title: Regulamentul (CE) nr. 824/2000 al Comisiei din 19 aprilie 2000 prin care se stabilesc procedurile de preluare a cerealelor de către agențiile de intervenție și metodele de analiză pentru determinarea calității cerealelor

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention agency
product quality

formats: pdf print xhtml

text: 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 101 32000R0824 L 100/31 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 20. 4. 2000 REGULAMENTUL (CE) NR. 824/2000 AL COMISIEI din 19 aprilie 2000 prin care se stabilesc procedurile de preluare a cerealelor de către agențiile de intervenție ș(cid:13)i metodele de analiză pentru determinarea calității cerealelor COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, (8) având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului din 30 iunie 1992 privind organizarea comună a pieței în sectorul cerealelor (1), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 1253/1999 (2), în special articolul 5, întrucât: Regulamentul (CEE) nr. 689/92 al Comisiei din 19 martie 1992 prin care sunt stabilite procedura ș(cid:13)i condițiile de pre- luare a cerealelor de agențiile de intervenție (5), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 1664/1999 (6)ș (cid:13)i Regulamentul (CEE) nr. 1908/84 al Comisiei din 4 iulie 1984 prin care se stabilesc metodele standard de determi- nare a calității cerealelor (7), modificat ultima dată de Regu- lamentul (CEE) nr. 2507/87 (8), au fost în repetate rânduri amendate. Din motive de claritate, acestea ar trebui înlo- cuite. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Prețul de intervenție pentru grâul moale, grâul durum, orz, secară, porumb ș(cid:13)i sorg este fixat pentru calitățile ce cores- pund, în măsura posibilă, calității medii a cerealelor recol- tate în Comunitate. Prețurile de intervenție sunt majorate sau reduse pentru a reflecta diferențele de preț aplicate pe piață pentru calități diferite. Cerealele de o calitate necorespunzătoare pentru utilizare sau depozitare nu ar trebui să fie acceptate pentru interven- ție. Pentru a simplifica gestionarea operațiunilor de intervenție ș(cid:13)i, mai ales, pentru a permite crearea unor loturi omogene pentru fiecare tip de cereală oferit pentru intervenție, ar tre- bui stabilită o cantitate minimă sub care agenția de inter- venție nu este obligată să accepte oferta. Totuș(cid:13)i, ar putea fi necesar ca în anumite state membre să se prevadă un tonaj minim mai mare, astfel încât agențiile de intervenție să poată să țină cont de condițiile ș(cid:13)i practicile pre-existente ale comerțului en-gros din aceste țări. Condițiile în care cerealele sunt oferite ș(cid:13)i preluate de agențiile de intervenție trebuie să fie cât mai uniforme posi- bil în întreaga Comunitate, pentru a se evita discriminările de orice natură între producători. Trebuie definite metodele de stabilire a calității grâului moale, grâului durum, orzului, secarei, porumbului ș(cid:13)i sorgului. în conformitate cu Regulamentul În plus, pe lângă cerința de prezentare a unei declarații anu- ale de stoc, (CE) nr. 2148/96 al Comisiei din 8 noiembrie 1996 de stabilire a regulilor de evaluare ș(cid:13)i monitorizare a produselor agri- cole plasate în stocuri publice de intervenție (3), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 808/1999 (4), statele membre trebuie să verifice stadiul de conservare a stocuri- lor de intervenție deținute. (9) Comitetul de gestionare a cerealelor nu ș(cid:13)i-a exprimat avizul în termenul stabilit de preș(cid:13)edintele său, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 (CEE) nr. 1766/92, orice posesor al unui În perioadele la care se face trimitere la articolul 4, alineatul (2) din Regulamentul lot omogen de cel puțin 80 tone de grâu moale, orz, secară, porumb sau sorg sau 10 tone de grâu durum, recoltat în cadrul Comunității, are dreptul să ofere lotul respectiv agenției de intervenție. Agențiile de intervenție pot totuș(cid:13)i să stabilească un tonaj minim mai mare. Articolul 2 (1) Pentru a fi acceptate în vederea intervenției, cerealele trebuie să fie sănătoase, curate ș(cid:13)i de o calitate corespunzătoare în vederea comercializării. (2) Ele sunt considerate sănătoase, curate ș(cid:13)i de o calitate cores- punzătoare în vederea comercializării atunci când au culoarea tipică a cerealelor respective, nu prezintă mirosuri neobiș(cid:13)nuite ș(cid:13)i paraziți vii (inclusiv acarieni) în orice stadiu de dezvoltare, ș(cid:13)i înde- plinesc cerințele minime prezentate în Anexa 1 la prezentul regu- lament, iar nivelurile de radioactivitate nu depăș(cid:13)esc nivelurile maxime admise prin reglementările comunitare. Nivelul de contaminare radioactivă a produsului este monitorizat doar atunci când situația o cere ș(cid:13)i doar atât timp cât este necesar. În cazul în care este necesar, durata ș(cid:13)i amploarea controalelor sunt determinate în conformitate cu procedura stabilite la articolul 23 din Regulamentul (CEE) nr. 1766/92. În plus, în cazurile în care analizele indică faptul că indexul Zeleny al unui lot de grâu moale este între 22 ș(cid:13)i 30, pentru ca acest grâu să fie considerat sănătos, curat ș(cid:13)i de o calitate corespunzătoare în vederea comercializării, în sensul alineatului (1), aluatul obținut nu trebuie să fie lipicios ș(cid:13)i trebuie să poată fi prelucrat industrial. (1) (2) (3) (4) JO L 181, 1. 7. 1992, p. 21. JO L 160, 26. 6. 1999, p. 18. JO L 288, 9. 11. 1996, p. 6. JO L 102, 17. 4. 1999, p. 70. (5) (6) (7) (8) JO L 74, 20. 3. 1992, p. 18. JO L 197, 29. 7. 1999, p. 28. JO L 178, 5. 7. 1984, p. 22. JO L 235, 20. 8. 1987, p. 10. 102 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 celorlalte (3) În sensul prezentului componente în afara cerealelor de bază de calitate corespunză- toare, relevante pentru prezentul regulament, sunt cele definite în Anexa II. regulament, definiția Semințele cerealelor de bază ș(cid:13)i ale altor cereale ce sunt deterio- rate, afectate de cornul de secară sau putrezite sunt clasificate ca „impurități diverse”, chiar atunci când prezintă defecte ce țin de alte categorii. Articolul 3 Pentru a stabili calitatea cerealelor oferite spre intervenție în conformitate cu articolele 5 ș(cid:13)i 6 din Regulamentul (CEE) nr. 1766/92, se folosesc următoarele metode: 3. 1. metoda standard pentru determinarea altor componente în afara cerealelor de bază de calitate corespunzătoare este cea prezentată în Anexa III; 3. 2. metoda standard pentru determinarea conținutului de umi- ditate este cea prezentată în Anexa IV. Totuș(cid:13)i, statele membre pot utiliza ș(cid:13)i alte metode bazate pe principiul stabilit în Anexa IV, metoda ISO 712:1998 sau o metodă bazată pe tehnologia radiațiilor infraroș(cid:13)ii. În caz de litigiu, doar rezultatele obținute cu ajutorul metodei stabilite în Anexa IV sunt acceptate; 3. 3. metoda standard pentru determinarea conținutului de tanin din sorg este metoda ISO 9648:1988; 3. 4. metoda standard pentru determinarea non-aderenței ș(cid:13)i a gra- dului de prelucrabilitate a aluatului obținut din grâul obiș(cid:13)nuit este cea stabilită în Anexa V; 3. 5. metoda standard pentru determinarea conținutului de pro- teine al grâului moale măcinat este recunoscută de Asociația Internațională pentru Chimia Cerealelor (ICC), ale cărei standarde sunt stabilite la rubrica nr. 105/2: „metoda de determinare a conținutului de proteine a cerealelor ș(cid:13)i produselor din cereale”. Totuș(cid:13)i, statele membre pot utiliza orice altă metodă. În acest caz, ele trebuie să pună la dispoziția Comisiei dovezile recu- noaș(cid:13)terii de către ICC a faptului că metoda în cauză conduce la niș(cid:13)te rezultate echivalente; 3. 6. metoda de determinare a indexului Zeleny al grâului obiș(cid:13)nuit măcinat va respecta ISO 5529:1992; 3. 7. metoda de determinare a numărului descrescător Hagberg (testul pentru activitatea amilazei) este în conformitate cu ISO 3093:1982; 3. 8. metoda standard pentru determinare a ratei de pierdere a aspectului vitros al grâului durum este cea stabilită în Anexa VI; Articolul 4 (1) Pentru a fi valabile, toate ofertele pentru intervenție trebuie făcute prin completarea formularului agenției de intervenție ce conține următoarele detalii: (a) numele solicitantului; (b) cereala oferită; (c) locul de depozitare a cerealei oferite; (d) cantitatea, principalele caracteristici ș(cid:13)i anul recoltării cerealei oferite; (e) centrul de intervenție pentru care se face oferta. Formularul mai conține o declarație prin care se confirmă că produsul respectiv provine din interiorul Comunității sau, în cazul cerealelor admise pentru intervenție ca urmare a unor condiții specifice zonei de producție a acestora, acesta conține detalii referitoare la regiunea în care au fost produse. Totuș(cid:13)i, agenția de intervenție poate considera valabile ofertele scrise depuse ș(cid:13)i în alte forme, în special prin mijloace de teleco- municații, cu condiția includerii tuturor detaliilor ce trebuie com- pletate în formularul la care se face trimitere în primul paragraf. Fără a aduce atingere valabilității de la data prezentării unei oferte depuse în conformitate cu cel de-al treilea paragraf, statele membre pot solicita ca aceasta să fie urmată de transmiterea sau depunerea directă la agenția competentă a formularului prevăzut la primul paragraf. (2) În cazul în care o ofertă nu poate fi acceptată, agentul vizat este informat în acest sens de agenția de intervenție, în cinci zile lucrătoare de la primirea cererii. (3) În cazul în care o ofertă este acceptată, agentul vizat este informat în cel mai scurt timp posibil cu privire la magazinul ce va prelua cerealele ș(cid:13)i i se comunica programul de livrare. La solicitarea ofertantului sau a responsabilului de depozit, res- pectivul program poate fi modificat de agenția de intervenție. Livrarea finală este făcută nu mai târziu de sfârș(cid:13)itul celei de-a patra luni ce urmează lunii în care a fost primită oferta, în orice caz după 1 iulie pentru Spania, Grecia, Italia ș(cid:13)i Portugalia, ș(cid:13)i 31 iulie pentru celelalte state membre. Articolul 5 (1) Cerealele oferite sunt preluate de agenția de intervenție în cazul în care cantitatea ș(cid:13)i standardele minime solicitate, după cum sunt prezentate în anexă, au fost stabilite de agenția de interven- ție sau de reprezentanții acesteia pentru întregul lot de bunuri livrate magazinului de intervenție. (2) Caracteristicile de calitate se stabilesc în baza unei mostre reprezentative a lotului oferit, constând în mostre prelevate câte o dată pentru fiecare livrare, la fiecare 60 de tone, cel puțin. 3. 9. metoda standard pentru determinarea greutății specifice este în conformitate cu ISO 7971/2:1995. (3) Cantitatea livrată trebuie să fie cântărită în prezența ofertan- tului ș(cid:13)i a unui reprezentant al agenției de intervenție care este independentă față de ofertant. 