title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Toimintasuunnitelma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhteisössä

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 26. 04. 2000 KOM(2000) 247 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Toimintasuunnitelma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhteisössä TIIVISTELMÄ Yhteisö- ja jäsenvaltiotason sitoumukset on pikaisesti uudistettava, jotta energiatehokkuutta voitaisiin parantaa entistä aktiivisemmin. Tämä pitää erityisesti paikkansa CO2-päästöjen vähentämistä koskevan Kioton sopimuksen osalta, koska parantunut energiatehokkuus on avainasemassa sopimukseen liittyvien EU:n tavoitteiden saavuttamisessa taloudellisesti. Huomattavan myönteisen ympäristövaikutuksen lisäksi parantunut energiatehokkuus johtaa kestävämpään energiapolitiikkaan ja parantuneeseen energiansaannin turvaamiseen monien muiden etujen ohella. energiankäyttöä tehokasta Energiatehokkaan teknologian tyydyttävää arvioidaan edelleen olevan taloudellista haittaavien markkinaesteiden takia EU:ssa potentiaalia nykyisestä parantamiseen energiankulutuksesta. Tämä potentiaali on määrällisesti yli 160 Mtoe tai 1900 TWh eli karkeasti ottaen Itävallan, Belgian, Tanskan, Suomen, Kreikan ja Alankomaiden yhteinen energian kokonaiskysyntä. energiatehokkuuden levittämistä prosentilla yli 18 ja ja edellä mainitun potentiaalin hyödyntämiseksi. Jäljempänä esitetyssä toimintasuunnitelmassa selostetaan toimintalinjoja ja toimenpiteitä Jos näiden esteiden poistamiseksi energiaintensiteettiä pystytään parantamaan edellä ehdotetun ohjeellisen tavoitteen mukaisesti yhdellä ylimääräisellä prosenttiyksiköllä vuodessa arvioidusta vuosittaisesta keskitason muutoksesta, kaksi kolmasosaa säästömahdollisuuksista voidaan hyödyntää vuoteen 2010 mennessä. Tuloksena energiankulutus vähenisi yli 100 Mtoe, mikä vastaa noin 200 megatonnin suuruisia vältettyjä vuosittaisia CO2-päästöjä eli noin 40:tä prosenttia EU:n Kiotossa tekemistä sitoumuksista1. Mikäli yhteisön laajuinen tavoite, joka on sähkön ja lämmön yhteistuotannon kaksinkertaistamisen 18 prosenttiin EU:n sähköntuotannosta vuoteen 2010 mennessä, saavutetaan, sen avulla voidaan lisäksi välttää vuosittain yli 65 megatonnin suuruiset CO2-päästöt vuoteen 2010 mennessä2. Energiatehokkuuden parantamismekanismit luokitellaan seuraaviin kolmeen ryhmään: – – – 1 2 toimenpiteet, joilla tehostetaan energiatehokkuuden sisällyttämistä yhteisön muihin politiikan välineisiin ja ohjelmiin, kuten alue- ja kaupunkipolitiikkaan, verotus- ja tariffipolitiikkaan jne. , toimenpiteet, energiatehokkuuteen liittyviä yhteisön toimenpiteitä, kohdennetaan uudelleen joilla ja vahvistetaan onnistuneita uudet yhteiset ja koordinoidut toimintalinjat ja toimenpiteet. Ks. alaviite 12, s. 5. European Cogeneration Review, heinäkuu 1999. 2 1. 1. 1 TAUSTAA Johdanto kehotti päivänä energiatehokkuudesta antamassaan 7. Neuvosto päätöslauselmassa3 komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksen painopistealueet määritteleväksi energiatehokkuutta koskevaksi yhteisön toimintasuunnitelmaksi. Neuvosto ehdotti alojen tietoja mahdollisuuksista edistää energiatehokkuutta ja totesi, että suunnitelmassa olisi myös osoitettava yhteisön ja jäsenvaltioiden vastuualueet erityisesti rahoituksen ja aikataulujen osalta. yhteisön muiden toimenpiteitä, joulukuuta politiikan joitakin pyysi 1998 Itse päätöslauselma oli vastaus energiatehokkuutta koskevaan komission tiedonantoon4, jossa esitettiin energiatehokkuutta koskeva yhteisön strategia. Neuvosto kannatti tätä strategiaa ja ehdotettua, koko yhteisöä koskevaa ohjeellista tavoitetta, jonka mukaan energiaintensiteettiä5 olisi vuoteen 2010 mennessä parannettava vuosittain vielä yhdellä prosenttiyksiköllä sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu. Euroopan parlamentti on esittänyt tiedonannosta myönteisen lausunnon, tarpeen energiatehokkuuteen liittyvään jossa se ilmaisee selvästi uudistettuun ja tehokkaaseen toimintaan ja ehdottaa vielä korkeampaa vuositavoitetta energiaintensiteetin parantamiseksi6. Edellä mainittujen neuvoston päätöslauselman ja Euroopan parlamentin lausunnon lisäksi on otettu huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden asianosaisten mielipiteet. Ensimmäinen kokous jäsenvaltioiden kanssa pidettiin ja sen tarkoituksena oli saada lisätietoja kansallisista ohjelmista ja kuulla 14. 1. 1999, toimintasuunnitelman mahdollisesta muodosta. 8. –10. 11. 1999 jäsenvaltioiden kantoja pidettiin EU:n laajuinen energiatehokkuutta käsittelevä konferenssi7, jossa keskusteltiin mahdollisten yksityiskohdista. Myös konferenssin tulokset on otettu huomioon. talous- ja sosiaalikomitean, toimintalinjojen toimenpiteiden teknisistä ja Jäljempänä esitettyä toimintasuunnitelmaa on luettava ja se on nähtävä energiatehokkuutta koskevien komission tiedonannon ja neuvoston päätöslauselman valossa, sillä ne ovat loogisia jatkeita tässä prosessissa. Toimintasuunnitelmaa on tarkasteltava laajemmin osana yhteisön energia- ja ympäristöpolitiikkaa ja muita asiaankuuluvia yhteisön toimintalinjoja. Asiakirja on ja ympäristötavoitteet laadittu siten, että siitä on erityisesti hyötyä tuotaessa energia- vahvemmin esiin muilla politiikan aloilla8. Neuvoston päätöslauselmassa vahvistetaan energiatehokkuutta koskevan strategian merkitys yhteisön tasolla ja korostetaan jäsenvaltioiden keskeistä tehtävää strategian toteuttamisessa. 3 4 5 6 7 8 – strategia energian yhteisössä taloudellista käyttöä varten, EYVL C 394, 17. 12. 1998, s. 1. Energiatehokkuus Euroopan KOM(98)246 lopullinen, 29. 4. 1998. Energiaintensiteetin muutokset lopullisessa energiankulutuksessa ovat energiatehokkuuden muutosten ensimmäinen ja karkea arvioindikaattori. Tämä johtuu siitä, että energiaintensiteettiin voi sisältyä myös lämpötilavaikutuksia ja taloudellisten uudelleenjärjestelyjen painotusvaikutuksia. Lopullisempaa indikaattoria edustaa kaikkien loppukäyttäjien energian yhteiskulutus, joka on korjattu lämpötila- ja rakenteellisten vaikutusten osalta. Eurostatin arvioidaan antavan virallisesti tällaisten indikaattoreiden sarjan vuonna 2000. Stockmannin mietintö, PE 228. 977/lopullinen, 25. 2. 1999, ja päätöslauselma A4-0086/99. The SAVE-Conference for an Energy-efficient Millenium, Graz, Itävalta. Ympäristönäkökohdat 14. 10. 1998. vahvemmin esiin yhteisön energiapolitiikassa, KOM(98)571 lopullinen, 3 toimintasuunnitelmassa Siksi vastuualueet. Toimintasuunnitelmassa painotetaan jäsenvaltioiden omia toimintalinjoja ja ohjelmia tällä alalla, joista osa on jo saanut aikaan merkittävää edistystä. jäsenvaltioiden eritellään yhteisön ja 1. 2 Markkinaesteet ja uudistetut pyrkimykset tukea energiatehokkuutta Energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman taustalla on se ajatus, että vaikka viime vuosina markkinavoimat ovat asteittain parantaneet energiatehokkuutta, lisätoimia voidaan ja kuuluu toteuttaa. Lisäparannuksiin on edelleen olemassa suuret taloudelliset mahdollisuudet - tämänhetkisten arvioiden mukaan yli 18 % nykyisestä energiankulutuksesta9. Tämä johtuu energia- ja energiateknologiamarkkinoille ominaisista markkinoiden puutteista ja esteistä. Toimintalinjojen ja toimenpiteiden avulla on mahdollista vähentää näitä esteitä tai jopa poistaa ne ja hyödyntää suuri osa tästä potentiaalista, jolloin alennettaisiin merkittävästi energiaintensiteetin tasoja ja vähennettäisiin kasvihuonekaasupäästöjä. tai ole eivät vielä kuluja yhteisön energian poistaneet jäsenvaltioiden luettuina. Tiedonpuute Mitkään kaikkia toimet energiatehokkuuteen investoinnin esteitä. Esimerkiksi energian hinnat eivät vielä vastaa tarkkaan tai ulkoisvaikutukset mukaan riittämättömät tiedot haittaavat usein kustannustehokkaan ja energiatehokkaan teknologian käyttöä. Energiatehokkuuden parantamisen tiellä on myös lukuisia institutionaalisia ja oikeudellisia esteitä, esimerkiksi vallitseva käytäntö myydä energiaa kilowattitunteina eikä tehokkaan voiman muodossa, mitä energiankuluttaja itse asiassa haluaa. Energiatehokkuudelle on myös monenlaisia teknisiä esteitä, kuten yhdenmukaistettujen ja standardoitujen komponenttien puute. Merkittävä tekninen este on myös asianmukaisten energiansiirron infrastruktuurien puuttuminen. Rahoitukseen liittyvistä esteistä voidaan mainita monissa kysyntäpuolen investoinneissa energiantuotannon vaadittava investointeihin. takaisinmaksuaika jäähdytyksen, lämmityksen, tarpeettoman valaistuksen verrattuna lyhyt ja 1. 