no artigo 1. o As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos médios e longos A com destino a certos países terceiros da Europa é fixada com base das propostas apresentadas, de 31 Março a 6 de Abril de 2000, em 185,00 euros/t no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 2178/1999. O presente regulamento entra em vigor em 8 de Abril de 2000. Artigo 2. o O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 7 de Abril de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 267 de 15. 10. 1999, p. 10. (4) JO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8