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 103 Reprezentantul agenției de intervenție poate, de asemenea, să fie responsabilul de depozit. În acest caz: (a) în 45 de zile de la preluare, agenția de intervenție însăș(cid:13)i face un control ce presupune cel puțin o verificare volumetrică; diferențele între cantitatea determinată prin măsurătorile de greutate ș(cid:13)i cantitatea estimată conform metodei volumetrice nu pot depăș(cid:13)i 5 %; (b) în cazul în care toleranța nu este depăș(cid:13)ită, responsabilul de depozit suportă toate costurile referitoare la diferențele con- statate în timpul unei verificări ulterioare, de la greutatea introdusă în conturi până la momentul preluării cerealelor; (c) în cazul în care se depăș(cid:13)eș(cid:13)te toleranța, cerealele se cântăresc fără întârziere. Costurile de cântărire sunt suportate de către responsabilul de depozit, în cazul în care greutatea determi- nată este mai mică decât cea înregistrată, sau de către statul membru, în cazul în care aceasta este mai mare. (4) În cazul preluării în depozitul în care sunt păstrate cerealele la momentul ofertei, cantitatea poate fi stabilită în baza registre- lor de stocuri ce trebuie să satisfacă cerințele profesionale ș(cid:13)i cele ale agenției de intervenție, cu condiția ca: (a) registrele de stocuri să arate greutatea înregistrată la cântărire, caracteristicile fizice de calitate la momentul cântăririi ș(cid:13)i, mai ales, conținutul de umezeală, transferul între silozuri, atunci când este cazul, ș(cid:13)i tratamente executate; cântărirea trebuie să fie făcută cu cel mult de 10 luni în urmă; (b) vânzătorul declară că lotul oferit corespunde în toate elementele sale detaliilor incluse în registrele de stocuri; (d) în cazul în care se depăș(cid:13)eș(cid:13)te toleranța, cerealele se cântăresc fără întârziere. Costurile de cântărire sunt suportate de către responsabilul de depozit, în cazul în care greutatea determi- nată este mai mică decât cea înregistrată, sau de către FEOGA, în cazul în care aceasta este mai mare. Articolul 6 Agenția de intervenție veghează ca caracteristicile fizice ș(cid:13)i tehnice ale mostrelor prelevate să fie analizate, sub responsabilitatea acesteia, în termen de 20 de zile lucrătoare de la constituirea mostrei reprezentative. În cazul în care analizele prevăzute mai sus demonstrează că cerealele oferite nu respectă cerințele minime de calitate pentru intervenție, respectivele cereale sunt retrase pe costul ofertantului. Ofertantul suportă, de asemenea, toate costurile apărute. Ofertantul suportă toate costurile apărute cu privire la: (a) determinarea conținutului de tanin din sorg; (b) testul de activitate amilazică (Hagberg); (c) determinarea conținutului de proteine din grâul durum ș(cid:13)i din grâul moale; (d) testul Zeleny; (e) testul de prelucrabilitate. În caz de litigiu, agenția de intervenție va face din nou testele necesare pentru cerealele vizate, costul acestora fiind suportat de partea care pierde. Articolul 7 (c) caracteristicile de calitate stabilite la momentul cântăririi sunt aceleaș(cid:13)i caș (cid:13)i cele ale mostrei reprezentative prelevată de agenția de intervenție sau de reprezentanții acesteia, la o rată de una la fiecare 60 tone. Agenția de intervenție întocmeș(cid:13)te o fiș(cid:13)ă de preluare pentru fiecare lot. În aceasta se indică: (a) data la care s-au verificat cantitatea ș(cid:13)i caracteristicile minime; (5) În cazul în care se aplică alineatul (4): (b) greutatea livrată; (a) greutatea ce urmează să fie înregistrată este introdusă în regis- trul de stocuri, adaptată, acolo unde este cazul, pentru a se ține seama de orice diferență dintre conținutul de umezeală ș(cid:13)i/sau procentul impurităților diverse (Schwarzbesatz) înregis- trat la momentul cântăririi ș(cid:13)i cel determinat în baza mostrei reprezentative. Diferențele dintre procentele impurităților diverse pot fi luate în considerare doar pentru a reduce valoarea de greutate introdusă în registrele de stoc; (b) în 45 de zile de la preluare, agenția de intervenție face o altă verificare volumetrică; diferența dintre cantitatea determinată în urma cântăririi ș(cid:13)i cantitatea estimată conform metodei volumetrice nu poate depăș(cid:13)i 5 %; (c) în cazul în care toleranța nu este depăș(cid:13)ită, responsabilul de depozit suportă toate costurile referitoare la diferențele con- statate în urma unei verificări ulterioare față de greutatea înre- gistrată în conturi la momentul preluării; (c) numărul de mostre prelevate pentru a se constitui mostra reprezentativă; (d) caracteristicile fizice stabilite; (e) agenția responsabilă cu analiza criteriilor tehnologice ș(cid:13)i a rezultatelor acestora. Fiș(cid:13)a se datează ș(cid:13)i este trimisă responsabilului de depozit pentru contra-semnare. Articolul 8 (1) Fără a aduce atingere alineatului (2), prețul plătibil ofertantu- lui este prețul de intervenție prevăzut la articolul 3, alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 1766/92, valabil la data indicată ca prima zi de livrare când a fost comunicat acceptul ofertei, pentru bunurile livrate la depozit, înaintea descărcării. Acest preț este modificat în conformitate cu majorările ș(cid:13)i reducerile prevăzute la articolul 9. 104 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 Totuș(cid:13)i, când livrarea are loc într-o lună în care prețul de interven- ție este mai mic decât cel al lunii când se face oferta, se va plăti prețul mai mare. Aceste dispoziții nu se aplică porumbului ș(cid:13)i sorgului oferit în august ș(cid:13)i septembrie. (2) La primirea unei oferte, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CEE) nr. 1766/92, agenția de intervenție decide asupra locului ș(cid:13)i a primei zile de preluare a cerealelor. Costurile de transport de la locul unde sunt depozitate bunurile când se face oferta până la centrul de intervenție către care pot fi transportate la cele mai mici costuri sunt suportate de ofertant. În cazul în care agenția de intervenție preia bunurile dintr-un alt loc decât de la centrul de intervenție către care acestea pot fi trans- portate la cele mai mici costuri, aceasta determină ș(cid:13)i suportă costurile suplimentare de transport. În acest caz, costurile de transport specificate la paragraful precedent sunt determinate de agenția de intervenție. În cazul în care agenția de intervenție, de comun acord cu ofer- tantul, depozitează bunurile la locul unde sunt păstrate la momentul ofertei, costurile menționate la a doua teză din para- graful precedent ș(cid:13)i costurile de scoatere din depozit, acestea din urmă fiind evaluate în baza ratelor reale înregistrate în statele membre vizate, se scad din prețul de intervenție. (3) Plata se face între a treizecea ș(cid:13)i a treizeci ș(cid:13)i cincea zi de la data preluării, după cum se menționează la articolul 5. Articolul 9 (e) (f) porumb ș(cid:13)i sorg ș(cid:13)i 5 % pentru grâul obiș(cid:13)nuit ș(cid:13)i orz, se aplică o reducere de 0,05 EUR pentru fiecare 0,1 % suplimentar; în cazul în care procentul de semințe încolțite depăș(cid:13)eș(cid:13)te 2,5 %, se aplică o reducere de 0,05 EUR pentru fiecare 0,1 % suplimentar; în care procentul în cazul impurități (Schwarzbesatz) depăș(cid:13)eș(cid:13)te 5 % pentru grâul durum ș(cid:13)i 1 % pentru grâul obiș(cid:13)nuit, secară ș(cid:13)i orz, porumb ș(cid:13)i sorg, se aplică o reducere de 0,1 EUR pentru fiecare 0,1 % suplimentar; diverse de (g) în cazul în care numărul de semințe pestrițe de grâu durum depăș(cid:13)eș(cid:13)te 20 %, se aplică o reducere de 0,2 EUR pentru fiecare procent sau fracțiune de procent suplimentar; (h) în cazul în care conținutul de proteine din grâul obiș(cid:13)nuit este mai mic de 11,5 %, reducerile ce se aplică sunt cele enumerate în Tabelul IV din Anexa VII; (i) în cazul în care conținutul de tanin din sorgul oferit pentru intervenție depăș(cid:13)eș(cid:13)te 0,4 % din masa uscată, reducerile ce se aplică sunt cele enumerate în Anexa VIII. Articolul 10 (1) Orice agent care depozitează produsele cumpărate în numele agenției de intervenție monitorizează prezența ș(cid:13)i starea de con- servare a acestora în mod regulat ș(cid:13)i informează fără întârziere agenția respectivă cu privire la orice problemă apărută în acest sens. (2) Agenția de intervenție verifică calitatea produsului stocat cel puțin o dată pe an. În acest sens, mostrele sunt prelevate în momentul când inventarul este stabilit în conformitate cu dispozițiile de la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2148/96. Majorările sau reducerile prețului de intervenție în funcție de care creș(cid:13)te sau scade prețul de intervenție sunt exprimate în euro pe tonă ș(cid:13)i aplicate combinat, după cum se prevede mai jos: Articolul 11 (a) în cazul în care conținutul de umezeală din cerealele oferite spre intervenție este mai mic de 14 %, majorările de preț ce se aplică sunt cele enumerate în Tabelul I din Anexa VII. În cazul în care conținutul de umezeală din cerealele oferite spre inter- venție este mai mare de 14 %, reducerile de preț ce se aplică sunt cele enumerate în Tabelul II din Anexa VII; Agențiile de intervenție adoptă, atunci când este cazul, proceduri ș(cid:13)i condiții de preluare compatibile cu prezentul regulament, pentru a ține seama de condițiile speciale existente în statele membre vizate; în special, acestea pot solicita declarații periodice privind stocurile. (b) în cazul în care greutatea specifică a grâului moale sau a orzului oferit spre intervenție diferă de greutatea specifică de 76 kg/hl sau respectiv 64 kg/hl, reducerile de preț aplicate sunt cele enumerate în Tabelul III din Anexa VII; (c) în cazul în care procentul de semințe sparte depăș(cid:13)eș(cid:13)te 3 % pentru grâul durum, grâul obiș(cid:13)nuit, secară ș(cid:13)i orz ș(cid:13)i 4 % pen- tru porumb ș(cid:13)i sorg, se aplică o reducere de 0,05 EUR pentru fiecare 0,1 % suplimentar; Articolul 12 Prezentul act abrogă Regulamentele (CEE) nr. 689/92 ș(cid:13)i (CEE) nr. 1908/84 începând cu data de 1 iulie 2000. Articolul 13 Prezentul regulament intră în vigoare în a ș(cid:13)aptea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. (d) în cazul în care procentul de impurități ale semințelor depă- ș(cid:13)eș(cid:13)te 2 % pentru grâul durum, 3 % pentru secară, 4 % pentru Prezentul regulament se aplică de la 1 iulie 2000. 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 105 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 19 aprilie 2000. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei 106 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 ANEXA I Grâu durum Grâu moale Secară Orz Porumb Sorg A. Conținutul maxim de umiditate 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % B. Procentul maxim de componente în afara cerealelor de bază de calitate corespunzătoare 1. Semințe sparte 2. Impurități constând în semințe (altele decât cele indicate la 3) din care: (a) semințe contractate (b) alte cereale (c) semințe atacate de dăunători (d) semințe în care germenul este decolorat (e) semințe supraîncălzite în timpul uscării 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 6 % 5 % 3 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 12 % 10 % 5 % 10 % 5 % 5 %    - - - - - - 0,50 % 0,50 % 1,5 % 3 % 3 % 3 % 3. Semințe pestrițe ș(cid:13)i/sau afectate de fuzarioză 5 % din care: — semințe afectate de fuzarioză 1,5 % 4. Semințe încolțite 5. Impurități diverse (Schwarzbesatz) 4 % 3 % - - 4 % 3 % - - 4 % 3 % - - 6 % 3 % - - 6 % 3 % - - 6 % 3 % din care: (a) semințe străine — nocive — altele (b) semințe deteriorate: — semințe deteriorate prin încălzire spontană sau încăl- zire extremă în timpul uscării 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,05 % 0,05 % — altele (c) impurități (d) păstăi (e) cornul secarei 0,05 % 0,05 % 0,05 % (f) semințe putrede (g) insecte moarte ș(cid:13)i fragmente de insecte C. Procentul maxim de semințe pătate în 27 % întregime sau parțial D. Conținutul maxim de tanin (1) E. Greutatea specifică minimă (kg/hl) - 78 (1) % din materia uscată. - - - - - - - - - 73 70 62 - - - - - - - - 1 % - 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 107 Grâu moale Secară Orz Porumb Sorg F. Conținutul minim de proteine (1): — anul comercial 2000/2001 — anul comercial 2001/2002 — anul comercial 2002/2003 ș(cid:13)i următorii Grâu durum 11,5 % 11,5 % 11,5 % 10 % 10,3 % 10,5 % - - G. Numărul (secunde) descrescător Hagberg 220 220 120 H. Indexul Zeleny minim (ml) - 22 - (1) % din materia uscată. - - - - - - - - - 108 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 ANEXA II 1. DEFINIȚIA COMPONENTELOR ÎN AFARA CEREALELOR DE BAZĂ DE CALITATE CORESPUNZĂTOARE 1. 1. Semințe sparte Toate semințele a căror endospermă este parțial descoperită sunt considerate semințe sparte. Semințele deteriorate în urma treieratului ș(cid:13)i semințele din care a fost îndepărtat germenul aparțin ș(cid:13)i ele acestei grupe. La porumb, „semințe sparte” înseamnă bucățile de boabe sau boabele care au trecut printr-o sită cu diametrul circular de 4,5 mm. La sorg, „semințe sparte” înseamnă bucățile de semințe sau semințele care au trecut printr-o sită cu diametrul circular de 1,8 mm. 1. 2. Impuritățile semințelor (a) semințe contractate: semințe care, după eliminarea din eș(cid:13)antion a tuturor celorlalt componente la care se face trimitere în prezenta anexă, trec prin site cu orificii de dimensiunile următoare: grâu moale 2,0 mm, secară 1,8 mm, grâu durum 1,9 mm, orz 2,2 mm. Fără a aduce atingere acestei definiții, totuș(cid:13)i: — la orzul din Finlanda sau Suedia cu o greutate specifică de cel puțin 64 kilograme pe hectolitru oferit pentru intervenție în statele membre respective sau — la orzul cu un conținut de umiditate de 12,5 % sau mai puțin, „semințe contractate” înseamnă semințele care, după eliminarea tuturor celorlalte componente la care se face trimitere în prezenta anexă, trec prin site cu orificii de 2,0 mm. În plus, semințele deteriorate de ger ș(cid:13)i semințele necoapte (verzi) aparțin ș(cid:13)i ele acestei grupe; (b) alte cereale: toate semințele care nu aparțin speciilor de semințe din care s-au prelevat mostre; (c) semințe atacate de dăunători: semințele care au fost roase de ș(cid:13)oareci. Semințele pătrunse de insecte aparțin ș(cid:13)i ele acestei grupe; (d) semințe în care germenul este decolorat, semințe pestrițe, semințe afectate de fuzarioză: semințele în care germenul este decolorat sunt acelea al căror tegument este colorat maroniu spre maro închis ș(cid:13)i al căror germen este normal, nu încolțit. La grâul moale, semințele în care germenul este decolorat nu sunt de luat în considerare până la 8 %. La grâul durum: — semințele care prezintă o decolorare maronie sau maro închis în altă parte decât pe germen sunt considerate semințe pestrițe, — semințele afectate de fuzarioză sunt semințe al căror pericarp este contaminat cu Fusarium mycelium; aceste semințe par uș(cid:13)or contractate, cutate ș(cid:13)i au pete roz sau alb difuz cu contur vag; (e) semințele supraîncălzite în timpul uscării sunt acelea care prezintă semne exterioare de pârjolire, dar care nu sunt semințe deteriorate. 