3 Toimintasuunnitelman tavoitteet voidaan poistaa, Toimintasuunnitelmassa kuvaillaan vain lyhyesti ja epäsuorasti ne mekanismit, joilla nykyiset markkinaesteet tehokkaasti energiatehokkuuden parantamiseksi. Nämä mekanismit mainitaan aiemmissa asiakirjoissa, esimerkiksi energiatehokkuutta koskevassa komission tiedonannossa vuodelta 199810. Energiatehokkuutta seuraavat toimintasuunnitelmalle päätavoitteet: jotta markkinavoimat koskevalle voidaan voisivat asettaa toimia – – 9 10 11 kiinnitetään huomio uudelleen energiatehokkuuden edistämiseen ja aktivoidaan tahot, joita asia koskee, ja toimia, esitetään hyväksyttäviksi Kioton sopimukseen pohjautuvia yhteisiä ja koordinoituja kasvihuonekaasupäästöjen joilla myötävaikutetaan toimintalinjoja vähentämiseen 8 prosentilla vuosina 2008–2012 ja joilla pyritään saavuttamaan muita yhteisön energia- ja ympäristötavoitteita mukaan luettuina eurooppalaisessa ilmastonmuutosohjelmassa (European Climate Change Programme)11 asetettavat tavoitteet, MURE-arviomalli, Euroopan komissio, maaliskuu 1998. KOM(98)246 lopullinen, 29. 4. 1998. Op cit. Komissiossa käsiteltävänä oleva luonnos tiedonannoksi. 4 – – – – selkiytetään yhteisön ja jäsenvaltioiden tehtäviä ja niistä aiheutuvia kustannuksia sekä ehdotetaan aikatauluja, jossa vähennyksen arvioidaan nyt olevan lähellä nollaa. pyritään hyödyntämään käytettävissä olevat taloudelliset mahdollisuudet parantaa energiatehokkuutta ehdotetun tavoitteen mukaisesti, joka vastaa energiaintensiteetin vähentämistä 1 prosenttiyksiköllä vuodessa verrattuna nykyistä kulutusta vastaavaan suuntaukseen, Jos tavoitteeseen päästään, vuoteen 2010 mennessä voidaan hyödyntää kaksi kolmasosaa arvioiduista 18 prosentin säästömahdollisuuksista. Tuloksena energiankulutusta vähennettäisiin yli 100 Mtoe:lla ja CO2-päästöjä lähes 200 megatonnilla vuodessa, mikä vastaa noin 40:tä prosenttia EU:n Kiotossa tekemistä sitoumuksista12. Mikäli yhteistuotannon yhteisön lämmön joka vuoteen 2010 kaksinkertaistamisen 18 prosenttiin EU:n sähköntuotannosta mennessä, yli vuosittain lisäksi välttää 65 megatonnin suuruiset CO2-päästöt vuoteen 2010 mennessä13, saavutetaan, laajuinen voidaan tavoite, sähkön avulla sen on ja lisätään tietoisuutta siitä, että vaikka tavoite 1 prosenttiyksikön vuosittaisesta parannuksesta on kunnianhimoinen, se voidaan jopa ylittää, jos lisäresursseja on saatavilla, luodaan perusta energiatehokkuuden jatkuvalle ja pitkän aikavälin parantamiselle käyttämällä markkinavoimia ja markkinamuutoksia sekä nopeuttamalla uusien energiatehokkaiden tekniikoiden kehittämistä ja levittämistä. 1. 4 Täytäntöönpanokeinot Jäljempänä esitelty toimintasuunnitelma on kokonaisvaltainen ja yhdenmukainen toisiaan tukevien toimenpiteiden kokonaisuus. Toimenpiteiden tarkoituksena on täydentää ja vahvistaa jäsenvaltioiden toimintaa tällä alalla, ei tarjota niille jo niiden käytössä olevia toimenpiteitä. Ehdotettuihin toimiin kuuluvat: – – – toimenpiteet, yhteisön muihin toimintalinjoihin ja ohjelmiin, joiden tarkoituksena on energiatehokkuuden sisällyttäminen toimenpiteet, liittyviä toimintalinjoja ja toimenpiteitä, ja joilla vahvistetaan ja laajennetaan nykyisiä energiatehokkuuteen uudet toimintalinjat ja toimenpiteet. Monet ehdotetuista toimista ovat vapaaehtoisia toimenpiteitä, joita koordinoidaan yhteisön tasolla. Tarpeen mukaan ehdotetaan lainsäädäntöä. Energia-alan puiteohjelmaan sisältyvää SAVE-ohjelmaa käytetään toimintasuunnitelman pääasiallisena että täytäntöönpanossa ja arvioinnissa yhteisön tasolla. Myös muut yhteisön ohjelmat, varsinkin koordinaatiovälineenä valmistelussa yhteisten toimen sekä 12 13 Arviot perustuvat seuraaviin tietoihin: hiili-intensiteetti 2,2 tonnia CO2/toe vuonna 1996 ja 2,1 tonnia CO2/toe vuonna 2010; hiilidioksidipäästöt 3086 megatonnia vuonna 1990, kasvu 7 % vuoteen 2010 mennessä; arviolta 50 % fossiilista primaarienergiaa vuonna 2010. Kioton tavoite on 8 %:n vähennys kasvihuonekaasupäästöistä, jolloin hiilidioksidipäästöt alenevat 450 megatonnia vuodessa European Cogeneration Review, heinäkuu 1999, Op cit. 5 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva viides puiteohjelma, ovat prosessissa. tärkeitä tässä Toimenpiteet valitaan kunkin kohteena olevan alan taloudellisten mahdollisuuksien, toimenpiteiden toteutettavuuden, niiden täytäntöönpanon kustannustehokkuuden sekä niiden ennustetun vaikutuksen perusteella. Koska toimenpiteet tärkeänä tavoitteena on saada aikaan paras mahdollinen yhdistelmä. täydentävät toisiaan, Toimintasuunnitelma kattaa keskeisesti ajanjakson vuoteen 2010, ja monet sen vaikutuksista ovat mitattavissa vasta silloin tai sen jälkeen. Useimmat toimista aloitetaan kuitenkin SAVE- ohjelman nykyisen keston (vuoteen 2002 asti) ja muiden käynnissä olevien yhteisön ohjelmien keston aikana. Resurssien osalta toimintasuunnitelmassa oletetaan, että yhteisön ohjelmien, myös SAVE- ohjelman, nykyiset budjetit säilyvät vähintään samalla tasolla. Sama oletus koskee jäsenvaltioiden energiatehokkuutta koskevien ohjelmien budjettien keskiarvoa. Arvioinneista saadaan tietoa rahoituksen riittävyydestä tällä alalla, mukaan luettuna rahoitusta koskevat suositukset, kun nyt meneillään olevat ohjelmat päättyvät. neuvottelua. Asiantuntijakokouksia Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimintalinjojen ja toimenpiteiden koordinointi edellyttää laajapohjaista kokouksia energiatehokkuutta koskevista toimintalinjoista ja toimenpiteistä järjestetään säännöllisesti. Jäsenvaltioiden tavoitteita energiatehokkuuden ja sähkön ja lämmön yhteistuotannon alalla jotta selvitetään niiden myötävaikutus yhteisön yleisten tarkistetaan ja analysoidaan, tavoitteiden saavuttamiseen. korkean tason ja Yksittäisiä toimenpiteitä ja ohjelmia sekä itse toimintasuunnitelmaa seurataan ja arvioidaan säännöllisesti. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanovaiheen päättyessä saavutettua edistystä tarkastellaan perusteellisesti, jotta voidaan arvioida, mitkä lisätoimenpiteet ovat mahdollisesti tarpeen. Tämä toiminta koordinoidaan samalla tavoin kuin uusiutuvien energialähteiden seuranta- ja arviointitoimet. Liitteessä 1 on yksityiskohtaisempia tietoja tässä toimintasuunnitelmassa ehdotetuista toimintalinjoista kustannuksista, vaikutuksista ja vastuualueista. toimenpiteistä, aikatauluista, alustavista kuten ja 2. 2. 1 EHDOTETUT TOIMINTALINJAT JA TOIMENPITEET Toimenpiteet, koskeviin toimintalinjoihin ja ohjelmiin joilla energiatehokkuus sisällytetään muihin kuin energiaa Tässä toimintasuunnitelmassa korostetaan yleisesti energiatehokkuuden sisällyttämistä muihin kuin energiaa koskeviin politiikan välineisiin ja ohjelmiin silloin, kun siitä tiedetään olevan hyötyä kustannustehokkuuden kannalta ja kun se voidaan tehdä muuttamatta merkittävästi kyseisen toimintalinjan tai ohjelman alkuperäistä tarkoitusta. Tätä kantaa korostettiin yhteisön komission energiapolitiikassa"14. Energiatehokkuutta ei usein oteta riittävästi huomioon näillä politiikan alueilla, koska ei tiedetä, miten energiatehokkuuteen liittyvät tavoitteet ovat saavutettavissa politiikan muihin tavoitteisiin pyrittäessä. "Ympäristönäkökohdat tiedonannossa vahvemmin esiin 14 KOM(98)571, 14. 10. 1998, Op cit. 6 Liikennepolitiikka on energiatehokkuuden kannalta keskeinen ala, sillä liikenteen osuus energian kokonaiskulutuksesta on yli 30 prosenttia. Tieliikenteen merkitys on erityisen suuri, sillä sen osuus koko liikenteen hiilidioksidipäästöistä on noin 85 prosenttia. Toimintalinjoissa etualalla ovat muun muassa seuraavanlaiset muut kuin tekniset tavoitteet: kannustimet sekä julkisten että yksityisten ajoneuvojen parhaaseen mahdolliseen käyttöasteeseen, uuden ja vaihtoehtoisen infrastruktuurin tukeminen sekä liikennemuotosiirtymät ja -integraatio, lentoliikenteen hallintovaihtoehdot, junaliikenteen sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen ja on liikkuvuuteen selkeämpi laajentamiseksi toimeksianto kannustinohjelmien, pilottitoimien ja jäsenvaltioiden osallistumisen lisäämisen avulla. käyttäytymisen muuttaminen. kehityssuuntausten liittyvän näiden nopeuttamiseksi Pyrkimyksenä ja Nykyaikaisen yrityspolitiikan kulmakivi on kestävä kehitys. Koska energiatehokkuus on monien teollisuudenalojen kilpailukyvyn kannalta ratkaisevassa asemassa, se muodostaa tärkeän osan kestävän kehityksen yleisestä toimintasuunnitelmasta, joka on yrityspolitiikan osalta valmisteilla. Itsesääntelyn ja vastaavien järjestelyjen, jotka ovat usein tehokkain keino saavuttaa lisäedistystä, kehittäminen on avainasemassa tässä prosessissa. Mikäli on tarpeen ehdottaa sääntelytoimenpiteitä, kustannukset ja saavutettavat edut arvioidaan huolellisesti, ja säännökset asetetaan sellaisiin kehyksiin, ettei yhtenäismarkkinoita