1. 3. Semințe încolțite Semințele încolțite sunt acelea în care radicula sau plumula este vizibilă în mod clar cu ochiul liber. Totuș(cid:13)i, trebuie să se țină seama de aspectul general al mostrei atunci când se evaluează conținutul de semințe încolțite al acesteia. La unele tipuri de cereale germenul este protuberant, de exemplu la grâul durum, iar tegumentul germenului se sparge atunci când se scutură lotul de cereale. Aceste semințe se aseamănă cu semințele încolțite, dar nu trebuie incluse în acea grupă. Semințele încolțite sunt doar cele la care germenul a suferit modificări clar vizibile care fac să fie uș(cid:13)or de diferențiat semințele încolțite de semințele normale. 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 109 1. 4. Impurități diverse (Schwarzbesatz) (a) semințe străine „Semințele străine” sunt semințe de plante, cultivate sau nu, altele decât cerealele. Acestea includ semințe care nu merită să fie recuperate, semințe care pot fi folosite pentru vite ș(cid:13)i semințe nocive. „Semințele nocive” înseamnă semințe care sunt toxice pentru om ș(cid:13)i animale, semințe care stânjenesc sau complică curățarea ș(cid:13)i măcinarea cerealelor ș(cid:13)i semințe care afectează calitatea produselor rezultate din prelucrarea cerealelor; (b) semințe deteriorate „Semințele deteriorate” sunt acelea care au devenit necorespunzătoare pentru consumul omului ș(cid:13)i, în ceea ce priveș(cid:13)te semințele furajere, necorespunzătoare pentru consumul animalelor, din cauza putrefacției, mucegaiului, bacteriilor sau din alte motive. Semințele deteriorate includ ș(cid:13)i semințe deteriorate în urma generării spontane de căldură sau a încălzirii extreme în timpul uscării. Aceste semințe „încălzite” sau „înnegrite” sunt semințe complet crescute la care tegumentul are o culoare maro-gri până la negru, în timp ce secțiunea transversală a bobului are o culoare galben-gri până la maro-negru. Semințele atacate de musculițele grâului sunt considerate semințe deteriorate numai atunci când mai mult de jumătate din suprafața seminței are o culoare gri spre negru ca urmare a atacului criptogamelor secundare. În cazul în care decolorarea acoperă mai puțin de jumătate din suprafața seminței, semințele se clasifică la semințe atacate de dăunători; (c) impurități Toate componentele dintr-o mostră de cereale reținute într-o sită cu orificii de 3,5 mm (cu excepția semințelor altor cereale ș(cid:13)i semințelor deosebit de mari ale cerealelor de bază) ș(cid:13)i cele care trec printr-o sită cu orificii de 1,0 mm sunt considerate materie străină. Sunt incluse ș(cid:13)i pietrele, nisipul, fragmente de paie ș(cid:13)i alte impurități din mostrele ce trec printr-o sită cu orificii de 3,5 mm ș(cid:13)i sunt reținute într-o sită cu orificii de 1,0 mm. Această definiție nu se aplică porumbului. La porumb, toate componentele dintr-o mostră care trec printr-o sită cu orificii de 1 mm sunt considerate materie străină, în plus față de cele menționate la paragraf. (d) păstăi (la porumb: fragmente de cocean); (e) cornul secarei; (f) semințe putrede; (g) insecte moarte ș(cid:13)i fragmente de insecte. 1. 5. Dăunători vii 1. 6. Semințe pătate care ș(cid:13)i-au pierdut aspectul vitros (mitadiné sau pătat) Semințele mitadiné de grâu durum sunt semințele ale căror bob nu poate fi considerat în întregime vitros. 2. FACTORI SPECIFICI DE LUAT ÎN CONSIDERARE PENTRU FIECARE TIP DE CEREALE LA DEFINIREA IMPURITĂȚILOR 2. 1. Grâu durum „Impuritățile din semințe” reprezintă semințe contractate, semințe ale altor cereale, semințe atacate de dăunători, semințe la care germenul este decolorat, semințe pestrițe de semințe afectate de fuzarioză ș(cid:13)i semințe supraîncălzite în timpul uscării. Impurități diverse înseamnă semințe străine, semințe deteriorate, materie străină, păstăi, cornul secarei, semințe putrede, insecte moarte ș(cid:13)i fragmente de insecte. 2. 2. Grâu moale „Impuritățile din semințe” înseamnă semințe contractate, semințe ale altor cereale, semințe atacate de dăunători, semințe la care germenul este decolorat ș(cid:13)i semințe supraîncălzite în timpul uscării. „Impurități diverse” înseamnă semințe străine, semințe deteriorate, materie străină, păstăi, cornul secarei, semințe putrede, insecte moarte ș(cid:13)i fragmente de insecte. 110 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 2. 3. Secară „Impuritățile din semințe” înseamnă semințe contractate, semințe ale altor cereale, semințe atacate de dăunători ș(cid:13)i semințe supraîncălzite în timpul uscării. Impurități diverse înseamnă semințe străine, semințe deteriorate, materie străină, păstăi, cornul secarei, insecte moarte ș(cid:13)i fragmente de insecte. 2. 4. Orz „Impuritățile din semințe” înseamnă semințe contractate, semințe ale altor cereale, semințe atacate de dăunători ș(cid:13)i semințe supraîncălzite în timpul uscării. Impurități diverse înseamnă semințe străine, semințe deteriorate, materie străină, păstăi, insecte moarte ș(cid:13)i fragmente de insecte. 2. 5. Porumb „Impuritățile din semințe” înseamnă semințe ale altor cereale, semințe atacate de dăunători ș(cid:13)i semințe supraîncălzite în timpul uscării. La porumb, toate componentele dintr-o mostră care trec printr-o sită cu orificii de 1,0 mm sunt considerate materie străină. Toate semințele străine, semințele deteriorate, materia străină, păstăile, insectele moarte ș(cid:13)i fragmentele de insecte sunt considerate impurități diverse. 2. 6. Sorg „Impuritățile din semințe” înseamnă semințe ale altor cereale, semințe atacate de dăunători ș(cid:13)i semințe supraîncălzite în timpul uscării. Impurități diverse înseamnă semințe străine, semințe deteriorate, materie străină, păstăi, insecte moarte ș(cid:13)i fragmente de insecte. 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 111 ANEXA III METODA STANDARD DE DETERMINARE A ALTOR COMPONENTE, ÎN AFARA CEREALELOR DE BAZĂ DE CALITATE CORESPUNZĂTOARE 1. La grâul moale, grâul durum, secară ș(cid:13)i orz, o mostră medie de 250 g se trece prin două site, una cu perforații tăiate de 3,5 mm ș(cid:13)i cealaltă cu perforații tăiate de 1,0 mm, timp de un minut la fiecare. Pentru a asigura o cernere constantă, se recomandă folosirea unei site mecanice, de exemplu o masă vibratoare cu site potrivite. Materia reținută de sita cu perforații tăiate de 3,5 mm ș(cid:13)i cea care trece prin sita cu perforații tăiate de 1,0 mm trebuie cântărite împreună ș(cid:13)i considerate impurități. Dacă materia reținută de sita cu perforații tăiate de 3,5 mm cuprinde fragmente din grupa „alte cereale” sau semințe deosebit de mari de cereale de bază, aceste fragmente se adaugă înapoi la mostra cernută. În timpul cernerii, în sita cu perforații tăiate de 1,0 mm trebuie să se verifice cu atenție prezența dăunătorilor vii. Din mostra cernută se ia o mostră de 50 până la 100 g folosind un separator. Această mostră parțială trebuie cântărită. Mostra parțială trebuie apoi întinsă pe o masă cu o pensetă sau o spatulă din corn ș(cid:13)i trebuie extrase semințele sparte, alte cereale, semințele încolțite, semințele atacate de dăunători, semințele deteriorate de ger, semințele în care germenul este decolorat, semințele pestrițe, semințele străine, cornul secarei, semințele deteriorate, semințele putrede, păstăile ș(cid:13)i dăunătorii vii ș(cid:13)i insectele moarte. Dacă mostra parțială cuprinde semințe care se află încă în păstăi, ele trebuie decojite cu mâna, păstăile obținute fiind considerate bucăți de păstăi. Pietrele, nisipul ș(cid:13)i fragmentele de paie sunt considerate materie străină. Mostra parțială se cerne timp de o jumătate de minut într-o sită cu perforații tăiate de 2,0 mm la grâul moale, 1,8 mm la secară, 1,9 mm la grâul durum, 2,2 mm la orz. Componentele care trec prin această sită sunt considerate semințe contractate. Semințele deteriorate de ger ș(cid:13)i semințele necoapte (verzi) aparțin grupei „semințe contractate”. 2. O mostră medie de 500 g în cazul porumbului ș(cid:13)i de 250 g de sorg se scutură timp de o jumătate de minut într-o sită cu perforații tăiate de 1,0 mm. A se verifica prezența dăunătorilor viiș(cid:13)i a insectelor moarte. Folosind o pensetă sau o spatulă din corn se extrag din componentele reținute de sita cu perforații tăiate de 1,0 mm pietrele, nisipul, fragmentele de paie ș(cid:13)i alte componente străine. Se adaugă componentele străine astfel extrase la componentele care au trecut prin sita cu perforații tăiate de 1,0 mm ș(cid:13)i se cântăresc împreună. Folosind un separator, se prepară o mostră parțială de 100 până la 200 g în cazul porumbului sau de 25 până la 50 g de sorg din mostra trecută prin sită. Se cântăreș(cid:13)te această mostră parțială. Se întinde în strat subțire pe o masă. Folosind o pensetă sau o spatulă din corn, se extrag bucățile de alte cereale, semințele atacate de dăunători, semințele deteriorate de ger, semințele încolțite, semințele străine, semințele deteriorate, păstăile, dăunătorii vii ș(cid:13)i insectele moarte. Apoi se trece această mostră parțială printr-o sită cu orificii rotunde de 4,5 mm pentru porumb ș(cid:13)i orificii rotunde de 1,8 mm pentru sorg. Componentele care trec prin sită sunt considerate semințe sparte. 3. Grupele de alte componente, în afara cerealelor de bază de calitate corespunzătoare, determinate în conformitate cu metodele la care se face trimitere la punctele 1 ș(cid:13)i 2, trebuie cântărite foarte atent cu o precizie de aproximativ 0,01 g ș(cid:13)i distribuite conform procentului din mostra medie. Caracteristicile înregistrate în raportul de analiză au o precizie de aproximativ 0,1 %. Se verifică prezența dăunătorilor vii. Ca regulă generală, trebuie să se facă două analize pe fiecare mostră. Ele nu trebuie să difere cu mai mult de 10 % față de totalul componentelor mai sus menționate. 4. Aparatele ce se utilizează pentru operațiunile la care se face trimitere la punctele 1, 2 ș(cid:13)i 3 sunt următoarele: (a) separator de mostră, de ex. aparat conic sau canelat; (b) balanță de precizie sau analitică; (c) site cu perforații tăiate de 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ș(cid:13)i 3,5 mm ș(cid:13)i site cu orificii rotunde de 1,8 mm ș(cid:13)i 4,5 mm. Sitele pot fi fixate pe o masă vibratoare. 112 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 ANEXA IV METODA STANDARD DE TESTARE A CONȚINUTULUI DE UMIDITATE 1. Principiul Produsul este uscat la o temperatură de 130 până la 133 °C în condiții de presiune atmosferică normală, pe o perioadă corespunzătoare dimensiunii particulelor. 2. Domeniul de aplicare Această metodă de uscare se aplică cerealelor zdrobite în particule din care cel puțin 50 % trec printr-o sită cu orificii de 0,5 mm ș(cid:13)i nu lasă mai mult de 10 % reziduuri în sita cu orificii rotunde 1,0 mm. Se aplică ș(cid:13)i la făină. 3. Aparatele Balanță de precizie. Concasor dintr-un material ce nu absoarbe umiditatea, este uș(cid:13)or de curățat, permite efectuarea unei concasări rapide ș(cid:13)i uniforme fără supraîncălzire, limitează contactul cu aerul exterior la minim ș(cid:13)i respectă cerințele menționate la punctul 2 (de exemplu, o moară cu valțuri demontabilă). Recipient din metal necorodabil sau sticlă, dotat cu un capac suficient de etanș(cid:13); suprafața de lucru trebuie să permită distribuirea unei mostre de testat de 0,3 g/cm2. Cameră de ardere izotermă încălzită electric, fixată la o temperatură de 130 până la 133 °C (1), cu ventilație adecvată (2). Exsicator cu tavă de metal sau, în absența metalului, de porțelan (groasă, perforată), care să conțină orice produs deshidratant eficient. 4. Procedura Uscarea Se cântăreș(cid:13)te cu o precizie de aproximativ 1 mg o cantitate puțin mai mare de 5 g din cerealele cu semințe mărunte zdrobite sau 8 g de porumb zdrobit în recipientul cântărit în prealabil. Se aș(cid:13)ează recipientul într-o cameră de ardere la o temperatură de 130 până la 133 °C. Acest lucru trebuie făcut cât mai rapid posibil, astfel încât să se prevină o scădere prea mare a temperaturii. Se lasă cerealele cu semințe mărunte la uscat timp de două ore, iar porumbul timp de patru ore după ce camera de ardere ajunge din nou la o temperatură de 130 până la 133 °C. Se scoate recipientul din camera de ardere, se înlocuieș(cid:13)te repede capacul, se lasă să se răcească timp de 30 până la 45 de minute într-un exsicator ș(cid:13)i se cântăreș(cid:13)te (cu o precizie de aproximativ 1 mg). 