vaaranneta. energiatehokkuuden Alue- ja kaupunkipolitiikka sekä sellaiset ohjelmat kuin aluekehitys- ja koheesiorahastot sisältävät paljon mahdollisuuksia energiatehokkuuden parantamiseksi sekä tavoitteeseen 1 että tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla. Rakennerahastoasetus, aluerahastoja koskeva asetus sekä rakennerahastoja ja niiden koordinointia koheesiorahastoihin koskevat suuntaviivat painotetaan tukevat energiatehokkaiden laitteiden käytön edistämistä pk-yrityksissä, kotitalouksissa ja julkisissa rakennuksissa innovatiivisiin tekniikoihin kuten lämmön ja sähkön yhteistuotantoon. Suuntaviivat voidaan näin ollen liittää läheisemmin esimerkiksi vapaaehtoisiin sopimuksiin, energia-auditointeihin, merkintöihin ja jäsenvaltioiden parhaita toimintatapoja koskeviin aloitteisiin. Ehdotuksessa liikennealan kaupunkipolitiikkaa koskevaksi vihreäksi kirjaksi tullaan myös tarjoamaan tietoa lisäaloitteita varten. parantamista. Tältä energiatehokkaisiin suuntaviivoissa investointeja teollisuuden sekä osin ja Verotus- ja tariffipolitiikalla on tärkeä tehtävä energiatehokkuuden edistämisessä. Tästä on hyvänä esimerkkinä komission verotusehdotus15, jossa laaja-alaistettaisiin energiatuotteiden verotuksen vähimmäisperustaa. Siinä annetaan verotuksen vähimmäistasot ja mahdollisuus verovapautukseen energiatehokkuutta koskeville jäsenvaltioiden toimenpiteet ovat ja niiden käyttöä energiatehokkuuden tukemisessa tullaan rohkaisemaan. Huolellisesti suunnitelluilla energiatarjonnan ja -jakelun tariffirakenteilla voidaan myös parantaa tehokasta loppukäyttöä, ja siksi niiden käyttöä tullaan edistämään. investoinneille. Myös tärkeitä, Kansainvälisellä yhteistyöllä ja liittymistä valmistelevilla toimilla on ratkaisevan tärkeä tehtävä energiatehokkuuden tukemisessa Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella. Hyvä esimerkki tästä on kansainvälisten kauppatavaroiden energiatehokkuuden standardien yhdenmukaistaminen. Liittymiseen valmistautuvat maat voivat jo varhain toimia yhteistyössä sellaisten yhteisön ohjelmien kautta kuin viides puiteohjelma, SAVE ja Synergia. Niiden avulla on mahdollista lähentää lainsäädäntöä sekä levittää tietoa ja tekniikkaa. Prosessi on jo käynnissä. Myös energiatehokkuutta ja siihen liittyviä ympäristönäkökohtia koskevan energiaperuskirjan täytäntöönpanon pitäisi helpottaa liittymisprosessia ja auttaa IVY-maita. Energiatehokkuus on yhä merkittävämpi kysymys EU:n suhteissa kehitysmaihin, muun 15 KOM(97)30 lopullinen. 7 muassa yhteisesti täytäntöönpantavien toimien kautta ja siten, että tehostetun TTK-yhteistyön avulla ja siirtämällä energiatehokkaita tekniikoita ja palveluja tarjotaan pikaisesti uusia mahdollisuuksia antaa hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen sidottuja luottoja näissä maissa. Kansainväliset vapauttamisaloitteet, erityisesti uuden monenvälisen kauppakierroksen puitteissa, ovat ratkaisevia edistettäessä energiatehokkaiden tekniikoiden maailmanlaajuista leviämistä. tavoitteiden toimenpiteitä ehdotettujen ja Jäsenvaltioiden toimintalinjat ja toimenpiteet ovat energiatehokkuuden perusta Euroopan unionissa. Näiden ja yhteisön ohjelmien yhdistämistä ja niiden välistä koordinointia on jäsenvaltioiden lisättävä Tästä seurataan toimintalinjoja jäsenvaltioiden säännöllisesti. Lisäksi keskittyviä tiettyyn joissa voidaan esitellä jäsenvaltioiden toimia ja yhteisön konferensseja ja seminaareja, aloitteita. Tarkoituksena on määritellä jatkuvasti uudelleen kummankin tehtävät yksittäisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Jäsenvaltioiden toimintalinjat ja toimenpiteet esitetään liitteessä 2 olevassa taulukossa. Näin on tarkoitus osoittaa, kuinka usein yleisimpien luokkien toimiin ryhdytään. saavuttamiseksi. sekä pidetään tutkitaan välein säännöllisin aiheeseen ohjelmia syystä Lisäksi jäsenvaltioiden tavoitteita energiatehokkuuden ja sähkön ja lämmön yhteistuotannon alalla tarkistetaan ja analysoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tavoitteet asetetaan yhteiseen kehykseen mittausta ja seurantaa varten, ja tarkoituksena on selvittää niiden mahdollinen myötävaikutus yhteisön yleisten tavoitteiden saavuttamiseen. 2. 2 Aloitteet, joilla vahvistetaan ja laajennetaan onnistuneita energiatehokkuutta koskevia toimintalinjoja ja toimenpiteitä Seuraavaksi kuvaillaan kaikkien loppukäyttöalojen käynnissä olevia erityisohjelmia lyhyesti ja selostetaan niiden toimeenpanosuunnitelmia ja niitä täydentäviä toimia. Näiden aloitteiden tarkoituksena on tukea toisiaan, ja yleensä jäsenvaltioiden yhteistoiminnalla on suuri merkitys. Yksityiskohtaisia tietoja toimenpiteistä sekä yksittäisten toimien kuvauksia ja aikatauluja löytyy liitteestä 1. 2. 2. 1 Liikenteen tehokkuus Jos tarvittaviin toimiin ei ryhdytä, liikenteen hiilidioksidipäästöjen arvioidaan kasvavan noin 40 prosentilla vuosina 1990–201016. Vaikka liikennealan energiankulutusta onkin vaikea rajoittaa verotuksellisin keinoin, tiedon määrää lisäämällä tai muilla vastaavilla toimenpiteillä, kunnianhimoisia yhteisön ja jäsenvaltioiden aloitteita energiatehokkuuden parantamiseksi ja kestävään liikenteeseen pyrkimiseksi toteutetaan parhaillaan. Euroopan unioni on hyväksynyt hiilidioksidia ja autoja koskevan strategian, jonka tavoitteena on vähentää vapaaehtoisten sopimusten avulla uusien autojen keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä kolmanneksella vuoteen 2005/2010 mennessä vuoden 1995 tilanteeseen verrattuna. Vapaaehtoiset sopimukset on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan, niitä on seurattava tarkkaan ja lisäkannustimia on esitetty sellaisia tarjottava noudattamisasteen nostamiseksi. Liikennealalla on myös toimenpiteitä kuin ajoneuvojen polttoainesäästöjä koskevat ja hinnoittelun parantaminen. lisätoimet Viidennessä puiteohjelmassa esitetty EU:n pitkän aikavälin tavoite on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 50 prosentilla henkilökilometriä ja hyötykuormakilometriä kohden. Lyhyen 16 KOM(97)481 lopullinen, 1. 10. 1997. 8 jotta 5–10 teknisiä prosentin energiansäästö, on saavutetaan. Muita aikavälin tavoite hiilidioksidipäästöjen hiilivetypohjaisten kokonaisvähennys polttoaineiden käytön lisääminen ja vaihtoehtoisten kuljetuspolttoaineiden kilpailukyvyn kasvattaminen. Seurantatarkoituksessa ja niiden tuloksellisten käytäntöjen tunnistamiseksi, joilla ympäristönäkökohdat saadaan sisällytettyä liikennepolitiikkaan, on perustettu liikenne- ja ympäristöraportointijärjestelmä (Transport and Environment Reporting Mechanism, TERM). Useat raportointijärjestelmän perustan muodostavista indikaattoreista liittyvät suoraan tai välillisesti energiatehokkuuteen. Sen jälkeen, kun TERM-järjestelmästä on muodostunut jatkuva prosessi, sitä on edelleen laajennettava ja säännöllisesti tarkistettava. tavoitteita ovat 2. 2. 2 Kotitalouskoneet, kaupalliset ja muut loppukäyttölaitteet - Energiatehokkuutta koskeva merkintäjärjestely Kotitalouskoneiden osalta EU:n merkintäjärjestely17 on ollut toiminnassa jo usean vuoden ajan, kun on pyritty lisäämään täsmällisen ja puolueettoman kuluttajalle suunnatun tiedon ja määrää. Nyt sitä vahvistetaan ja laajennetaan kattamaan kaikki asennettavat laitteet täysin yhteisön asiaan liittyvien WTO-sitoumusten mukaisesti. tärkeimmät koneet jossa arvioitiin energia-alan Syyskuussa 1998 julkaistiin SAVE-rahoitettu tutkimus, merkintäjärjestelyä. Siinä todettiin, että järjestelyä noudatetaan suhteellisen vähän18. Siitä huolimatta merkinnällä osoitettiin olleen huomattavaa vaikutusta, sillä kolmannes ostajista sanoi merkinnän vaikuttaneen jääkaapin tai pakastimen valintaan. Tämä tutkimus on perustana parlamentille ja neuvostolle annettavalle tulevalle raportille. lisäävät jäsenvaltiot Koska merkintäjärjestely on ollut kannattava, ja tehostavat toimiaan merkitsemättömien ja epäasianmukaisesti merkittyjen koneiden osalta. Järjestelyn suurempi kannustaminen lisää myös sen vaikutuksia. Jäsenvaltioiden toimeenpanevien elinten toimintaa tehostetaan yhteistyötä lisäämällä. Täydentäviä tukitoimenpiteitä (kuten julkinen tietokanta malleja, toteutetaan joko sopimalla valmistajien kanssa tai, jos tämä ei onnistu, muuttamalla direktiiviä 92/7519 siten, että kyseisestä tietokannasta säädetään siinä. Toimistolaitteiden osalta komissio aikoo vuoden 2000 kuluessa ehdottaa neuvostolle ja parlamentille asetusta, jolla pannaan täytäntöön Yhdysvaltojen kanssa tehtyyn sopimukseen perustuva Energy Star -merkintäjärjestely. tehokkuustasoja ja hintoja koskevien tietojen levittämiseksi) myös koordinoidaan Energiamerkintä ympäristömerkin myöntämisjärjestelmän kanssa. Ympäristömerkki on vapaaehtoinen ja valintaan perustuva merkki, jota jo sovelletaan tiettyihin kotitalouslaitteisiin kuten pesukoneisiin ja jääkaappeihin laitteiden ja energiankulutusta koskevat vaatimukset, täyttäville tuotteille. ympäristövaatimukset, myös joka myönnetään ainoastaan läheisesti yhteisön tiukat - Neuvotellut sopimukset ja vähimmäistehokkuutta koskevat normit Eräät jäsenvaltiot ja monet valmistajat ovat ilmoittaneet suosivansa laitteiden valmistajien tekemiä ja niiden välisiä neuvoteltuja sopimuksia vapaaehtoisten sitoumusten muodossa sääntelevän lainsäädännön sijaan. Komissio tunnustaa tällaiset sopimukset (muun muassa suosituksen avulla), ja näillä sopimuksilla päästään samaan tavoitteeseen kuin pakollisilla vähimmäistehokkuutta koskevilla vaatimuksilla. Pakollisia energiatehokkuusvaatimuksia 17 18 19 EYVL L 297, 13. 10. 1992, s. 16. “Cool Labels”, ECU, University of Oxford, 1998. EYVL L 297, 13. 10. 1992, s. 16, Op cit. 9 koskevan "jääkaappidirektiivin" (96/57/EY) antamisen jälkeen neuvotellut sopimukset ovat ja käytännölliseksi vaihtoehdoksi yhä suuremmassa määrin muodostuneet hyväksytyksi tämäntyyppiselle lainsäädännölle. Komissio on saanut neuvoteltua kaksi sopimusta koneiden valmistajien kanssa: sopimuksen televisioiden ja videolaitteiden lepovirtakulutuksen vähentämisestä sekä pesukoneita koskevan sopimuksen. Koska kaupan ja teollisuuden alalla ei ole merkintäjärjestelyä, pakollisia vähimmäistehokkuutta koskevia vaatimuksia tarvitaan, ellei saada neuvoteltua hyväksyttäviä sopimuksia. Neuvoteltuja sopimuksia tai sitoumuksia aiotaan ilmastointilaitteista, astianpesukoneista, kuivaajista, sähkömoottoreista, pumpuista, tuulettimista ja kaupallisista jos Euroopan parlamentin osuudesta tulevissa neuvotteluissa päästään jäähdytyslaitteista, tyydyttävään sopimukseen. Lisäksi esitetään puitedirektiivi, joka lisää neuvoteltujen sopimusten vaikutusta ja tarpeen mukaan helpottaa ennalta asetettuihin taloudellisiin vaatimusten kriteereihin käyttöönottoa. vähimmäistehokkuutta vedenlämmittimistä, tehdä monista perustuvien pakollisten koskevien laitteista, kuten 2. 2. 3 Teollisuus (sähkön- ja kaasuntuotantoteollisuus mukaan luettuna) - Teollisuuden pitkäaikaiset sopimukset joiden käynnissä oleviin ohjelmiin sisältyy onnistuneita Energiaa on mahdollista säästää huomattavasti poistamalla teollisuuden tekniset esteet siten, että sovelletaan vähimmäistehokkuutta koskevia pöytäkirjoja tai vastaavia sopimuksia, joiden mukaan teollisuus noudattaa suuntaviivoja kustannus- ja energiatehokkaiden prosessien ja menetelmien käyttämisestä tuotannossa. Pitkäaikaiset sopimukset ovat esikuva-analyysin kautta lisänneet energiatehokkaiden moottoreiden, kompressoreiden, pumppujen, tuulettimien ja muiden laitteiden käyttöä sekä energiatehokkaiden prosessien soveltamista. Näin on käynyt jäsenvaltioissa, sopimuksia teollisuuden kanssa. Jäsenvaltioiden teollisuus on halunnut saada lisää yhteisön tason tukea ja koordinointia, mikä nyt toteutuu. Teollisuuden sopimuksia vahvistetaan ja ne ulotetaan koskemaan kemian-, teräs-, paperimassa- ja paperi-, sementti- ja tekstiiliteollisuutta sekä toimenpiteet on toteutettu. Lisäksi on valmisteilla energian tuotantoa, kun valmistelevat sopimusten komission yhdenmukaistamisesta ja koordinoinnista. Tarkoituksena on saada aikaan yhdenmukaiset puitteet EU:n laajuisten neuvottelujen helpottamiseksi ja tarjota tasavertainen toimintakenttä Euroopan teollisuusyrityksille. Mikäli näiden aloitteiden jälkeen kävisi että pitkäaikaisilla sopimuksilla ei onnistuta saavuttamaan merkittäviä energiatehokkuuden parannuksia antamaan tietyille teollisuudenaloille räätälöityjä pakollisia energiatehokkuutta koskevia tavoitteita. eikä päästöjen vähennyksiä, komissio olisi valmis jäsenvaltioiden pitkäaikaisten tiedonanto yhteisön tason ilmi, ja - Sähkön ja lämmön yhteistuotanto ja lämmön yhteistuotanto sisältää merkittäviä mahdollisuuksia Sähkön lisätä energiatehokkuutta ja vähentää ympäristövaikutuksia. Se on myös monien jäsenvaltioiden ensisijaisena pitämä ala. Tiedonannossa yhdistetystä lämmön ja sähkön tuotannosta (KOM(97) 514 lopullinen) kerrotaan esteistä ja esitellään Euroopan unionin strategia. Jäsenvaltiot hyväksyivät sen joulukuussa 1997 neuvoston päätöslauselman muodossa20. yhteistuotannon vaikutusta Energiamarkkinoiden peittoasteeseen sekä paranneltujen rahoitusmekanismien kehittämistä seurataan tiiviisti, samoin kuin tutkimusta ja teknologista kehittämistä tällä alalla. Lisäksi komission ehdotuksessa tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan pääsevien epäpuhtauspäästöjen vapautumisen lämmön sähkön ja 20 Neuvoston päätöslauselma 8. 12. 1997. 10 rajoittamisesta annetun neuvoston direktiivin 88/609/ETY tarkistamisesta edellytetään, että uudet laitokset soveltavat sähkön ja lämmön yhteistuotantoa silloin kun se on toteutettavissa. Lisäksi siinä säädetään biomassan käytöstä ja tuetaan fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaa tehokasta tuotantoa. Yhteisönlaajuinen tavoite on nostaa yhteistuotannon osuus 18 prosenttiin EU:n sähköntuotannosta vuoteen 2010 mennessä (sähkön ja lämmön yhteistuotantoa koskeva tiedonanto), ja sitä tuetaan lukuisilla toimintalinjoilla ja toimenpiteillä usein yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Jos tavoite saavutetaan, hiilidioksidipäästöjen odotetaan vähenevän vuoteen 2010 mennessä yli 65 megatonnilla vuodessa21. Toimenpiteillä pyritään muun muassa vähentämään teknisiä esteitä ja verkkoon liittymisestä aiheutuvia kustannuksia. - Yleishyödyllisten laitosten ja pk-yritysten tarjoamat energiapalvelut joiden pyritään laitokset sitoumuksiin, edistämisessä. vapaaehtoisiin ja Komissio on edelleen sitä mieltä, että on tarvetta korostaa enemmän sähkö- kaasuteollisuuden osuutta energiapalvelujen ja energiaan liittyvien palvelujen kehittämisen ja Siksi käytön kautta ja palveluyritykset ottaisivat energiatehokkuuden, suoritukseen yleishyödylliset ja muut hyväksi havaitut markkinoiden energiatehokkuuden perustuvat sopimukset lähestymistavat osaksi tavanomaiset liiketoimintansa päämääriä, kunhan ne täyttävät kustannustehokkuuden kriteerit. Lisäksi rohkaistaan järkeistettyjen suunnittelutekniikoiden jotka ovat seurausta käyttöön. Täten pyritään korjaamaan ne institutionaaliset esteet, vallitsevasta käytännöstä myydä energiaa kilowattitunteina eikä tehokkaan lämmityksen, jäähdytyksen, valaistuksen ja voiman muodossa, mitä energiankuluttaja itse asiassa haluaa. Komissio jatkaa kysynnänhallinnan tukemista jäsenvaltioissa SAVE-, TTK- ja muihin yhteisön ohjelmiin sisältyvin kokeiluhankkein ja levitystoimin voidakseen vertailla kysynnän- ja tarjonnanhallinnan vaihtoehtoja yhtäläiseltä taloudelliselta pohjalta. Tässä yhteydessä korostetaan kyseisen toiminnan vaikutuksia pk-yrityksiin ja monipalveluyritysten tarjoamien palvelujen innovatiiviselle yhdistämiselle syntyviä markkinoita. Tietotekniikan käyttö energiapalvelujen ja energiaan liittyvien palvelujen tarjonnassa on etusijalla. 2. 2. 4 Rakennukset - Muutettu neuvoston direktiivi (93/76/ETY) Hiilidioksidipäästöjen rajoittamisesta energiatehokkuutta parantamalla (SAVE) annettu jotka jäsenvaltioiden on neuvoston direktiivi 93/76/ETY sisältää kuusi toteutettava tukeakseen energiatehokkuutta rakennusalalla ja muilla loppukäyttöaloilla. Monissa jäsenvaltioissa direktiivin seurauksena on aloitettu onnistuneita ohjelmia, kun taas toisissa jäsenvaltioissa tulokset ovat olleet vähäisiä. toimenpidettä, Neuvoston direktiivin 93/76/ETY avulla on mahdollista parantaa energiatehokkuutta huomattavasti ja välttää tai vähentää hiilidioksidipäästöjä kaikissa jäsenvaltioissa, koska se auttaa ylittämään eräitä rakennusalan ja muiden alojen esteitä. Tiettyjen direktiivin artiklojen vahvistaminen lisää direktiivin vaikutusta tarkentamalla sen soveltamisalaa ja tarjoamalla tiukemmat seurantavaatimukset. jossa määritellään Komission tarkoituksena on antaa ehdotus direktiivin muuttamisesta, selkeämmin ehdotetut toimenpiteet ja vahvistetaan raportointi- ja noudattamismenettelyjä. Näin lisätään ohjelmien koordinointia ja yhdenmukaistamista, mutta jätetään ohjelmat kuitenkin pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulle. Direktiivi ulotetaan koskemaan sellaisia aloja 21 European Cogeneration Review, heinäkuu 1999. 