5. Metoda de calcul ș(cid:13)i formulele E = masa inițială, în grame, a mostrei de testat M = masa, în grame, a mostrei de testat după preparare M′= Masa, în grame, a mostrei de testat după zdrobire m = masa, în grame, a mostrei de testat uscate. Conținutul de umiditate ca procent din produs este egal cu: — fără preparare prealabilă (E-m) × 100/E; — cu preparare prealabilă Testele trebuie efectuate cel puțin de două ori. 6. Repetarea. Diferența dintre valorile obținute din două determinări realizate simultan sau în succesiune rapidă de acelaș(cid:13)i chimist nu trebuie să depăș(cid:13)ească 0,15 g de umiditate la o mostră de 100 g. Dacă se depăș(cid:13)eș(cid:13)te această valoare, determinările trebuie repetate. Temperatura aerului în camera de ardere. (1) (2) Capacitatea de încălzire ar trebui să fie astfel încât, atunci când a fost pre-stabilită la o temperatură de 130 până la 133 °C, temperatura respectivă să poată fi obținută din nou în mai puțin de 45 de minute după ce se aș(cid:13)ează în cameră numărul maxim de mostre de testat pentru a fi uscate simultan. Ventilația ar trebui să fie astfel încât, atunci când cerealele cu semințe mărunte (grâu moale, grâu durum, orz, sorg ș(cid:13)i secară) sunt uscate timp de două ore, iar porumbul timp de patru ore, rezultatele de la toate mostrele de griș(cid:13) de testat sau, după caz, de porumb pe care le poate cuprinde camera de ardere să difere cu mai puțin de 0,15 % de rezultatele obținute după uscarea cerealelor cu semințe mărunte timp de trei ore, iar pentru porumb timp de cinci ore. 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 113 ANEXA V METODA DE DETERMINARE A NON-ADERENȚEI Ș(cid:13) I GRADULUI DE PRELUCRABILITATE A ALUATULUI OBȚINUT DIN GRÂU MOALE 1. Titlul Metodă de a testa coacerea făinii de grâu. 2. Domeniul de aplicare Metoda este aplicabilă la făina măcinată experimental din grâu pentru producția de pâine crescută cu drojdie. 3. Principiul Se prepară un aluat din făină, apă, drojdie, sare ș(cid:13)i zaharoză, într-un mixer specificat. După împărțire ș(cid:13)i creș(cid:13)tere, se lasă bucățile să se odihnească 30 minute; ele sunt apoi frământate, aș(cid:13)ezate pe forme de coacere ș(cid:13)i coapte după o ultimă fermentare de durată determinată. Se notează proprietățile tehnologice ale aluatului. Pâinile se apreciază după volum ș(cid:13)i înălțime. 4. Ingredientele 4. 1. Drojdie Drojdie uscată activă de tipul Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck sau un produs cu aceleaș(cid:13)i caracteristici. 4. 2. Apă de la robinet 4. 3. Soluție de acid ascorbic cu zahăr ș(cid:13)i sare Se dizolvă 30 ± 0,5 g de clorură de sodiu (calitate din comerț), 30 ± 0,5 g de zaharoză (calitate din comerț) ș(cid:13)i 0,040 ± 0,001 g acid ascorbic în 800 ± 5 g de apă. Se prepară o soluție proaspătă în fiecare zi. 4. 4. Soluție de zahăr Se dizolvă 5 ± 0,1 g de zaharoză (calitate din comerț) în 95 ± 1 g de apă. Se prepară o soluție proaspătă în fiecare zi. 4. 5. Făină cu malț (ce are o activitate enzimatică) Calitate din comerț. 5. Echipamentul ș(cid:13)i aparatele 5. 1. Cameră de coacere Sub control pentru a se menține la o temperatură de 22 până la 25 °C. 5. 2. Frigider Pentru a menține o temperatură de 4 ± 2 °C. 5. 3. Balanță Încărcare maximă de 2 kg, precizie de 2 g. 5. 4. Balanță Încărcare maximă de 0,5 kg, precizie de 0,1 g. 5. 5. Balanță analitică Precizie de 0,1 x 10-3 g. 114 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 5. 6. Mixer Stephan UMTA 10, cu un braț de amestecare model „Detmold” (Stephan Soehne GmbH) sau un echipament asemănător cu aceleaș(cid:13)i caracteristici. 5. 7. Cameră de fermentare Sub control, pentru a se menține o temperatură de 30 ± 1 °C. 5. 8. Cutii de plastic deschise Din polimetilmetacrilat (Plexiglas, Perspex). Dimensiuni interioare: 25 x 25 x 15 cm înălțime, grosimea pereților 0,5 ± 0,05 cm. 5. 9. Foi de plastic pătrate Din polimetilmetacrilat (Plexiglas, Perspex). Cel puțin 30 x 30 cm, grosime 0,5 ± 0,05 cm. 5. 10. Frământător de aluat Omogenizator cu bilă Brabender (Brabender OHG) sau un echipament asemănător cu aceleaș(cid:13)i caracteristici. 6. Prelevarea de mostre În conformitate cu Standardul ICC nr. 101. 7. Procedura 7. 1. Determinarea hidratării Se determină absorbția de apă conform Standardului ICC nr. 115/1 (vezi ș(cid:13)i 10. 1). 7. 2. Determinarea adăugării de făină cu malț Se determină „numărul descrescător” al făinii în conformitate cu ISO 3093-1982. În cazul în care „numărul descrescător” este mai mare de 250, se determină adăugarea de făină cu malț necesară pentru a se încadra în intervalul 200–250, folosind o serie de amestecuri de făină cu cantități din ce în ce mai mari de făină cu malț (4. 5). În cazul în care „numărul descrescător” este mai mic de 250, nu este necesară făina cu malț. 7. 3. Reactivarea drojdiei uscate active Aduceți temperatura soluției de zahăr (4. 4) la 35 ± 1 °C. Turnați o parte din greutatea drojdiei uscate active în patru părți din greutatea acestei soluții temperate de zahăr. Nu se amestecă. Se învârte atunci când este necesar. Se lasă să se odihnească timp de 10 ± 1 minute, apoi se amestecă până se obține o suspensie omogenă. Se foloseș(cid:13)te această suspensie timp de 10 minute. 7. 4. Adaptarea temperaturilor făinii ș(cid:13)i ingredientelor lichide Temperatura făinii ș(cid:13)i a apei trebuie adaptate pentru a duce la o temperatură a aluatului de 27 ± 1 °C după amestecare. 7. 5. Compoziția aluatului Se cântăreș(cid:13)te, cu o precizie de 2 g, o cantitate de 10 y/3 g de făină cu umiditatea la care se găseș(cid:13)te (corespunzând la 1 kg de făină la 14 % umiditate), în care „y” este cantitatea de făină utilizată în testul cu farinograf (a se vedea Standardul ICC nr. 115, clauza 9. 1). Se cântăreș(cid:13)te, cu o precizie de 0,2 g, cantitatea de făină cu malț necesară pentru ca „numărul descrescător” să se încadreze în intervalul 200–250 (7. 2). Se cântăreș(cid:13)te o soluție de 430 ± 5 g de acid ascorbic cu zahăr ș(cid:13)i sare (4. 3) ș(cid:13)i se adaugă apă pentru a atinge o masă totală de (x-9) 10 y/3 g (a se vedea 10. 2), în care „x” este cantitatea de apă folosită la testul cu farinograf (a se vedea Standardul ICC nr. 115, clauza 9. 1). Această masă totală (de obicei între 450 ș(cid:13)i 650 g) trebuie atinsă cu o precizie de 1,5 g. Se cântăreș(cid:13)te o suspensie de drojdie de 90 ± 1 g (7. 3). Se notează masa totală a aluatului (P), care este suma masei făinii, a soluției de acid ascorbic cu zahăr ș(cid:13)i sare plus apă, a suspensiei de drojdie ș(cid:13)i a făinii cu malț. 7. 6. Amestecarea Înainte de a începe, se aduce mixerul la o temperatură de 27 ± 1 °C folosind o cantitate potrivită de apă temperată. Se pun ingredientele lichide ale aluatului în mixer ș(cid:13)i se pun făina ș(cid:13)i făina cu malț deasupra. 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 115 Se porneș(cid:13)te mixerul (viteza 1, 1 400 rev/min) ș(cid:13)i se lasă să meargă timp de 60 de secunde. La douăzeci de secunde după pornire, se răsuceș(cid:13)te de două ori racleta ataș(cid:13)ată la capacul vasului de amestecare. Se măsoară temperatura aluatului. În cazul în care aceasta este în afara intervalului 26-28 °C, se aruncă aluatul ș(cid:13)i se amestecă altul, după adaptarea temperaturii ingredientelor. Se notează proprietățile aluatului folosind unul din următorii termeni: — non-aderent ș(cid:13)i prelucrabil industrial; — aderent ș(cid:13)i neprelucrabil industrial. Pentru a fi considerat „non-aderent ș(cid:13)i prelucrabil industrial” la sfârș(cid:13)itul amestecării, aluatul trebuie să formeze o masă coerentă care aderă cu greu la pereții vasului ș(cid:13)i la axul mixerului. Aluatul trebuie să poată fi strâns cu mâna ș(cid:13)i scos din vasul de amestecare cu o singură miș(cid:13)care, fără pierderi semnificative. 7. 7. Împărțirea ș(cid:13)i frământarea Se cântăresc, cu o precizie de 2 g, trei bucăți de aluat după formula: p = 0,25 P, unde: p = masa bucății cântărite de aluat p = masa totală de aluat. Frământați imediat bucățile de aluat timp de 15 secunde în frământătorul de aluat (5. 10) ș(cid:13)i aș(cid:13)ezați-le timp de 30 ± 2 minute pe foi de plastic pătrate (5. 9) acoperite de cutii de plastic răsturnate (5. 8) în camera de fermentare (5. 7). Nu se presară făină. 7. 8 Frământare Se aduc bucățile de aluat de pe foile de plastic acoperite de cutiile de plastic răsturnate la frământătorul de aluat (5. 10) ș(cid:13)i se frământă din nou fiecare bucată timp de 15 secunde. Nu se ridică capacul de pe o bucată de aluat până imediat după frământare. Se notează din nou proprietățile aluatului, folosind următorii termeni: — non-aderent ș(cid:13)i prelucrabil industrial; — aderent ș(cid:13)i neprelucrabil industrial. Pentru a fi considerat „non-aderent ș(cid:13)i prelucrabil industrial”, aluatul trebuie să adere cu greu, sau chiar deloc, la pereții camerei, astfel încât să se poată roti liber în jurul său ș(cid:13)i să formeze o minge regulată în timpul funcționării aparatului. La sfârș(cid:13)itul operațiunii, aluatul nu trebuie să se lipească de pereții camerei de frământare a mixerului atunci când se ridică capacul camerei. (7. 9; 7. 10; 8. ) 9. Raportul testului În raportul testului trebuie să se specifice: — proprietățile tehnologice ale aluatului la sfârș(cid:13)itul amestecării ș(cid:13)i la frământare; — „numărul descrescător” al făinii fără adăugare de făină cu malț; — orice anomalii observate. Mai departe, acesta cuprinde: — metoda utilizată; — toate detaliile pentru identificarea mostrei. 10. Observații generale 10. 1. 10. 2. Formula pentru calcularea cantității ingredientelor lichide ale aluatului se bazează pe următoarele considerații: Adăugarea de x ml de apă la echivalentul a 300 g de făină cu umiditate 14 % produce consistența necesară. La testul de coacere se foloseș(cid:13)te 1 kg de făină (14 % umiditate), în timp ce x se bazează pe 300 g de făină, testul de coacere necesitând x împărțit la trei ș(cid:13)i înmulțit cu 10 g apă, deci 10x/3 g. 116 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 Soluția de acid ascorbic cu zahăr ș(cid:13)i sare de 430 g conține 15 g de sare ș(cid:13)i 15 g de zahăr. Această soluție de 430 g este inclusă în ingredientele lichide ale aluatului. Deci, pentru a adăuga la aluat 10 x/3 g de apă, trebuie adăugate (10 x/3 + 30) g de ingrediente lichide din aluat compuse din 430 g de soluție de acid ascorbic ș(cid:13)i o cantitate suplimentară de apă. Deș(cid:13)i o parte din apa adăugată cu suspensia de drojdie este absorbită de drojdie, această suspensie conține ș(cid:13)i apă „liberă”. Se presupune în mod arbitrar că 90 g de suspensie de drojdie conține 60 g de apă „liberă”. Cantitatea de ingrediente lichide din aluat trebuie corectată pentru aceste 60 g de apă „liberă” din suspensia de drojdie, deci trebuie să se adauge în final 10 x/3 plus 30 minus 60 g. Acest lucru se poate rearanja după cum urmează: (10 × 3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, formula dată în clauza 7. 5. În cazul în care de exemplu, o adăugare de apă x la testul cu farinograf a fost constatată la 165 ml, această valoare trebuie substituită în această formulă, deci la soluția de acid ascorbic cu zahăr ș(cid:13)i sare trebuie adăugată apă la o masă totală de: (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g. 10. 3. Metoda nu este direct aplicabilă la grâu. Procedura ce trebuie urmată pentru caracterizarea proprietăților de coacere ale grâului este după cum urmează: Se curăță grâul ș(cid:13)i se determină conținutul de umiditate al grâului curățat. În cazul în care conținutul de umiditate se încadrează în intervalul 15,0 % până la 16,0 %, nu se amestecă grâul. Dacă conținutul de umiditate este în afara intervalului menționat, se ajustează conținutul de umiditate la 15,5 ± 0,5 %, cu cel puțin trei ore înainte de măcinare. Se macină grâul transformându-l în făină folosind o moară de laborator Buehler MLU 202 sau o moară Brabender Quadrumat Senior sau un echipament asemănător cu aceleaș(cid:13)i caracteristici. Se alege o procedură de măcinare care dă o făină de extracție de minim 72 %, cu un conținut de cenuș(cid:13)ă de 0,50 până la 0,60 % la materie uscată. Se determină conținutul de cenuș(cid:13)ă al făinii în conformitate cu Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei (JO L 147, 30. 6. 1995, p. 7) ș(cid:13)i conținutul de umiditate conform prezentului regulament. Se calculează rata de extracție după ecuația: E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 % unde E = rata de extracție f = umiditatea făinii w = conținutul de umiditate al grâului F = masa de făină produsă cu conținut de umiditate f W = masa de grâu măcinat cu conținut de umiditate w. Notă: Informațiile privind ingredientele ș(cid:13)i echipamentele ce se vor folosi sunt publicate în Documentul T 77/300 din 31 martie 1977 de Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Țările de Jos. 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 117 ANEXA VI DETERMINAREA RATEI DE PIERDERE A ASPECTULUI VITROS 1. Principiul Numai o parte din mostră este folosită pentru a determina procentul de semințe care ș(cid:13)i-au pierdut în totalitatea sau parțial aspectul vitros. Semințele se taie folosind un tăietor de semințe Pohl sau un instrument echivalent. 2. Echipamentul ș(cid:13)i aparatele — tăietor de semințe Pohl sau un instrument echivalent; — pensetă, scalpel; — tavă sau farfurie. 3. Procedura (a) Determinarea se efectuează pe o mostră de 100 g după separarea oricăror alte componente în afara cerealelor de bază de calitate corespunzătoare. (b) Se întinde mostra pe o tavă ș(cid:13)i se omogenizează bine. (c) Se introduce o farfurie în tăietorul de semințe ș(cid:13)i se întinde o mână de semințe pe grătar. Se apasă uș(cid:13)or, dar ferm, pentru a ne asigura că este o singură sămânță în fiecare orificiu. Se lasă în jos secțiunea mobilă pentru a ține semințele la locul lor ș(cid:13)i apoi se taie. (d) Se pregătesc suficient de multe farfurii pentru a ne asigura că se taie minim 600 de semințe. (e) Se numără semințele ce ș(cid:13)i-au pierdut în totalitate sau parțial aspectul vitros („mitadiné”). (f) Se calculează procentul de semințe ce ș(cid:13)i-au pierdut în totalitate sau parțial aspectul vitros („mitadiné”). 4. Formularea rezultatelor I = masa, în grame, a altor componente în afara cerealelor de calitate corespunzătoare. M = procentul de semințe curățate examinate ce ș(cid:13)i-au pierdut în totalitate sau parțial aspectul vitros („mitadiné”). 5. Rezultatul Procentul de semințe ce ș(cid:13)i-au pierdut în totalitate sau parțial aspectul vitros („mitadiné”) în porțiunea testată este: 118 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 ANEXA VII TABELUL I Majorările de preț pentru conținutul de umiditate Conținutul de umiditate (%) Majorarea prețului (EUR/t) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 TABELUL II Reducerile de preț pentru conținutul de umiditate Conținutul de umiditate (%) Reducerea de preț (EUR/t) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 03/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 119 TABELUL III Reducerile de preț pentru greutatea specifică Cereala Greutatea specifică (kg/hl) Reducerea de preț (EUR/t) Grâu moale mai puțin de 76–75 mai puțin de 75-74 mai puțin de 74-73 Orz mai puțin de 64,0-62,0 0,5 1,0 1,5 1,0 TABELUL IV Reducerile de preț pentru conținutul de proteine Anul comercial 2000/2001 Anul comercial 2001/2002 Anul comercial 2002/2003 ș(cid:13)i următorii (EUR/t) 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 2,5 5 Conținutul de proteine (1) (N × 5,7) mai puțin de 11,5-11,0 mai puțin de 11,0-10,5 mai puțin de 10,5-10,3 mai puțin de 10,3-10,00 (1) % din materia uscată. 120 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 32 ANEXA VIII Metoda practică pentru determinarea reducerii ce se aplică la prețul sorgului de către agențiile de intervenție 1. Date de bază = procentul de tanin din produsul brut; = procentul de tanin peste care se aplică reducerea; P 0,4 % 11 % (1) = reducerea ce corespunde la 1 % tanin în materie uscată. 2. Calcularea reducerii Reducerea, exprimată în euro, ce urmează să se aplice la prețul de intervenție se calculează în conformitate cu următoarea formulă: 11(P – 0,40) (1) Reducerea ce se aplică la prețul sorgului pe baza conținutului de tanin la 1 000 g de materie uscată: (a) energia metabolizabilă a păsărilor de curte la 1 000 g de materie uscată de sorg cu un conținut teoretic de tanin de 0 %: 3 917 K calorii; (b) reducerea energiei metabolizabile a păsărilor de curte la 1 000 g de materie uscată de sorg pe punct din procentul suplimentar de tanin: 419 K calorii; (c) diferența, exprimată în puncte din procent, între conținutul maxim de tanin stabilit pentru sorgul accceptat pentru intervenție ș(cid:13)i conținutul de tanin stabilit pentru calitatea standard: 1,0-0,30 = 0,70; (d) diferența, exprimată ca procent, dintre energia metabolizabilă a păsărilor de curte a sorgului ce conține 1,0 % tanin ș(cid:13)i energia metabolizabilă a păsărilor de curte a sorgului cu acelaș(cid:13)i conținut de tanin la calitatea standard (0,30 %): (e) reducerea ce corespunde unui conținut de tanin de 1 % din materia uscată, ce depăș(cid:13)eș(cid:13)te 0,30 %:


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1369/00 von Jan Mulder (ELDR) an die Kommission. Tabak ‐ Gemeinschaftlicher Forschungs- und Informationsfonds.

eurovoc_concepts:
agronomic research
fund (EU)
smoking
tobacco

formats: html pdf print

text: C 89 E/34 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/031) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1369/00 von Jan Mulder (ELDR) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Tabak (cid:129) Gemeinschaftlicher Forschungs- und Informationsfonds 1. Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) (cid:129) wie vom Rat angek(cid:252)ndigt (cid:129) j(cid:228)hrlich 2 % des als Pr(cid:228)mien f(cid:252)r Tabak (Kapitel B1-17 des Haushaltsplans) vorgesehenen Betrags, d. h. etwa 20 Mio €, dem Gemeinschaft- lichen Forschungs- und Informationsfonds betreffend Tabak (B1-175) zugef(cid:252)hrt werden? 2. Kann die Kommission angeben, ob seit 1997 im Rahmen dieses Fonds Vorhaben eingeleitet wurden? Kann die Kommission angeben, f(cid:252)r welche Forschungs- und Informationsvorhaben (cid:252)ber Tabak diese 3. Mittel in den Jahren 1997-1999 verwendet wurden, und in welcher H(cid:246)he? (2001/C 89 E/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1370/00 von Jules Maaten (ELDR) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Tabak (cid:129) Gemeinschaftlicher Forschungs- und Informationsfonds 1. Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) (cid:129) wie vom Rat angek(cid:252)ndigt (cid:129) j(cid:228)hrlich 2 % des als Pr(cid:228)mien f(cid:252)r Tabak (Kapitel B1-17 des Haushaltsplans) vorgesehenen Betrags, d. h. etwa 20 Mio €, dem Gemeinschaft- lichen Forschungs- und Informationsfonds betreffend Tabak (B1-175) zugef(cid:252)hrt werden? 2. Kann die Kommission angeben, ob seit 1997 im Rahmen dieses Fonds Vorhaben eingeleitet wurden? Kann die Kommission angeben, f(cid:252)r welche Forschungs- und Informationsvorhaben (cid:252)ber Tabak diese 3. Mittel in den Jahren 1997-1999 verwendet wurden, und in welcher H(cid:246)he? Gemeinsame Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen P-1369/00 und P-1370/00 (15. Juni 2000) Der Gemeinschaftliche Forschungs- und Informationsfonds f(cid:252)r Tabak wurde gem(cid:228)(cid:223) den Bestimmun- 1. gen von Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 2075/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:252)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Rohtabak eingerichtet (1). Dieser Artikel wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1636/98 des Rates vom 20. Juli 1998 (2) ge(cid:228)ndert; die Ziele des Fonds wurden erg(cid:228)nzt und der zu seiner Finanzierung einbehaltene Teil der Pr(cid:228)mie, die den Tabakbauern f(cid:252)r jede Ernte zu zahlen ist, auf 2 % angehoben; dieser Betrag bel(cid:228)uft sich zur Zeit auf insgesamt 19 Mio. €. In der Praxis legt die Kommission Vorhaben auf, die (cid:252)ber eine Ad-hoc-Haushaltslinie mit der Bezeichnung (cid:132)Gemeinschaftlicher Forschungs- und Informationsfonds(cid:147) (B1-185) finanziert werden. Die Mittel f(cid:252)r diese Haushaltslinie entsprechen der Sch(cid:228)tzung der w(cid:228)hrend des betreffenden Haushaltsjahres tats(cid:228)chlich anfallenden Kosten. Die Kommission achtet darauf, dass die Mittelausstattung bzw. die Ausgaben nicht h(cid:246)her sind als die Summe der einbehaltenen Betr(cid:228)ge. Seit 1997 wurden aus diesem Fonds keine Mittel f(cid:252)r neue Vorhaben bereitgestellt, aber mit den 2. verf(cid:252)gbaren Mitteln konnten die laufenden Vorhaben finanziert werden, die im Rahmen von zwei Aufforderungen zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen im Jahr 1994 bzw. 1996 ausgew(cid:228)hlt wurden. Die Finanzierung dieser mehrj(cid:228)hrigen Vorhaben erfolgt in Jahrestranchen. Die Kommission m(cid:246)chte in den n(cid:228)chsten Monaten neue Vorhaben auflegen


title: 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 823/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms linijinės laivybos bendrovių (konsorciumų) susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų grupėmstekstas svarbus EEE.

eurovoc_concepts:
carriage of goods
international transport
maritime law
maritime transport
restrictive trade practice
transport regulations

text: 4 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/2 t. 32000R0823 2000 4 20 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 100/24 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 823/2000 2000 m. balandžio 19 d. dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms linijinės laivybos bendrovių (konsorciumų) susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų grupėms (tekstas svarbus EEE) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1992 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 479/92 dėl Sutarties 85 straipsnio 3 dalies taikymo tam tik- roms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės lai- vybos kompanijų (konsorciumų) rūšims (1) su Austrijos, Suomi- jos ir Švedijos stojimo akte priimtomis pataisomis, ypač į jo 1 straipsnį, paskelbusi šio reglamento projektą (2), pasikonsultavusi su Jūrų transporto apribojimų ir dominuojančių pozicijų patariamuoju komitetu, kadangi: (1) (2) (3) Reglamentas (EEB) Nr. 479/92 suteikia Komisijai įgaliojimus taikyti Sutarties 81 straipsnio 3 dalį kai kurioms linijinės lai- vybos bendrovių (konsorciumų) susitarimų, nutarimų ar suderintų veiksmų grupėms bendrai teikti linijinio jūrų trans- porto paslaugas kategorijoms, kurios dėl susitarimuose daly- vaujančių laivybos bendrovių bendradarbiavimo gali apriboti konkurenciją bendrojoje rinkoje bei paveikti prekybą tarp valstybių narių ir todėl gali būti uždraustos pagal Sutarties 81 straipsnio 1 dalies nuostatas. Komisija pasinaudojo šiais įgaliojimais ir priėmė Komisi- jos reglamentą (EB) Nr. 870/95 (3). Remiantis iki šiol sukaupta patirtimi, galima apibrėžti, kokios konsorciumų kategorijos gali patekti į 81 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, bet įprastinėmis sąlygomis gali būti laikomos atitin- kančiomis sąlygas, išdėstytas 81 straipsnio 3 dalyje. Komisija deramai įvertino jūrų transporto ypatybes. Šios ypatybės taip pat bus svarbus veiksnys, Komisijai atliekant tų konsorciumų, kuriems ši bendroji išimtis nesuteikiama, vertinimus. (1) OL L 55 1992 2 29, p. 3. (2) OL C 379, 1999 12 31, p. 13. (3) OL L 89, 1995 4 12, p. 7. (4) (5) (6) (7) (8) Pagal šiame reglamente pateiktą apibrėžimą, racionalizuo- dami jiems priklausančių bendrovių veiklą bei sukurdami laivų ir uosto įrenginių eksploatavimo masto ekonomiją, konsorciumai paprastai padeda gerinti esamų linijinio jūrų transporto paslaugų produktyvumą ir kokybę. Siekdami, kad konteineriais būtų kuo plačiau naudojamasi ir kuo efektyviau būtų pasinaudota laivų pajėgumais, ir tai rem- dami jie skatina techninę ir ekonominę pažangą. Konsorciumų teikiamų laivybos paslaugų naudotojai paprastai gauna pakankamą dalį naudos dėl produkty- vumo ir paslaugų kokybės pagerinimo. Taip pat naudinga gali būti ir tai, kad į uostą atplaukiama ir juo naudojamasi dažniau, grafikas tampa tobulesnis, gerėja paslaugų kokybė ir personalizavimas, nes naudojamasi modernesniais laivais ir kitais įrenginiais, įskaitant uosto įrangą. Naudotojai kon- sorciumai gali būti naudingi tik tada, kai veikla, kuria užsi- ima konsorciumas, yra vykdoma esant pakankamai kon- kurencijai. Todėl tokiems susitarimams turėtų būti suteikiama bend- roji išimtis, su sąlyga, kad tie susitarimai juos sudariusioms bendrovėms nesudarys galimybių apriboti konkurenciją didžiojoje jų veiklos dalyje. Siekiant atsižvelgti į nuolatinius jūrų transporto rinkos svyravimus ir į dažnus konsorciumo šalių daromus susitarimų sąlygų ar veiklos, kurią apima šie susitarimai pakeitimus, vienas iš šio reglamento tikslų yra paaiškinti, kokius kriterijus turi atitikti konsorciumas, kad jis galėtų naudotis šiame reglamente numatyta bendrąja išimtimi. Galimybė reguliuoti pajėgumus yra esminis ir neatskiria- mas konsorciumo požymis, būtinas bendrai paslaugai sukurti ir teikti. Tam tikros konsorciumo laivų pajėgumų procentinės dalies nepanaudojimas nėra esminis konsor- ciumo požymis. Šiame reglamente numatyta bendroji išimtis turi būti sutei- kiama konsorciumams, veikiantiems pagal linijinio plau- kiojimo konferenciją, bei prie tokių konferencijų neprik- lausantiems konsorciumams, tačiau išimtis nesuteikiama, kai nustatomi bendri krovinių gabenimo įkainiai. 