11 kuten lämpöeristys valmiissa rakennuksissa, asennettavat laajennettu todistusten antaminen ja lisenssien myöntäminen. Lisäksi ehdotetaan, että direktiivi ulotetaan koskemaan pienimuotoista uusiutuvan energian käyttöä yksittäisissä rakennuksissa, liikennetehokkuutta, lämmön ja tulostakuujärjestelyjä. energia-auditointeja, energianhallintaa yhteistuotantoa, laitteet, sähkön ja - Rakennusalan lisätoimet Rakennusten osuus EU:n energian tarpeesta on 40 %. Rakennusala tarjoaa yhden suurimmista yksittäisistä potentiaaleista energiatehokkuuden soveltamiselle, ja tästä syystä toimia olisi keskitettävä tälle alalle. Yhteisön tärkeimpiin toimiin rakennusalalla sisältyvät mm. kuumavesikattiladirektiivi direktiivi (89/106/ETY) ja rakennuksia koskevat artiklat nykyisessä direktiivissä 93/76/ETY. Lukuisia teknisiä esteitä poistuu, kun standardien ja normien soveltamisalat laajenevat. (92/42/ETY), rakennusalan tuotteita koskeva Kokeiluhankkeiden, muutetun direktiivin 93/76/ETY ja energiamerkintöjen tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita varmistamaan, että pätevät asentajat toimittavat tehokkaita asennettavia järjestelmiä (lämmitys-, jäähdytys- ja kuumavesijärjestelmiä) sekä rakennuskomponentteja (esim. ikkunoita) ja käyttävät asianmukaisia ja yksinkertaisia suunnitteluvälineitä. Lisäksi valmiita rakennuksia kunnostettaessa sovelletaan energiatehokkuutta koskevia standardeja, jotka muistuttavat uusien rakennusten standardeja. joilla saadaan aikaan tehokkaita asennettavia järjestelmiä, ovat parhaisiin Toimenpiteitä, ja niiden laajentaminen paikallisiin toimintatapoihin liittyvä tiedotus, merkintäjärjestelyt tiedotuskanaviin, energiatehokkuuden sisällyttäminen julkisten hankintojen kriteereihin sekä tukitoimenpiteet vanhentuneiden järjestelmien kunnostamiseksi. Näiden tietojen avulla loppukäyttäjät saavat selkeitä ja luotettavia suorituskykyvertailuja niistä energiajärjestelmistä, laajennetaan energiasertifiointia koskemaan tällaisia joiden ostoa he harkitsevat. Lisäksi järjestelmiä sekä koulutetaan asentajia ja annetaan heille siitä todistus. Ehdotetaan myös kokeiluhankkeita suunnitteluvälineiden kehittämiseksi ja tutkimuksia tehokkaiden välineiden energiakonsulttien ym. käyttöön. Lisäksi ja käynnistetään EU:n vihreän valon ohjelma, jolla edistetään tehokasta valaistusta ja parhaita toimintatapoja liike- ja julkisissa rakennuksissa. järjestelmien löytämiseksi arkkitehtien, joilla rohkaistaan rakennusyrityksiä käyttämään integroituja Toteutetaan toimenpiteitä, ja ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä, kuten yhteisön ympäristöasioiden hallinta- auditointijärjestelmää (EMAS), jotta ympäristökysymykset kuten rakennusmateriaalien ominaisuudet otettaisiin systemaattisemmin huomioon ja jotta varmistetaan ja parannetaan näiden toimenpiteiden seurantaa ja arviointia. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1836/93 tarkistus yhteisön siten, ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään sallitaan vuonna 2000, helpottaa asiaintilaa tältä osin. teollisuusyritysten osallistuminen vapaaehtoinen että Horisontaaliset toimenpiteet 2. 2. 5 Tutkimus- ja teknologiapolitiikka Uudella teknologialla on energiatehokkuuden kannalta tärkeä tehtävä viidennen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan puiteohjelman kautta. Vuosina 1999–2002 energiaan myönnetään 1042 miljoonaa euroa, josta noin 440 miljoonaa euroa todennäköisesti liittyy energiatehokkuuteen, pääasiassa energiatehokkaan teknologian tutkimukseen ja esittelyyn liikenne) mutta myös kysyntäpuolella (kotitaloudet palveluala, teollisuus, ja 12 energiantuottajiin. Energiaohjelmassa huomio kiinnitetään nyt tuotantoketjun loppupään hankkeisiin, joilla tuetaan markkinoiden kykyä omaksua loppukäyttöteknologiaa. Se on tärkeä tekijä teknologian levitysstrategiassa, ja se sovitetaan yhteen muiden jäljempänä ehdotettujen toimien kanssa. Energiatehokkuutta koskevalla eurooppalaisella energia-alan TTK-työllä on näin ollen ratkaiseva merkitys lyhyen aikavälin lisäksi erityisesti pitemmällä aikavälillä kestävän energiajärjestelmän luomisessa. 2. 2. 6 Energiatehokkuus paikallisella ja alueellisella tasolla Energiaa on mahdollista säästää huomattavasti hajauttamalla energianhallintaa enemmän ja lisäämällä kansalaisten osallistumista alueellisella ja paikallisella tasolla. Niitä kustannuksia, joita kuluttajille aiheutuu saatavilla olevaa tekniikkaa koskevan paikallisen tiedon hausta, voidaan alentaa huomattavasti. Komissio on 1990-luvun alusta lähtien kannustanut valittuja edustajia osallistumaan toimintaan yhdessä muiden paikallisten kumppanien kanssa tukemalla energianhallintatoimistojen perustamista alueilla, saarilla ja kaupungeissa muun muassa SAVE-ohjelman kautta. Näillä toimistoilla on useita vastuualueita, kuten yhteisön ja jäsenvaltioiden tutkimuksia, kokeilutoimia ja ohjelmia koskevien tietojen ja tulosten levittäminen. On myös perustettu tai paraikaa perustetaan verkkoja, joiden tehtävänä on tukea maidenvälistä yhteistyötä ja levittää taitotietoa. Tällaisia ovat esimerkiksi OPETit, FEDARENE, ENERGIE-CITES ja ISLENET. 2. 2. 7 Kolmansien osapuolten antama rahoitus, tulostakuu ja muut järjestelyt Kolmansien osapuolten antamaa rahoitusta ja vakiosopimuksia tuetaan jäsenvaltioiden julkisella sektorilla direktiivin 93/76/ETY mukaisesti. Lukuisia kolmansien osapuolten rahoitukseen liittyviä kokeiluhankkeita on pantu täytäntöön, yhä useammin puhtaasti kaupalliselta pohjalta. Sama koskee myös tulostakuujärjestelyjä. Lisätoimia tarvitaan jotta vahvistetaan näiden ja muiden rahoitusjärjestelyjen, myös suoritukseen kuitenkin, perustuvien selvitystoimistojen, uskottavuutta ja elinkelpoisuutta ja poistetaan energiatehokkuuteen tähtäävien investointien rahoitus- ja institutionaalisia esteitä. Muutetussa direktiivissä 93/76 ehdotetaan tehostettuja toimenpiteitä näiden välineiden käytön tukemiseksi ja selvitetään mahdollisuuksia lisätä Euroopan investointipankin osuutta niiden käytössä. investointihankkeita käsittelevien sopimusten ja 2. 2. 8 Tiedonlevityksen ja koulutuksen parantaminen Suunnitteilla on uudistettu yhteisön tiedotuskampanja, jonka tarkoituksena on kiinnittää kuluttajien ja muiden asianosaisten huomio energiatehokkuuteen ja tuoda esille sen ympäristöön liittyviä ja muita etuja. Kampanja toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja se perustuu viimeaikaisten ohjelmien ja hankkeiden tuloksiin ja niiden arviointeihin. Laajennetaan energiatehokkaan tekniikan käyttöä ja ylläpitoa koskevaa koulutusta sekä todistuksen antamista siitä. Myöhemmin asetetaan koulutuksen ja todistusten laatustandardit. Merkinnöistä, esikuva-analyysistä ja parhaita toimintatapoja koskevista suuntaviivoista saatavat tiedot sekä yhteisön ohjelmista tuettujen kokeilutoimien ja tutkimusten tulokset saatetaan helpommin hyödyntämällä tietotekniikkaa paremmin. asianosaisten ja muiden päättäjien saataville 13 2. 2. 9 Seurannan ja arvioinnin lisääminen ja menetelmät yhdenmukaisia. Jotta voitaisiin tukea niitä toimintalinjoja, ohjelmia ja toimenpiteitä, jotka vaikuttavat halutulla tavalla energiaintensiteettiin pienimmin kustannuksin, on tarpeen ottaa käyttöön ja arviointimenetelmiä. Siksi on lisättävä yhteisiä tehokkaita ja luotettavia seuranta- tiedot olisivat jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden välistä yhteistyötä, vertailukelpoisia yhteisön ja energiatehokkuutta koskevien ohjelmien seuranta- ja arviointimenetelmiä tarkastellaan uudelleen niiden yhdenmukaistamiseksi. Yhteisön tason toimintaa energiaintensiteetin ja energiatehokkuuden indikaattorien alalla lisätään, ja yhteisöä varten pyritään kehittämään yhteiset, yhdenmukaiset indikaattorit. Eurostat ja jäsenvaltiot toimivat läheisessä yhteistyössä energiatehokkuusindikaattorien kehittämiseksi. Työ koordinoidaan vastaaviin kansainvälisen siinä hyödynnetään SAVE-ohjelman energiajärjestön IEA:n toteuttamiin toimiin ja yhteydessä tehostetaan hiilidioksidipäästöjä koskevien erityisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden vaikutusten selvittämistä. Energiaintensiteetin muutosten kansainvälisiin vertailuihin kiinnitetään myös erityistä huomiota. jotta Jäsenvaltioiden työtä. Tämän vastaavien välineiden avulla tehtyä jo ja Itse toimintasuunnitelmaa arvioidaan säännöllisesti yhdessä SAVE-ohjelman ja energia-alan puiteohjelman suunniteltujen arviointien kanssa. 2. 3 Uudet toimintalinjat ja toimenpiteet Jäljempänä luetellaan joitakin uusia toimintalinjoja ja toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet on toteutettu onnistuneesti suppealla alalla joissakin jäsenvaltioissa. Tutkimukset ja pilottitoimet osoittavat, että näihin onnistuneisiin toimiin perustuvien, EU:n laajuisten aloitteiden kehittäminen olisi mielekästä. 2. 3. 