08/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 5 (9) Įkainių nustatymo veikla priklauso 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 4056/86, nustatančio išsa- mias Sutarties 85 ir 86 straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles (1) ir pakeisto Austrijos, Suomijos ir Švedijos sto- jimo aktu, reguliavimo sričiai. Konsorciumo nariai, norin- įkainius ir neatitinkantys Tarybos tys bendrai nustatyti reglamento (EEB) Nr. 4056/86 reikalavimų, turi kreiptis dėl individualios išimties. (10) Pirmoji sąlyga, suteikianti galimybę naudotis bendrąja išimtimi yra, kad transporto naudotojai gautų pakankamai didelę naudos, atsiradusios pagerinus produktyvumą, taip pat ir kitos naudos, kurią sukuria konsorciumas, dalį. (11) 81 straipsnio 3 dalies reikalavimai yra tenkinami, jei kon- sorciumo padėtis atitinka vieną arba daugiau iš toliau apra- šytų situacijų: — dėl savarankiškai nustatytų įkainių tarp konferencijos, kurioje veikia konsorciumas, narių egzistuoja efektyvi kainų konkurencija, — konferencijoje, kurioje veikia konsorciumas, yra pakan- kamai efektyvi konkurencija paslaugų, kurias siūlo konsorciumo nariai ir jam nepriklausančios konferen- cijos narės, nes konsorciumo susitarimas aiškiai leidžia konsorciumui siūlyti savo paslaugos teikimo tvarką, pvz. , kai vien tik konsorciumas teikia „tikslaus prista- tymo laiko“ paslaugą arba siūlo šiuolaikinę „elektroni- nio keitimosi duomenimis“ paslaugą (EKD), kuri leidžia naudotojams nuolat gauti informaciją apie jų krovinio buvimo vietą, arba kai dėl konsorciumo teikiamų lai- vybos paslaugų į uostą atplaukiama ir juo naudojamasi kur kas dažniau, negu tai gali pasiūlyti konferencija, — konsorciumo nariai dirba esant efektyviai faktinei ar potencialiai konsorciumui nepriklausančių linijų kon- kurencijai, nesvarbu, ar tos rūšies ar rūšių veikla apima konsorciumo veiklą. (12) Siekiant įvykdyti tą patį 81 straipsnio 3 dalies reikalavimą, turi būti priimta papildoma nuostata dėl tolimesnės sąly- gos, kuria būtų siekiama skatinti individualią konkurenciją dėl paslaugų kokybės tarp konsorciumo narių bei tarp konsorciumo narių ir kitų tos veiklos rūšies ar rūšių laivy- bos bendrovių. (13) Reikia nustatyti sąlygą, kad konsorciumai ir jų nariai negali konkrečiam maršrutui taikyti įkainių ar gabenimo sąlygų, diferencijuojant vien tik pagal kilmės šalį ar pagal tai, kur prekės yra gabenamos, ir taip sukelti Bendrijos prekybos nukrypimų, galinčių pakenkti tam tikriems uostams, pre- kių savininkams, pervežėjams ar pagalbinių transporto (1) OL L 378, 1986 12 31, p. 4. paslaugų tiekėjams, nebent tokie įkainiai ar sąlygos galėtų būti pagrįsti ekonomiškai. (14) Tokių sąlygų tikslas taip pat turėtų būti neleisti konsorciu- mams suvaržyti konkurencijos, jei tai nėra būtina siekiant tikslų, pateisinančių išimtį. Todėl konsorciumo sutartyje turi būti nuostata, suteikianti galimybę kiekvienai konsor- ciumui priklausančiai laivybos linijos šaliai iš jo išstoti, su sąlyga, kad apie savo išstojimą ji praneša iš anksto. Jei kon- sorciumas yra stipriai integruotas ir (arba) į jį daug inves- tuota, reikia įtvirtinti nuostatą dėl ilgesnio išankstinio pra- nešimo apie išstojimą laikotarpio, siekiant atsižvelgti į didesnes investicijas konsorciumui suformuoti ir į reorga- nizacijos, kuri yra būtina išstojus vienai narei, mastą. Taip pat reikia numatyti ir tai, kad konsorciumui veikiant bend- roje rinkodaros struktūroje kiekvienai narei suteikiama teisė plėtoti nepriklausomą rinkodaros veiklą, su sąlyga, kad apie tą veiklą ji praneša iš anksto. (15) Išimtis suteikiama tik tiems konsorciumams, kurie neturi galimybės apriboti konkurencijos didžiojoje dalyje tei- kiamų paslaugų. (16) Kai išimties tvarka siekiama nustatyti, ar kiekvienoje rin- koje, kurioje veikia konsorciumas, egzistuoja išimtyje numatytoji konkurencija, reikia įvertinti ne tik tiesioginę konsorciumo aptarnaujamų uostų prekybą, bet ir konku- renciją iš kitų linijinių maršrutų, kuriais plaukiama iš uostų ir kuriuos galima pakeisti konsorciumo aptarnaujamais uostais bei, jei įmanoma, iš kitų transporto rūšių. (17) Todėl šiame reglamente numatytoji bendroji išimtis sutei- kiama tik su sąlyga, kad kiekvienoje rinkoje, kurioje veikia konsorciumas, jam tenkanti rinkos dalis neviršija nustaty- tojo dydžio. (18) Konsorciumo, kuris yra konferencijos dalyvis, rinkos dalis turi būti mažesnė, nes susitarimas yra jau veikiančio ribo- jančio susitarimo dalis. (19) Konsorciumams, kurie nustatyta procentine išraiška viršija šiame reglamente nurodytas ribas, bet kurie vis tiek veikia esant efektyviai tos verslo srities konkurencijai, galima siū- lyti supaprastintą tvarką, kad jie galėtų naudotis teisinėmis garantijomis, kurias teikia bendroji išimtis. Tokia tvarka taip pat sudarytų galimybę Komisijai efektyviai atlikti monitoringą ir supaprastinti administracinę susitarimų kontrolę. (20) Reikia palikti galimybę suteikti atskirąją išimtį konsorciu- mams, viršijantiems šią ribą, su sąlyga, kad jie atitinka 81 straipsnio 3 dalies reikalavimus, atsižvelgiant į jūrų transporto ypatumus. 6 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/2 t. (21) Reglamentas yra taikomas tik konsorciumo narių susitari- mams. Todėl bendroji išimtis neturi būti suteikiama ribo- jantiems susitarimams, sudarytiems tarp konsorciumo arba vieno ar kelių konsorciumo narių ir kitų laivybos bendro- vių. Reglamentas taip pat neturi būti taikomas ribojantiems susitarimams tarp skirtingų konsorciumų, užsiimančių ta pačia veikla, arba tarp tokių konsorciumų narių. (28) (EEB) Nr. pagal Reglamento 4056/86 Paraiškų 12 straipsnio reikalavimus nereikia teikti dėl tų susitarimų, kuriems pagal šį reglamentą išimtis yra suteikiama automa- tiškai. Tačiau jei rimtai abejojama, bendrovėms turi būti leidžiama prašyti Komisijos nustatyti, ar jų susitarimai ati- tinka šio reglamento nuostatas. (22) Išimties suteikimas turi būti susietas su tam tikrais įsiparei- gojimais. Šiuo požiūriu transporto naudotojams turi būti sudaryta galimybė susipažinti su jūrų transporto paslaugų, kurias bendrai teikia konsorciumo narės, sąlygomis. Būtina numatyti realias ir efektyvias konsorciumų ir transporto naudotojų konsultacijas dėl sutartyse numatytos veiklos. Šiame reglamente pateiktas „realių ir efektyvių konsulta- cijų“ apibrėžimas ir apibūdinti tų konsultacijų etapai. Būtina numatyti, kad tokios privalomosios konsultacijos konsorciumams yra privalomos. (23) Tokios konsultacijos turėtų padėti užtikrinti efektyvesnes jūrų transporto paslaugas, atsižvelgiant į naudotojų reika- lavimus. Be to, reikia atleisti konsorciumus nuo tam tikrų apribojimų, kurie, remiantis minėtosiomis konsultacijomis, gali būti pradėti taikyti. (24) Šiame reglamente nenugalimos jėgos aplinkybės supranta- mos pagal Europos Bendrijų Teisingumo Teismo prakti- koje vartojamą apibrėžimą. (25) Būtina priimti nuostatą, pagal kurią šalių priimtus arbit- ražo sprendimus ir taikintojų rekomendacijas reikėtų per- duoti Komisijai, kad būtų sudaryta galimybė patikrinti, ar konsorciumai nėra atleisti nuo šiame reglamente išvardytų sąlygų bei ir todėl nepažeidžia 81 ir 82 straipsnių nuostatų. įsipareigojimų, (26) Pagal Reglamento (EEB) Nr. 479/92 6 straipsnio reikalavimus būtina nurodyti atvejus, kuriais Komisija gali atimti iš bendro- vių teisę naudotis bendrosios išimties teikiama nauda. (27) 11 konsorciumų pasinaudojo nauda, kurią teikia Regla- mente (EB) Nr. 870/95 numatyta bendroji išimtis, pritai- kius reglamento nustatytą oponavimo procedūrą, kuri sudarė Komisijai galimybę patikrinti ir nustatyti, ar jie vei- kia esant efektyviai konkurencijai. Nėra duomenų, leidžian- čių manyti, kad nuo to laiko aplinkybės pasikeitė ir tie kon- sorciumai daugiau efektyviai nebekonkuruoja. Todėl tiems išimtį pagal šio konsorciumams ir toliau reikia taikyti reglamento sąlygas. (29) Šis reglamentas nepažeidžia Sutarties 82 straipsnio. (30) Pasibaigus Reglamento (EB) Nr. 870/95 galiojimui, reikia priimti naują reglamentą, kuris atnaujintų bendrąją išimtį, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽIMAI 1 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas konsorciumams ir reglamentuoja jų veiklą teikiant tarptautinės linijinės laivybos paslaugas, plaukiant iš arba į vieną arba daugiau Bendrijos uostų. 2 straipsnis Apibrėžimai Šiame reglamente: 1) „konsorciumas“ – tai dviejų arba daugiau laivybos transporto bendrovių, teikiančių tarptautines linijinio išimtinai krovinių gabenimo paslaugas, dažniausia konteineriais, susitarimas dėl vienos ar daugiau veiklos sričių, kuriuo siekiama plėtoti bend- radarbiavimą bendrai teikiant jūrų transporto paslaugą ir kuris pagerina paslaugos kokybę, lyginant su pavienių konsorciumo narių teikiamomis paslaugomis iki konsorciumo suformavi- mo, ir kuriuo siekiama racionalizuoti veiklą, naudojant tech- nines, eksploatavimo ir (arba) komercines priemones, išskyrus bendrų kainų nustatymą; 2) „linijinė laivyba“ – tai reguliarus prekių gabenimas tam tikru uostų maršrutu ar maršrutais pagal iš anksto paskelbtus tvar- karaščius ir plaukimo datas, kuriuo net ir nereguliariai už užmokestį gali naudotis bet kuris transporto naudotojas; 3) „paslaugų teikimo tvarka“ – tai sutartimi nustatyta tvarka tarp vieno ar daugiau transporto naudotojų ir pavienio konsor- ciumo nario ar viso konsorciumo, pagal kurį mainais už įsi- pareigojimą pervežti tam tikrą krovinių kiekį per nustatytą lai- kotarpį naudotojas gauna atskirą įpareigojimą iš konsorciumo nario ar pačio konsorciumo suteikti tam tikrą nustatytos kokybės paslaugą, kuri specialiai pritaikyta transporto naudo- tojo reikmėms; 08/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 7 4) „transporto naudotojas“ – tai bet kokia įmonė (pvz. , krovinio siuntėjas, gavėjas ar ekspeditorius) ar įmonių junginys, kurie sudarė ar pareiškė ketinimą sudaryti krovinių pervežimo sutartį su konsorciumu (ar konsorciumo nariu); 5) „teisė savarankiškai nustatyti įkainius“ – tai laivybos konferen- cijos nario teisė kiekvienu atveju siūlyti tokius prekių perve- žimo įkainius, kurie tarifu nustatytųjų įkainių, su sąlyga, kad apie tai informuojami kiti konferencijos nariai. skiriasi nuo konferencijos II SKYRIUS IŠIMTYS 3 straipsnis Susitarimai, kuriems suteikiama išimtis 1. Remiantis Sutarties 81 straipsnio 3 dalimi ir atsižvelgiant į šiame reglamente pateiktas sąlygas ir įsipareigojimus, Sutarties 81 straipsnio 3 dalies nuostatos netaikomos šio straipsnio 2 dalyje išvardytoms veiklos rūšims, kai jos numatytos konsorciumų susi- tarimuose pagal šio reglamento 1 ir 2 straipsniuose pateiktus apibrėžimus. 2. Veiklos rūšys, kurioms galioja nuostatų netaikymo deklaracija: a) bendrai teikiamos linijinės laivybos paslaugos, kurios apima tik tokią veiklą: i) plaukimo tvarkaraščių derinimas ir (arba) bendras nusta- tymas ir įplaukimo uostų nustatymas; ii) keitimasis laivų plotais ar laisvomis erdvėmis, jų pardavi- mas ar perfrachtavimas; g) visa kita pagalbinė veikla, susijusi su punktuose nuo a iki f nurodytomis veiklos rūšimis ir būtina toms veiklos rūšims įgy- vendinti. 3. 2 dalies g punkte numatyta pagalbine veikla visų pirma laikoma: a) konsorciumo narių įsipareigojimas plėtojant konkrečią veiklos sritį ar sritis naudoti tik konsorciumui skirtus laivus ir nefrach- tuoti plotų trečiosioms šalims priklausančiuose laivuose; b) konsorciumo narių įsipareigojimas plėtojant konkrečią veik- los sritį ar sritis neskirti ir nefrachtuoti plotų kitoms laivybos bendrovėms, išskyrus tuos atvejus, kai yra gaunamas išanksti- nis kito konsorciumo nario sutikimas. 4 straipsnis Nepanaudoti pajėgumai 3 straipsnyje numatytoji išimtis nesuteikiama, jei konsorciumo susitarime yra nuostatų dėl turimų pajėgumų nenaudojimo, pagal kurias konsorciumo nariai atsisako panaudoti tam tikrą procentinę dalį laivų, kurie eksploatuojami pagal konsorciumo susitarimą, pajėgumų. III SKYRIUS IŠIMTIES SUTEIKIMO SĄLYGOS 5 straipsnis iii) bendras laivų ir (arba) uosto įrenginių naudojimas; Pagrindinė išimties suteikimo sąlyga iv) vieno arba daugiau bendros veiklos biurų naudojimas; v) aprūpinimas konteineriais, važiuoklėmis ir kita įranga ir (arba) sutarčių dėl šios įrangos nuomos, išperkamosios nuomos ar pirkimo sudarymas; vi) elektroninio duomenų keitimosi sistemos ir (arba) bend- ros dokumentų tvarkymo sistemos naudojimas; b) laikini pajėgumų pakeitimai; c) bendras uostų terminalų ir su jais susijusių paslaugų (tokių kaip iškrovimas ir pakrovimas laivų lichteriu, laivų krova) eks- ploatavimas ir naudojimas; d) dalyvavimas viename ar keliuose fonduose (puluose): krovinių, pajamų, neto pajamų; e) bendras naudojimasis konsorciumui suteikta balso teise kon- ferencijoje, kurioje veikia konsorciumo nariai, tiek, kiek bend- ras naudojimasis balso teise susijęs su konsorciumo veikla; f) bendra rinkodaros struktūra ir (arba) bendro konosamento išrašymas; 3 straipsnyje numatytoji išimtis suteikiama, kai yra patenkinta viena arba daugiau iš čia išvardytų sąlygų: a) tarp konferencijos, kurioje veikia konsorciumas, narių yra efektyvi kainų konkurencija, nes remiantis įstatymo nustatyta prievole ar kitu pagrindu konferencijos susitarimas aiškiai suteikia teisę narėms savarankiškai nustatyti visų krovinių gabenimo įkainius, kuriuos numato konferencijos tarifai; arba b) konferencijoje, kurioje veikia konsorciumas, yra pakankamai efektyvi konferencijos narių konkurencija teikiamų paslaugų srityje, nes konferencijos sutartis aiškiai leidžia konsorciumui siūlyti savo paslaugų teikimo tvarką – ir tai nepriklauso nuo jų formos – dėl teikiamų transporto paslaugų dažnumo ir kokybės, taip pat suteikia laisvę bet kuriuo metu pritaikyti siū- lomas paslaugas prie transporto naudotojų pareikštų konkre- čių pageidavimų; arba c) nepriklausomai nuo to, ar konferencija užsiima konkrečia veiklos rūšimi ar rūšimis, konsorciumo narės veikia esant efek- tyviai faktinei ar potencialiai laivybos bendrovių, kurios nėra to konsorciumo narės, konkurencijai. 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/2 t. 6 straipsnis Sąlygos, susijusios su rinkos dalimi 6. Jei nesutikimas atšaukiamas, nes įmonės padarė sutarties patai- sas, kurias priėmus buvo įvykdytos 81 straipsnio 3 dalies sąlygos, tai išimtis galioja nuo pataisų įsigaliojimo dienos. 1. Norint, kad konsorciumui būtų suteikta 3 straipsnyje numa- tyta išimtis, jam turi priklausyti ne daugiau kaip 30 % kiekvienos rinkos, kurioje veikia konsorciumas, skaičiuojant pagal pervežtų prekių apimtį (frachto tonomis ar 20 pėdų ekvivalento vienetais), jei konsorciumas veikia kaip konferencijos dalis, ir ne daugiau kaip 35 %, jei jis veikia ne kaip konferencijos dalis. 2. 3 straipsnyje numatyta išimtis lieka galioti ir tuo atveju, jei per bet kurį iš eilės dviejų kalendorinių metų laikotarpį šio straipsnio 1 dalyje nurodytoji rinkos dalis bus viršyta, bet ne daugiau kaip dešimtadaliu. 3. Viršijus vieną iš 1 ir 2 dalyje nurodytų ribų, 3 straipsnyje numatytoji išimtis galioja dar šešis mėnesius po kalendorinių metų, kuriais riba buvo viršyta, pabaigos. Šis laikotarpis gali būti pratęstas iki 12 mėnesių, jei riba buvo viršyta pasitraukus iš rin- kos bendrovei, kuri nėra to konsorciumo narė. 7 straipsnis Oponavimo procedūra 1. 3 ir 10 straipsniuose numatyta išimtis taip pat suteikiama kon- sorciumams, kurių rinkos dalis bet kurioje rinkoje, kurioje jie vei- kia, viršija 6 straipsnyje nustatytąją ribą, tačiau ji yra ne didesnė kaip 50 % bet kurios rinkos, su sąlyga, kad Komisijos reglamento (EB) Nr. 2843/98 (1) nustatyta tvarka apie šiuos susitarimus bus pranešta Komisijai ir Komisija per šešis mėnesius nepareikš, kad nesutinka su tokia išimtimi. Šešių mėnesių laikotarpis skaičiuojamas nuo pranešimo įsigalio- jimo dienos pagal Reglamento (EB) Nr. 2843/98 4 straipsnio nuo- statas. 2. 1 dalies nuostatos galioja tik tuo atveju, jeigu pranešime ar prie jo pateiktame rašte yra pateikiama aiški nuoroda į šį straipsnį. 3. Komisija turi teisę nesutikti suteikti išimties. Komisija nesutinka taikyti jei per tris mėnesius nuo išimties, 1 dalyje minėtojo pranešimo pateikimo valstybei narei Komisija gauna valstybės narės prašymą nesutikti. Prašymas turi būti moty- vuotas Sutarties konkurencijos taisyklių nuostatomis. 4. Komisija bet kada gali atšaukti savo nesutikimą suteikti išimtį. Jeigu priežastis nesutikti buvo valstybės narės prašymas, kuris lieka galioti, tai atšaukti nesutikimą Komisija gali tik pasikonsul- tavusi su Jūrų transporto apribojimų ir dominuojančių pozicijų patariamuoju komitetu. 5. Jei nesutikimas atšaukiamas, įmonėms įrodžius, kad jos įvykdė 81 straipsnio 3 dalies reikalavimus, tai išimtis galioja nuo prane- šimo pateikimo dienos. 7. Jei Komisija nesutinka taikyti išimties ir savo nesutikimo neat- šaukia, lemia Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 II skirsnio nuostatos. tai pranešimo pasekmes 8 straipsnis Kitos sąlygos Teisė į 3 ir 10 straipsniuose numatytas išimtis suteikiama įvyk- džius tokias sąlygas: a) konsorciumas turi suteikti teisę kiekvienam savo nariui suda- ryti atskiras sutartis, siūlant savo paslaugų teikimo tvarką; b) konsorciumo susitarime turi būti numatyta bendrovių – kon- sorciumo narių – teisė pasitraukti iš konsorciumo be finansi- nių ar kitokių baudų, tokių, kaip įsipareigojimas nutraukti visą tam tikros veiklos rūšies ar rūšių transporto veiklą, kartu numatant sąlygą ar jos nenumatant, kad tą veiklą bendrovė galės atnaujinti tik praėjus tam tikram laikotarpiui. Pasinau- doti šia teise bendrovės gali pasibaigus pirmųjų 18 mėn. lai- kotarpiui nuo konsorciumo sutarties įsigaliojimo, tačiau tam jos turi pateikti prašymą ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius. Tačiau jei konsorciumas yra labai integruotas, turi neto pajamų fondą (pulą) ir (arba) daug investicijų, kurių reikėjo, nes steig- damos konsorciumą jo narės šiuo tikslu pirko ar frachtavo lai- vus, tai išankstinio pranešimo laikas turėtų būti ne ilgesnis kaip šeši mėnesiai, o pranešimas turėtų būti pateiktas pasibai- gus pirmųjų 30 mėn. laikotarpiui nuo konsorciumo susita- rimo įsigaliojimo; c) jei konsorciumas veikia naudodamasis bendra rinkodaros struk- tūra, kiekvienai konsorciumo narei turi būti palikta teisė be jokių baudų savarankiškai plėtoti rinkodaros veiklą, nustatant ne ilgesnį kaip šešių mėnesių išankstinio pranešimo laikotarpį; d) nei nei konsorciumą konsorciumui, sudarančioms bendrovėms bendrojoje rinkoje neleidžiama kenkti tam tik- riems uostams, naudotojams ar ekspeditoriams už tų pačių prekių gabenimą konsorciumo susitarimo nustatytoje zonoje taikant skirtingus įkainius ir pervežimo sąlygas, kurios priklau- sytų nuo prekių kilmės ar paskirties šalies arba nuo pakrovimo ir iškrovimo uosto, nebent tokius įkainius ir sąlygas galima pagrįsti ekonominiu požiūriu. IV SKIRSNIS ĮSIPAREIGOJIMAI 9 straipsnis Su išimtimi susiję įsipareigojimai (1) OL L 354, 1998 12 30, p. 22. 1. Šio straipsnio 2 dalyje numatyti įsipareigojimai yra 3 straips- nyje ir 13 straipsnio 1 dalyje numatytų išimčių sąlyga. 08/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 9 2. Tarp naudotojų ar jų organizacijų atstovų iš vienos pusės ir konsorciumo iš kitos pusės, vyksta efektyvios konsultacijos, sie- kiant spręsti svarbius klausimus, susijusius su konsorciumo ar jo narių pagal tvarkaraštį teikiamų jūrų transporto paslaugų sąlygo- mis konsultacijose ir nenagrinėjami. kokybe. Mažareikšmiai klausimai 5–8 straipsniuose nustatytas sąlygas ir vykdo šio straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytus įsipareigojimus, laikotarpį pateikti Komisijai savo konsorciumo susitarimą. ir per tą patį 10 straipsnis Konsultacijos vyksta tada, kai to paprašo bet kuri iš anksčiau minėtų šalių. Išimtys susitarimams tarp transporto naudotojų ir konsor- ciumų dėl reisinių jūrų transporto paslaugų Išskyrus nenugalimos jėgos atvejus, konsultacijos vyksta iki pra- dedant įgyvendinti priemonę, dėl kurios prašoma konsultacijų. Jei dėl nenugalimos jėgos aplinkybių konsorciumo narės priverstos pradėti įgyvendinti nutarimą iki surengiant konsultacijas, visos konsultacijos, kurias prašoma surengti, turi įvykti per 10 darbo dienų nuo prašymo pateikimo dienos. Išskyrus tuos nenugalimos jėgos atvejus, kuriuos reikia nurodyti pranešime apie priemonės taikymo pradžią, nesurengus konsultacijų, apie priemonę viešai skelbti draudžiama. Konsultacijos vyksta laikantis tokių etapų: a) iki konsultacijų konsorciumas kitai šaliai raštu pateikia smul- kią informaciją apie klausimą, dėl kurio vyks konsultacijos; b) šalys pasikeičia nuomonėmis raštu arba susitikimų metu, arba abiem būdais. Konsorciumo narių ir krovinių siuntėjų atsto- vams suteikti įgaliojimai ieškoti bendros pozicijos ir šalys dės visas pastangas susitarti; Transporto naudotojų ar jiems atstovaujančių organizacijų iš vie- nos pusės ir konsorciumo, kuriam suteikiama išimtis pagal 3 straipsnį, iš kitos pusės sudaromiems susitarimams, sprendi- mams ir veiklai, susijusiai su linijinės laivybos paslaugų sąlygo- mis ir kokybe, bei visiems bendriems klausimams, susijusiems su šiomis paslaugomis tiek, kiek tai iškyla 9 straipsnio 2 dalyje nuro- dytų konsultacijų metu, yra suteikiama išimtis nuo Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje nurodyto draudimo. V SKIRSNIS KITOS NUOSTATOS 11 straipsnis Tarnybinė paslaptis 1. Taikant 7 straipsnį ir 9 straipsnio 5 dalies nuostatas gauta informacija naudojama tik šiame reglamente nurodytais tikslais. c) jei, nepaisant šalių pastangų, bendros pozicijos nepavyksta pasiekti, šalys pripažįsta nuomonių skirtumą ir apie jį paskel- bia viešai. Bet kuri iš šalių turi teisę pranešti apie tai Komisijai; 2. Komisija bei valstybės narės valdžios institucijos, jų pareigū- nai ir kiti tarnautojai neturi teisės atskleisti informacijos, kurią saugo tarnybinės paslapties nuostata ir kuri jiems tapo žinoma taikant šį reglamentą, kurią saugo tarnybinės paslapties nuostata. d) konsultacijoms galima skirti protingą laikotarpį, dėl kurio trukmės, jei įmanoma, abi šalys priima bendrą sprendimą. Lai- kotarpis negali būti trumpesnis kaip vienas mėnuo, išskyrus išimties atvejus arba jei šalys susitaria kitaip. 3. 1 ir 2 dalių nuostatos nedraudžia viešai skelbti bendros infor- macijos ar tyrimų, kuriuose nėra informacijos apie konkrečias bendroves ar bendrovių grupes. 3. Prašymą pateikę transporto naudotojai už priimtiną kainą gali gauti konsorciumo ir jo narių teikiamų jūrų transporto paslaugų sąlygas, įskaitant ir sąlygas, kurios nustato tų paslaugų kokybę, bei visus jų pakeitimus, o konsorciumo narių, paties konsorciumo ar jo agentų biuruose transporto naudotojai su tomis taisyklėmis gali susipažinti nemokamai. 4. Šalių priimtus arbitražo sprendimus ir taikytojų rekomendaci- jas dėl ginčų, susijusių su šiame reglamente nurodyta konsor- ciumo veikla, sureguliavimo konsorciumas perduoda Komisijai. 5. Konsorciumas, siekiantis pasinaudoti šiuo reglamentu sutei- kiama nauda, turi sugebėti per nustatytą laikotarpį, kurį kiekvienu atveju nurodo Komisija, bet kuris negali būti trumpesnis kaip vie- nas mėnuo, Komisijos pageidavimu įrodyti, kad jis atitinka 12 straipsnis Bendrosios išimties atšaukimas Nustačiusi, kad susitarimas, nutarimas ar suderinti veiksmai, kuriems suteikiama išimtis pagal šio reglamento 3 straipsnį arba 13 straipsnio 1 dalį, turi požymių, kurie yra nesuderinami su Sutarties 81 straipsnio 3 dalies sąlygomis arba yra uždrausti pagal 82 straipsnį, Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 479/92 6 straipsnio nuostatomis, gali atšaukti pagal šį regla- mentą suteikiamą išimtį, kai: a) konkrečioje veiklos srityje nėra efektyvios konkurencijos už konferencijos, kurioje veikia konsorciumas, ribų arba už kon- kretaus konsorciumo ribų; b) konsorciumas pakartotiniai nevykdo 9 straipsnyje nurodytų reikalavimų; 10 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/2 t. c) dėl konsorciumo veiklos atsiranda pasekmių, nesuderinamų su Sutarties 82 straipsniu; d) tokios pasekmės atsiranda dėl arbitražo sprendimo. šio reglamento įsigaliojimo pagal Reglamento (EB) 2. Iki Nr. 870/95 7 straipsnio reikalavimus pateiktas pranešimas, kurio šešių mėnesių laikotarpis 2000 m. balandžio 25 d. dar nėra pasi- baigęs, laikomas pateiktu pagal šio reglamento 7 straipsnyje nustatytą tvarką. 13 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Sutarties 81 straipsnio 1 dalis netaikoma nuo 2000 m. balan- džio 25 d. galiojantiems susitarimams, kurie nuo tos dienos ati- tinka Reglamente (EB) Nr. 870/95 pateiktus išimties reikalavimus ir kuriems buvo pritaikyta to reglamento 7 straipsnyje numatyta oponavimo procedūra. 14 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja 2000 m. balandžio 26 d. Jis taikomas iki 2005 m. balandžio 25 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos vardu Mario MONTI Komisijos narys


title: QUESTION ÉCRITE P-1368/00 posée par Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) à la Commission. Prise en considération de l'objectif européen: Égalité des chances pour les hommes et les femmes dans la planification du programme pour l'objectif no 1, République fédérale d'Allemagne.

eurovoc_concepts:
Germany
eligibility criteria
equal treatment
less-favoured region

text: C 89 E/32 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 3. 2001 transfrontalier des dØchets, en l(cid:146)occurence traitØs dans d(cid:146)autres rØgions des Pays-Bas. Le traitement l(cid:146)incinØration de dØchets industriels dans les installations allemandes d(cid:146)Eschweiler-Weisweiler, est actuelle- ment autorisØ dans des limites trŁs strictes aux Pays-Bas. L(cid:146)exportation de dØchets (cid:224) des fins de rØutilisation est autorisØe, pourvu que le degrØ de rØutilisation (cid:224) l(cid:146)Øtranger soit Øgal ou supØrieur (cid:224) celui des Pays-Bas. La Commission a-t-elle ØtØ informØe de l(cid:146)Øtude relative aux «aspects juridiques du traitement transfrontalier des dØchets» rØalisØe par l(cid:146)UniversitØ de Maastricht (cid:224) la demande de la Chambre de Commerce du Sud des Pays-Bas? Dans l(cid:146)affirmative, comment la Commission rØagit-elle face aux conclusions de cette Øtude? La Commission pourrait-elle indiquer comment la politique des Pays-Bas en matiŁre de restriction (cid:224) l(cid:146)importation et (cid:224) l(cid:146)exportation de certains dØchets destinØs (cid:224) Œtre enlevØs ou traitØs se situe par rapport au rŁglement europØen concernant la surveillance et le contr(cid:244)le des transferts de dØchets (cid:224) l(cid:146)entrØe et (cid:224) la sortie de la CommunautØ europØenne (rŁglement 259/93/CEE (1)), compte tenu Øgalement de la jurispru- dence europØenne (voir notamment les affaires C-2/90 et C-203/96)? (1) JO L 30 du 6. 2. 1993, p. 1. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (9 juin 2000) Le rŁglement (CEE) no 259/93 du Conseil, du 1er fØvrier 1993, concernant la surveillance et le contr(cid:244)le des transferts de dØchets (cid:224) l(cid:146)entrØe et (cid:224) la sortie de la CommunautØ europØenne, opŁre une distinction entre les dØchets destinØs (cid:224) Œtre valorisØs et les dØchets destinØs (cid:224) Œtre ØliminØs. La Commission considŁre que l(cid:146)incinØration avec rØcupØration d(cid:146)Ønergie constitue une opØration de valorisation (R1) au sens de l(cid:146)annexe II, point B de la directive 75/442/CEE du Conseil, du 15 juillet 1975, relative aux dØchets (1), telle qu(cid:146)elle a ØtØ modifiØe. En revanche, l(cid:146)incinØration sans rØcupØration d(cid:146)Ønergie est considØrØe comme une opØration d(cid:146)Ølimination (D10), conformØment (cid:224) l(cid:146)annexe II, point A de cette mŒme directive. Pour ce qui est des transferts de dØchets destinØs (cid:224) Œtre ØliminØs, l(cid:146)article 4, paragraphe 3, alinØa a, point I du rŁglement (CE) no 259/93 permet aux (cid:201)tats membres de prendre des mesures d(cid:146)interdiction gØnØrale ou partielle ou d(cid:146)objection systØmatique concernant les transferts de dØchets afin de mettre en (cid:156)uvre les principes de proximitØ, de prioritØ (cid:224) la valorisation et d(cid:146)autosuffisance. En l(cid:146)absence de rŁgles gØnØrales dans ce domaine, les (cid:201)tats membres peuvent s(cid:146)opposer (cid:224) des transferts de dØchets dans des cas prØcis, sur la base des motifs d(cid:146)objection dØfinis (cid:224) l(cid:146)article 4, paragraphe 3, alinØa b. Quant aux transferts de dØchets destinØs (cid:224) Œtre valorisØs au sein de la CommunautØ, les (cid:201)tats membres peuvent s(cid:146)y opposer au cas par cas, et ce pour les seuls motifs ØnumØrØs (cid:224) l(cid:146)article 7, paragraphe 4 du rŁglement (CE) no 259/93. La Commission a re(cid:231)u plusieurs plaintes concernant la maniŁre dont les autoritØs nØerlandaises mettent en (cid:156)uvre le rŁglement prØcitØ. Ces plaintes font l(cid:146)objet d(cid:146)une procØdure d(cid:146)infraction (cid:224) l(cid:146)encontre des Pays-Bas, dans le cadre de laquelle la Commission examine actuellement la rØponse que les autoritØs nØerlandaises ont donnØe (cid:224) sa lettre de mise en demeure. La Commission a connaissance de l(cid:146)Øtude que l(cid:146)Honorable Parlementaire a mentionnØe. Celle-ci est en cours d(cid:146)examen dans le contexte de cette procØdure d(cid:146)infrac- tion. (1) JO L 194 du 25. 7. 1975. (2001/C 89 E/030) QUESTION (cid:201)CRITE P-1368/00 posØe par Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Prise en considØration de l(cid:146)objectif europØen: «(cid:201)galitØ des chances pour les hommes et les femmes» dans la planification du programme pour l(cid:146)objectif no 1, RØpublique fØdØrale d(cid:146)Allemagne Est-il exact que le plan rØgional dØposØ pour la rØgion de l(cid:146)objectif no 1 (les cinq nouveaux L(cid:228)nder et 1. Berlin-Est) n(cid:146)a pas suffisamment tenu compte, voire est passØ (cid:224) c(cid:244)tØ de l(cid:146)objectif des fonds structurels europØens, qui est de contribuer (cid:224) «Øliminer l(cid:146)inØgalitØ de traitement entre hommes et femmes et promouvoir leur ØgalitØ»(article premier du rŁglement (CE) no 1260/1999)? 20. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 89 E/33 2. a) Dans l(cid:146)affirmative, quelle est la critique concrŁte de la Commission et qu(cid:146)a-t-elle entrepris pour veiller (cid:224) ce que l(cid:146)objectif de l(cid:146)article premier du rŁglement sur les fonds structurels soit respectØ? Des amØliorations ex post ont-elles ØtØ requises par la Commission, et ont-elles ØtØ rØalisØes par la RØpublique fØdØrale d(cid:146)Allemagne? b) Quelles sont, concrŁtement, les mesures permettant de faire avancer l(cid:146)Ølimination de l(cid:146)inØgalitØ de traitement entre hommes et femmes et la promotion de leur ØgalitØ? Tous les fonds y participent-ils, et existe-t-il des indicateurs clairs permettant de mesurer leur rØussite? c) Dans ce contexte, l(cid:146)Allemagne a-t-elle respectØ les dispositions des lignes directrices concernant le rŁglement sur les fonds structurels, qui requiŁrent, sous le titre «Mesures en faveur des femmes», que les femmes doivent bØnØficier des mesures de soutien de l(cid:146)UE proportionnellement (cid:224) leur participation au ch(cid:244)mage? La Commission approuvera-t-elle le plan rØgional mentionnØ ci-dessus, mŒme si ce plan n(cid:146)est pas en 3. mesure de garantir la rØalisation de l(cid:146)objectif ØnoncØ (cid:224) l(cid:146)article premier: «(cid:201)limination de l(cid:146)inØgalitØ de traitement entre hommes et femmes» et «Promotion de l(cid:146)ØgalitØ entre hommes et femmes»? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (9 juin 2000) Le plan de dØveloppement rØgional soumis par le gouvernement allemand le 5 novembre 1999 1. concernant l(cid:146)aide des Fonds structurels (cid:224) la rØgion relevant de l(cid:146)objectif 1 prØvoit une contribution non nØgligeable pour la promotion de l(cid:146)ØgalitØ entre hommes et femmes. Il n(cid:146)est donc pas exact que le plan passe (cid:224) c(cid:244)tØ de l(cid:146)objectif consistant (cid:224) «Øliminer l(cid:146)inØgalitØ de traitement entre hommes et femmes et promouvoir leur ØgalitØ». Le «Deutsche Frauenrat» (conseil allemand des femmes) est l(cid:146)un des partenaires siØgeant au sein du comitØ de suivi. 2. Cependant, compte tenu de la situation difficile des femmes, en particulier sur le marchØ du travail dans l(cid:146)ex-RDA, la Commission a estimØ que les propositions prØsentØes dans le plan de dØveloppement rØgional n(cid:146)Øtaient pas tout (cid:224) fait adØquates et a donc insistØ au cours des nØgociations avec les autoritØs allemandes pour que des amØliorations soient apportØes dans le domaine des aides du Fonds social europØen (FSE). Les autoritØs allemandes ont acceptØ notamment d(cid:146)accro(cid:238)tre les aides dans le domaine d(cid:146)intervention «E» du FSE «mesures spØcifiques pour amØliorer l(cid:146)accŁs et la participation des femmes au marchØ du travail», et de passer des 8 % de la contribution du FSE dans le plan de dØveloppement rØgional (cid:224) 10 % dans le projet de cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA). En outre, il a ØtØ convenu que dans les autres domaines d(cid:146)interven- tion du FSE, les aides en faveur des femmes seraient supØrieures (cid:224) leur reprØsentation dans les chiffres du ch(cid:244)mage. Des indicateurs de suivi sont prØvus (cid:224) cet Øgard. Par consØquent, le rØsultat des nØgociations a dØpassØ l(cid:146)objectif visØ dans la communication de la Commission sur les Fonds structurels (cid:129) orientations pour les programmes de la pØriode 2000-2006 (1), c(cid:146)est-(cid:224)-dire de veiller (cid:224) ce que des politiques actives concernant le marchØ du travail soient menØes en faveur des femmes en proportion de leur reprØsentation dans les chiffres du ch(cid:244)mage. L(cid:146)objectif figurant dans le projet de CCA pour le domaine d(cid:146)action E du FSE est dØsormais totalement intØgrØ dans le plan 2000 d(cid:146)action nationale pour l(cid:146)emploi de l(cid:146)Allemagne, qui prØvoit que dans l(cid:146)ensemble de l(cid:146)Allemagne 10 % des ressources financiŁres du FSE devront Œtre affectØes (cid:224) de telles mesures spØcifiques au cours de la pØriode 2000-2006. 3. Le projet de CCA prØvoit que les actions et les mesures cofinancØes par les Fonds structurels et l(cid:146)Instrument financier d(cid:146)orientation de la pŒche seront conformes aux politiques et (cid:224) la rØglementation communautaires relatives (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ des chances pour les hommes et pour les femmes et contribueront (cid:224) les rØaliser. Le FSE est l(cid:146)instrument le plus important qui sera utilisØ, mais dans le cadre du Fonds europØen de dØveloppement rØgional et du FEOGA, les aides en faveur des femmes constituent Øgalement une prioritØ des mesures prØvues. Compte tenu des ØlØments susmentionnØs, la Commission est convaincue du fait que la mise en (cid:156)uvre des objectifs dØfinis (cid:224) l(cid:146)article 1er du rŁglement (CE) no 1260/1999 du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (2) est garantie. (1) COM(1999) 344 final. (2) JO L 161 du 26. 6. 1999