1 Energiatehokasta loppukäyttötekniikkaa koskevat julkiset hankinnat Eräissä maissa, myös muutamissa jäsenvaltioissa, on osoitettu, että koordinoituja julkisia hankintoja koskevien suuntaviivojen, määräysten ja sopimusten käyttö julkisen sektorin alalla on tehokas tapa tukea energiatehokkaan tekniikan levittämistä ja esittelyä sekä näyttää hyvää esimerkkiä. Tällaisia suuntaviivoja voivat soveltaa sekä EU:n toimielimet että jäsenvaltioiden hallitukset ja alue- ja paikallishallinto. Niiden piiriin voivat kuulua kaikki energiaa kuluttavat laitteet, myös kuljetusajoneuvot. Tarkoituksena on, että julkiset viranomaiset näyttäisivät hyvää esimerkkiä energiatehokkuuden suhteen ja käyttäisivät julkisten hankintojen merkittävää mahdollisuutta lisätä energiatehokkaan tekniikan kysyntää. Tämä toiminta yhdistetään yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS), yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmään, jäsenvaltioiden soveltamiin julkisia hankintoja koskeviin suuntaviivoihin ja käytänteisiin sekä yhteisön parhaisiin toimintatapoihin, kun ne otetaan käyttöön. Lisäksi otetaan huomioon julkisia hankintoja koskevat säännöt ja yhteisön WTO-sitoumukset. Piakkoin alkaa julkisiin hankintoihin liittyviä laajuisen ohjelmia kokeiluhankkeen kehittää yhdenmukaiset julkisen sektorin suuntaviivat energiatehokkaiden ja ympäristöystävällisten rakennusten ja laitteiden, myös kuljetusalan laitteiden, rakentamista, hankkimista, vuokrausta ja pyrkimyksessä käynnistämällä julkisia rakennuksia koskevan aloitteen, joka koskee energiatehokkaita aloitteiden komission rakennuksia. Sen käynnistämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston rakennusten osalta. pyritään saamaan Kokeiluhankkeen suosituksia EU:n olisi tavoitteena jolla käynnistämiseksi. jälkeen annetaan ehdotuksia varten. Euroopan samanlaisten esimerkkiä tutkimus, komissio ylläpitoa koskeva näyttää tässä 14 2. 3. 2 Tekniikan yhteishankinnat Tekniikan hankinnat ovat keino tarkentaa ja kehittää uutta energiaa säästävää tekniikkaa yleensä tarjouskilpailun kautta. Tavoitteena on luoda ja tuoda markkinoille uusia tuotteita, jotka täyttävät korkeammat energiatehokkuutta koskevat vaatimukset kuin markkinoilla jo olevat vastaavat tuotteet. Tekniikan hankintojen avulla pyritään näin sovittamaan yhteen valmistajien mahdollisuudet ja kuluttajien tarpeet ja kokonaiskysyntä ja tehostamaan usein laiminlyötyä energiatehokkuuden osuutta markkinoiden toiminnassa. Tällaisten kilpailuun perustuvien hankintojen on osoitettu useissa jäsenvaltioissa edistävän markkinoiden muuttumista kysytyn ja tarjotun energiatehokkaan tekniikan tyyppien ja saatavuuden osalta. Käynnissä olevissa kokeiluhankkeissa ja jäsenvaltioiden kanssa käytävissä keskusteluissa saadaan käsitys siitä, mitä teknologian aloja kannattaa tukea yhteisön tasolla. Kohteena ovat sekä yhteiset EU:n laajuiset hankinnat että koordinoidut hankinnat, joihin osallistuu toisistaan poikkeavia saatavien teknologisten parannusten levittämistä ja vaikutuksia lujitetaan ja laajennetaan käyttämällä parhaita EU:n merkintäjärjestelyä, toimintatapoja koskevia aloitteita. teknologiavaatimuksia jäsenvaltioita. neuvoteltuja sopimuksia, hankintoja Tuloksena soveltavia julkisia ja 2. 3. 3. Teollisuuden ja palvelualan energia-auditoinnit rahoitustukea. Niiden on todettu vaikuttavan myönteisesti Joissakin jäsenvaltioissa on toteutettu onnistuneita energiaa koskevia auditointiohjelmia, joista osaan on liittynyt ja mitattavasti hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen, kilpailukykyyn ja niiden yhtiöiden kannattavuuteen, joissa auditointi on tehty. Auditoinnin tuloksena saadaan myös suuri määrä todellisia aloilla, rakennustyypeissä ja teknisissä järjestelmissä. Tällaisten tietojen saanti muilla keinoin on usein hyvin vaikeaa ja tarpeettoman kallista. energiansäästömahdollisuuksista energiankulutuksesta tietoja eri ja Jäsenvaltioiden energia-auditoinneissa käytetään hyvin monentyyppisiä ja sovelluksia. Auditoinnit voivat olla alustavia tutkimuksia sellaisten alueiden havaitsemiseksi, joilla on toimitettava jatkossa yksityiskohtaisempi ja kohdennetumpi auditointi, tai ne voivat olla kokonaisuuksia, joihin kuuluu ehdotus toteutettavista toimenpiteistä. Suunnitteilla on tutkimus energia-auditoinneista ja optimaalisista uusimismahdollisuuksista EU:ssa. Siihen sisältyy ajantasaistettu ja kattava katsaus jäsenvaltioiden toimista tällä saralla. Sen jälkeen ehdotetaan yhteisön tason aloitetta. Tärkeimmät kohteet ovat teollisuus ja palveluala, joilla toimenpiteiden on osoitettu olevan toteuttamiskelpoisia ja kustannuksiltaan kannattavia. Yhteisön määriteltyyn lähestymistapaan ja menetelmiin kiinnitetään huomiota. auditointijärjestelmässä ympäristöasioiden työtapoja hallinta- ja 2. 3. 4 Parhaita toimintatapoja koskeva aloite jotka koskevat parhaita Useissa jäsenvaltioissa on toteutettu onnistuneita ohjelmia, toimintatapoja. Näiden toimien lisäarvon määrittämiseksi ja sen selvittämiseksi, voitaisiinko tällaisia aloitteita soveltaa yhteisön tasolla, on tehty toteutettavuustutkimus. Tutkimuksessa pohdittiin mahdollisuuksia soveltaa laajemmin parhaita toimintatapoja ja niiden mahdollista niveltymistä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin ja muiden puitteiden mukaisesti kehitettyyn parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan ja kriteereihin. Nyt käynnistetään SAVE-ohjelmaan sisältyvänä laajana kokeilutoimena eurooppalainen parhaita energiatehokkuutta edistäviä toimintatapoja koskeva joka on määrä toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Se tarjoaa päättäjille ja aloite, loppukäyttäjille riippumattomia, energiatehokkuutta koskevia neuvoja sekä uutta teknologiaa ja tekniikkaa koskevaa opastusta ja koulutusta. Aloitteella lisätään merkittävästi sen tiedon 15 määrää, jota tarvitaan energia- ja energiateknologiamarkkinoiden tehokkaamman toiminnan mahdollistamiseksi. 3. PÄÄTELMÄT JA TULEVAISUUDENNÄKYMÄT Tässä toimintasuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet ovat kunnianhimoisia mutta realistisia. Vaikka jäsenvaltioita kehotetaan aktiivisesti ottamaan osaa suunnitelmaan, on selvästi neuvoston ja Euroopan parlamentin asia antaa valtuudet toimintasuunnitelman toteuttamiseksi hyväksymällä se ja vahvistamalla etusijalle asetetut ehdotukset. Yhteisön sisäisten sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden välisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden koordinointi on ratkaisevan tärkeää suunnitelman toteuttamisessa. Tammikuussa 1999 pidetyn energiatehokkuutta edistäviä toimintalinjoja ja toimenpiteitä koskevan asiantuntijakokouksen jälkeen on suunnitteilla lisää kokouksia, joiden tavoitteena on paremmin sovittaa yhteen jäsenvaltioiden ja yhteisön toimet ja lähentää niitä sekä käytännön työskentelyn että politiikan toimia ja sitoutumista energiatehokkuuteen kestävän tasolla. Kokoukset vauhdittavat ja niissä on mahdollista vaihtaa kokemuksia sekä seurata ja energiapolitiikan puitteissa, tarkastella EU:ssa ja jäsenvaltioissa tapahtunutta edistystä ja koordinointia. 16 YHTEISÖN ALOITTEET YHTEISIKSI JA KOORDINOIDUIKSI TOIMINTALINJOIKSI JA TOIMENPITEIKSI ALOITTAIN JA TOIMITTAIN LIITE 1 Liikennepolitiikka ja liikenteen tehokkuus Liikennealan aloitteisiin sisältyvät liikennepolitiikka, infrastruktuurit, liikennemuotosiirtymät ja -integraatio sekä tekninen energiatehokkuus. Ajanjaksolla 2000–2002 liikennealan energiatehokkuutta tukevia toimia ovat lainsäädäntö, vapaaehtoiset sopimukset, tiedonlevitys sekä yhdistetty liikenne- ja maankäyttösuunnittelu, yksittäisten moottoriajoneuvojen käytön vähentäminen, hinnoittelu ja infrastruktuurin kehittäminen. Toiminnan määrittely Nykyvaihe ja aikataulu Toimija Huomioita (rahoitus, vaikutukset ym. ) a. Lainsäädäntötoimet Auto Oil II -ohjelma Henkilöautot • Vapaaehtoinen sopimus autoteollisuuden kanssa • Verotustoimenpiteet • Kuluttajatiedotus Automerkintädirektiivi 1999/94/EY Energiatuotteiden verotus KOM(97) 30, 12. 3. 97 Tehokas sisäinen rahtiliikenne • Ratainfrastruktuurin hinnoittelu- rautateiden direktiivit • Valtion ja rautateiden väliset • suhteet Tekninen yhdenmukaistaminen ja yhteentoimivuus b. Muut toimet TEN-T:n* strateginen ympäristövaikutusten arviointi. Ympäristön kannalta kestävä kehitys otetaan huomioon hankkeita valittaessa. Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS) Oikeudenmukainen ja tehokas liikennemuotojen hinnoittelu Galileo PACT-ohjelma** Vähäisiä päästöjä aiheuttavien tai saastuttamattomien ajoneuvojen tukeminen Liikenteen sähköisten vaihtoehtojen tukeminen Neuvoston asetuksen N:o 1836/93 (yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä) tarkistaminen Lentoliikennettä ja ympäristöä koskeva tiedonanto * Euroopan laajuiset verkot Käsiteltävänä Parlamentti, neuvosto Kustannukset asiaankuuluvista tutkimuksista Tehty Käsiteltävänä Annettu 1999 Komissio parlamentti/neuvosto Rajoitetut kustannukset teollisuudelle Käsiteltävänä Parlamentti, neuvosto Ei saatavilla Ei välittömiä kustannuksia Käynnissä Käynnissä Käynnissä Komissio parlamentti, neuvosto Komissio parlamentti, neuvosto Komissio parlamentti, neuvosto Käynnissä Komissio Käynnissä Komissio Käynnissä Komissio Komissio Komissio Komissio ja jäsenvaltiot Käynnissä Käynnissä (1998–2001) Käynnissä Käynnissä 2000 Annettu Neuvoston päätelmät 2000 Komissio neuvosto, parlamentti 17 (Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin) 1999 Vuoden € 6 milj. Kokeilutoimia talousarvio Komissio ja jäsenvaltiot Komissio neuvosto, parlamentti Kokeilutoimia Liikenteen alan ympäristövaikutusten sisällyttäminen soveltamisalaan ** Yhdistettyjen kuljetusten kokeilutoimet 18 Laitteet Jäljempänä esitetty laitteita koskeva osa käsittää kotitalouksien, liike-elämän, teollisuuden ja osittain liikenteen energian loppukäytön. Tärkeitä aloja ovat kodinkoneet, valaistus, rakennuskomponentit, viihde-elektroniikka ja kaupalliset ja teolliset oheislaitteet. Euroopan standardointikomiteassa (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteassa (CENELEC) jatketaan työskentelyä laitteiden energiatehokkuustasoja koskevien testitulosten toistettavuuden lisäämiseksi. Sen lisäksi yritetään parantaa testauslaboratorioiden välistä yhteistyötä ja niiden tulosten yhdenmukaisuutta. Näiden sopimusten täytäntöönpanemiseksi toteutettavia muita toimenpiteitä ovat esimerkiksi riittävä rahoitus teknisen tai taloudellisen analyysin tekemiseksi sekä toimivaltuuksien antaminen standardointielimille. Toiminnan määrittely Nykyvaihe ja aikataulu Toimija Huomioita (rahoitus, vaikutukset ym. ) Tietokannan vuosittainen talousarvio100 000 merkintöjen vaikutusta €. Lisää Ks. myös teollisuudenaloja koskeva taulukon osa. Komissio Komissio, neuvosto, parlamentti Komissio, jäsenvaltioiden teollisuus ja organisaatiot Komissio Tutkimus meneillään. Komissio Vaikutus 7 TWh Komissio Toimeksianto (koskee 40°C:n pesua); tutkimus meneillään. € (Talousarvio 250 000 ) Tutkimus saatu päätökseen. Tutkimus 200 000 € Komissio Komissio Tutkimus saatu päätökseen. Tutkimus meneillään. a. Yleistä Julkinen tietokanta yksittäisten laitteiden merkintätiedoista Neuvoston asetus toimistolaitteiden vapaaehtoista laatumerkintää koskevasta ohjelmasta, jossa käytetään Energy Star -tunnusta Tekniikan yhteishankinnat Kodinkoneet -Jääkaappi-pakastimet – Vaihe 2: Merkinnät Neuvoteltu sopimus (tai muutettu direktiivi 96/57) -Pyykinpesukoneet Vaihe 1: Neuvoteltu sopimus Vaihe 2: Merkinnät (korkeammat tehokkuustasot) Neuvoteltu sopimus - Astianpesukoneet Vaihe 1: Neuvoteltu sopimus Keskustelut käynnissä. Arvioidaan toteutuvan v. 2000. Neuvottelut saatu päätökseen EU:n ja USA:n välillä, sopimuksen odotetaan valmistuvan v. 1999 alkupuolella. Jääkaappi-pakastimia koskevien EU:n tason hankintojen jälkeen muita hankintoja, esim. moottorit ja valaistus Hyväksyntä v. 2001; voimaantulo v. 2002. Arvioidaan toteutuvan v. 2002. Sovittu; ensimmäinen taso voimaan v. 1998; toinen taso voimaan v. 2000. Hyväksyntä v. 2001, voimaantulo v. 2002. Arvioidaan toteutuvan v. 2003. 1999. Hyväksyntä v. 2003; voimaantulo v. 2004. Vaihe 2: Merkinnät (korkeammat tehokkuustasot) - Kuivaajat – neuvoteltu sopimus Arvioidaan toteutuvan - Kotitalouksien uunit: Merkinnät – sähkö Merkinnät – kaasu Neuvoteltu sopimus (sähkö) v. 2000 lopussa. Hyväksyntä v. 2000, voimaantulo v. 2001. Hyväksyntä v. 2001, voimaantulo v. 2002. Arvioidaan toteutuvan v. 2002 lopussa. 19 Valaistus -Lamput: Merkinnät Direktiivin 98/12 ulottaminen koskemaan poissuljettuja tyyppejä - Ehdotettu direktiivi virranrajoittimista -Yksikantaloistelamput: kilpailu kotitalouksien peittoasteen lisäämiseksi Kampanja & laitekilpailu "Vihreän valon ohjelma" Rakennuskomponentit - Ikkunat Asennettavat laitteet - Kuumavesikattilat Tiedotus (dir. 92/75) - Vedenlämmittimet Neuvoteltu sopimus (sähkö) Neuvoteltu sopimus ( kaasu) Tiedotus (dir. 92/75)(sähkö, kaasu) -Yksittäiset ilmastointilaitteet: Merkinnät Neuvoteltu sopimus Viihde-elektroniikka -TV:t ja videolaitteet (valmiustilassa ja toiminnassa) Neuvotellut sopimukset -Muu kulutuselektroniikka (hi-fi, voimanlähteet jne. ) Kaupalliset ja teolliset laitteet Neuvotellut sopimukset -myyntiautomaatit, uunit, pesukoneet ja kuivaajat Neuvotellut sopimukset - sähkömoottorit Neuvotellut sopimukset - pumput, ilmakompressorit ja teollisuustuulettimet Komissio Mittausstandardit – toimeksianto annettu Hyväksyntä v. 2001, voimaantulo v. 2002. Arvioidaan annettavan v. 2000; ensimmäinen taso voimassa v. 2002. Saatetaan loppuun v. 2000. Komissio sekä Eurelectric ja yleishyödylliset laitokset Komissio, neuvosto ja parlamentti Aloitetaan v. 2000. Tutkimus v. 2000 Komissio Hyväksyntä v. 2000; voimaantulo v. 2001 Komissio Komissio toteutuvan Arvioidaan v. 2000. Arvioidaan v. 2001 lopussa. Hyväksyntä 2000–2001 toteutuvan Toimeksiannon lisäkustannukset (100 000 € ) Vaikutus 10 TWh Kansalliset energiatoimistot kilpailussa; erityislaitteet Ks. rakennuksia koskeva taulukon osa € 150 000 tutkimukseen Tutkimus lämmitysjärjestelmistä (1999), kustannukset €. 300 000 Mittausstandardeja koskeva toimeksianto 100 000 Toinen tutkimus käynnissä. Vaikutus 2 TWh € Hyväksyntä v. 2000. Arvioidaan toteutuvan v. 2000 lopussa. Sovittu; voimaantulo v. 2000 alussa. Komissio Tutkimus käynnissä. Toimeksianto 100 000 € Komissio Vaikutus 7 TWh Arvioidaan toteutuvan v. 2000. Komissio Arvioidaan toteutuvan v. 2000. Arvioidaan toteutuvan v. 2000. Arvioitu toteutuminen v. 2000 lopusta v. 2001 loppuun Komissio Tutkimus meneillään. Komissio Komissio Tutkimus saatu päätökseen. Tutkimukset meneillään. 20 Teollisuus (myös sähkön- ja kaasuntuotanto) Teollisuutta käsittelevään osaan sisältyvät kaikki teollisuudenalat, myös energian muuntaminen. Käsitellyt yritykset voivat kuulua joko energiaa paljon tai vähän kuluttavan teollisuuden piiriin. Teollisuuden energiatehokkuutta koskevien toimien tärkeitä tekijöitä ovat tiedonlevitys ja parhaat toimintatavat, pitkäaikaiset sopimukset, auditoinnit, tekniikan yhteishankinnat ja innovatiiviset rahoitusjärjestelyt. Nykyvaihe ja aikataulu Toiminnan määrittely Toimija Huomioita (rahoitus, vaikutukset ym. ) a. Ohjelmat Luonnos pitkäaikaisia sopimuksia koskevaksi tiedonannoksi Kemianteollisuuden kanssa tehtävä pitkäaikainen sopimus EU:n tasolla Pitkäaikaiset sopimukset teräs-, paperimassa-, paperi-, sementti-, tekstiili- ja energiantuotantoaloilla Tiedotetaan sähkömoottorijärjestelmiä koskevasta tietokannasta (EuroDEEM) loppukäyttäjille; liittyy VSD:n, pumppujen, tuulettimien ja kompressorien käyttöön. Tuetaan energiapalveluja ja sopimuksia energiantuotantoalalla kysynnän puolen toimenpiteiden edistämiseksi. Tekniikan yhteishankintoja tehdään EU:n tasolla laitehankintojen osalta. Energia-auditointeja jäsenvaltioissa tarkastellaan ja analysoidaan. Kokeilutoimia menetelmien koordinoimiseksi ja yhdenmukaistamiseksi Teollisuuden parhaita toimintatapoja koskeva ohjelma Käynnistetään v. 2000. Neuvotellaan v. 2000 aikana. Neuvotellaan vuosina 2001–2002. Toteutetaan v. 2000. Komissio, neuvosto & parlamentti Komissio sekä jäsenvaltiot ja teollisuus Komissio sekä jäsenvaltiot ja teollisuus Komissio sekä jäsenvaltiot Sovelletaan yhteistyössä jäsenvaltioiden teollisuuden kanssa. Sopimusta edeltää SAVE- kokeiluhanke tai toteutettavuustutkimus. (Kustannukset 200 000 Sopimuksia edeltävät kokeiluhankkeet tai toteutettavuustutkimukset. € ) € Kehittämiskustannukset 600 000 puiteohjelmasta 4. TTK- Komissio, Eurelectric ja yksittäiset ESI- yritykset Komission ja Eurelectricin yhteinen tutkimus energiapalveluista; kokeiluhankkeita Komissio sekä jäsenvaltiot ja teollisuus Komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden, teollisuuden ja palvelualan kanssa Komissio, jäsenvaltiot, kansalliset yksiköt, teollisuus € Kokeiluhankkeen/toteutetta- vuustutkimuksen kustannukset 300 000 Tutkimuskustannukset 200 000 € Koordinoidaan mm. EMASin ja IPCC-direktiivin kanssa. (Ks. rakennuksia koskeva osa) Tarkistettavana muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi järkiperäisten suunnittelumenetelmien käyttöön ottamiseksi sähkön- ja kaasunjakelualoilla (KOM(97)69) EU:n hankintoja koskevia kokeiluhankkeita vuosina 2000-2001 Tutkimus v. 2000. Yhteisön aloite v. 2001 Kokeilutoimi 2000-2001 21 Rakennukset Rakennusten osuus energiankulutuksesta on noin 40 % ja säästömahdollisuuksista yli 20 %. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti useimmat toimet ovat kuitenkin ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Taulukossa esitetyt toimet ovat aloilta, joilla yhteisön tason toiminnan lisäarvo on selvin. Toiminnan määrittely Nykyvaihe ja aikataulu Toimija Sisältyy jo direktiiviin 93/76/ETY ja sovelletaan jo useimmissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiot, joista osa jo soveltaa yleisiä energiankäytön rajoituksia Huomioita (rahoitus, vaikutukset ym. ) Voitaisiin usein vaatia enemmän joissakin jäsenvaltioissa. Muutettu direktiivi 93/76/ETY Jonkin verran kokemusta jäsenvaltioissa Jäsenvaltiot Tuetaan jäsenvaltioissa. Muutettu direktiivi 93/76/ETY Uusien rakennusten eristys Vaatimuksia laajennetaan koskemaan lämmitystä ja muita asennettavia järjestelmiä, jotta uudistuvien luonnonvarojen käyttö on mahdollista. Lisenssejä myönnettäessä tai uudistettaessa (vuokraaminen mukaan luettuna) asetetaan tehokkuusstandardeja (esim. käyttötarkoitusta muutettaessa tai rakennusprosesseissa). Ohjelmia tai kannustimia nykyisen rakennuskannan eristyksen parantamiseksi Energiasertifiointi - sisältyy jo direktiiviin 93/76; tavoitteena sisällyttää asennettavat laitteet Asennettavia järjestelmiä koskevien vaatimusten sisällyttäminen rakennuslakeihin Säännölliset kuumavesikattiloiden, lämmityksen, ilmastoinnin ja kuumavesijärjestelmien tarkastukset; kunnostuksen tukeminen. Kuumavesikattiladirektiivi Paikallisten tiedotuskanavien luominen asennuksia ja komponentteja varten Asentajien koulutus ja sertifiointi. Kolmannen osapuolen rahoitus ja tulostakuu EU:n vihreän valon ohjelma, jolla tuetaan tehokasta valaistusta ja parhaita toimintatapoja kaupallisissa ja julkisissa rakennuksissa. (Liitetään laajempaan parhaita toimintatapoja koskevaan EU:n aloitteeseen. ) Julkisia hankintoja koskevat suuntaviivat energiatehokkuuden lisäämiseksi ja esittelemiseksi Monet jäsenvaltiot tukevat jo tätä. Jäsenvaltiot Ohjelmia olemassa; hyvät mahdollisuudet lisätä peittoastetta ja sisällyttää esim. LVI-laitteet Rohkaistaan jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiot Jäsenvaltiot Nykyisessä direktiivissä 93/76/ETY lämmitysjärjestelmien osalta. Kuumavesikattila- direktiiviä (92/42/ETY) koskeva kertomus v. 2001 Jäsenvaltiot, komissio, neuvosto, parlamentti Kokeiluhankkeita v. 2000 Jäsenvaltiot Kokeiluhankkeita. Uusia koordinoituja toimia valmisteilla Osallistumista laajennetaan v. 2000. Jäsenvaltiot Komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden energiaelinten kanssa Tutkimus v. 2000. Kokeiluhanke v. 2001 Komissio, neuvosto, parlamentti Mahdollisuus säästää huomattavasti keskimääräisen valmiin rakennuksen suhteen. Muutettu direktiivi 93/76/ETY Jo toteutettavia toimia on lujitettava. Muutettu direktiivi 93/76/ETY Lämmitys- ja jäähdytystehokkuus rakennuslakeihin. Muutettu direktiivi 93/76/ETY Pitäisi rohkaista korvaamaan tehottomat, vanhat (20–30 vuotta vanhat) järjestelmät. Muutettu direktiivi 93/76/ETY Toteuttajina koulutetut asentajat; liittyy asennettavien tuotteiden energiamerkintöihin Energiajärjestelmien asennusta koskevaa neuvontaa. Muutettu direktiivi 93/76/ETY Palvelualan rakennukset. Ohjelman määrittelyn kustannukset ovat 200 000 (4. puiteohjelma). Ohjelman testauskustannukset v. 1999 200 000 (SAVE II) € € Tutkimuksen ja kokeiluhankkeen kustannukset €. Edellytetään 300 000 jäsenvaltioiden aktiivista osallistumista. Ks. myös teollisuus Parhaat toimintatavat Kokeiluhanke suunnitteilla Komissio, 22 rakennuksissa v. 2000 kansalliset elimet 23 Lämmön ja sähkön yhteistuotanto Lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitosten käytön lisäämistä tukevat aloitteet kattavat eri aloja, kuten teollisuuden, kotitaloudet ja palvelualan sekä voima- ja lämmitysalat. Lämmön ja sähkön yhteistuotannon käytön laajentamista edistetään lainsäädäntötoimilla, sen painoarvon lisäämisellä eri ohjelmissa ja muilla toimilla, joilla pyritään parantamaan esimerkiksi tukitoimien ja markkinaseurannan koordinointia. Toiminnan määrittely Nykyvaihe ja aikataulu Toimija a. Lainsäädäntötoimet Suuria polttolaitoksia koskeva direktiivi. Ehdotus direktiivin 88/609 muuttamisesta Jäsenvaltiot tukevat yhteistuotantoa kansallisin toimin. Maatalouspolitiikan uudistus ja biomassan tuotanto käytettäväksi lämmön ja sähkön yhteistuotannossa b. Ohjelmat Hankkeet, joilla tuetaan yhteistuotantoa teollisuudessa, kotitalouksissa ja palvelualalla, voima- ja lämmitysaloilla monissa yhteisön ja jäsenvaltioiden ohjelmissa Rakennerahastojen käyttö. Jäsenvaltioiden ehdotukset muutettujen asetusten mukaan c. Muut toimet Yhteistuotantoa koskevien komission toimien koordinointi. Tiedonvaihtoa käsittelevä tilapäinen työryhmä Seurantaryhmät direktiivien 96/92 (sähkön sisämarkkinat) ja 98/30 (maakaasun sisämarkkinat) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Yhteistuotannon esteitä vältetään. Yhteistuotantoa koskevat tilastot (tiedonkeruu). Yhteistuotannon peittoasteen seuranta Euroopan energiamarkkinoilla Korkean tason (komission pääjohtajia vastaavat) virkamiehet energiakomiteaan. Kansalliset ohjelmat, joilla tuetaan keskustelua lämmön ja sähkön yhteistuotannosta Huomioita (rahoitus, vaikutukset ym. ) Ei kustannuksia EU:n talousarviosta. Toteutettavuustutkimuksia. Yhteistuotanto etusijalla Ei kustannuksia EU:n talousarviosta. Mahdollisesti muutetussa direktiivissä 93/76/ETY Kustannusarviot eivät vielä saatavissa Parlamentti, neuvosto Komissio, jäsenvaltiot Komissio Käsiteltävänä neuvostossa. Uusi ehdotus v. 2000 Ehdotuksista keskustellaan. Käynnissä Komissio, jäsenvaltiot, jäsenvaltioiden organisaatiot Sisältää 5. puiteohjelman ja energia-alan puiteohjelman (SAVE) Käsiteltävänä 2000-2006. Komissio, jäsenvaltiot Uusi aloite Komissio Ei lisäkustannuksia Käynnissä Komissio, jäsenvaltiot Ei lisäkustannuksia Käynnissä Komissio, Eurostat 0,1 milj. € /vuosi Ehdotetaan v. 2000. Komissio, jäsenvaltiot Ei lisäkustannuksia 24 Toimet, joilla tuetaan rajatylittäviä strategioita yhteistuotannon tukemiseksi alueellisella tasolla (energiaviranomaisten, yleishyödyllisten laitosten, yhteistuottajien jne. kanssa) Yhteistuotannon tukeminen julkisia hankintoja ja tekniikkahankintoja koskevin aloittein Uusi aloite Komissio, jäsenvaltiot, energiateollisuus Kokeilutoimien kustannukset Uusi aloite Komissio Tutkimusten ja kokeilutoimien kustannukset saataville Horisontaaliset toimenpiteet Toiminnan määrittely Nykyvaihe ja aikataulu Toimija Tutkimus- ja teknologiapolitiikka Paikallis- ja aluetason toiminta Tiedonlevityksen lisääminen Kolmansien osapuolten rahoitus ja muut rahoitusjärjestelyt Seurannan ja arvioinnin lisääminen Yhteyksien lisääminen teknologiaohjelmien ja muiden ohjelmien välillä esteiden poistamiseksi ja parempaan energiatehokkuuteen johtavien uusien lähestymistapojen kehittämiseksi, esittelemiseksi ja edistämiseksi. 2000-2002 Laajentumista sekä toimistojen ja verkkojen käyttöä jatketaan vuosina 2000-2002. Kampanja 2000–2002 laajemman hyväksynnän saamiseksi Selvitys ja kokeilututkimuksien jatkaminen 2000-2001. Keskitytään enemmän rahoituslaitoksiin. Yhdenmukaistetut menetelmät energiatehokkuuden seuraamiseksi ja arvioinnit v. 2000-2002 ja sen jälkeen Komissio, jäsenvaltiot Komissio, jäsenvaltiot, kansalliset ja paikalliset viranomaiset Komissio, jäsenvaltiot Komissio, jäsenvaltiot, teollisuus Komissio, neuvosto, parlamentti, jäsenvaltiot Huomioita (rahoitus, vaikutukset ym. ) € Noin 440 milj. energiatehokkuutta koskevaan TTK-työhön 1999-2002 Avoin assosioituneille maille Korostetaan, miten tärkeää energiatehokkuus on hiilidioksidipäästöjen vähentämisstrategiassa. Suunnitellaan energiatehokkuutta koskevia investointihankkeita käsitteleviä selvittelytoimistoja. Kaikki alat. Rahoitetaan osittain SAVE-ohjelman kautta. Ohjelmaa tarkistetaan laajalti v. 2003 mennessä. 25 JÄSENVALTIOIDEN TOIMINTALINJAT JA TOIMENPITEET ENERGIATEHOKKUUDEN PARANTAMISEKSI 22 LIITE 2 Toimintalinjojen tai toimenpiteiden määrä 26 pantu täytäntöön; 1 suunnitteilla 11 pantu täytäntöön; 1 suunnitteilla 42 pantu täytäntöön; 2 suunnitteilla 24 pantu täytäntöön 68 pantu täytäntöön; 2 suunnitteilla 27 pantu täytäntöön; 1 suunnitteilla 9 pantu täytäntöön; 1 suunnitteilla 25 pantu täytäntöön; 1 suunnitteilla Toimintalinjan tai toimenpiteen tyyppi Pakolliset Lait/luvat Standardit Merkinnät Yksilöllinen mittaus Tarkastukset Vapaaehtoiset Alakohtaiset sopimukset Sertifiointi Ohjelmat Rahoituskannustimet Tuet Lainat Kannustimet/auditointi Verotustoimenpiteet Hankinnat Kannustimet/kolmansien osapuolten rahoitus Sosiaali- ja erityisrahastot Tiedotus Tekniset oppaat Neuvontakeskukset Konsultointi Energiakirjanpito Palkinnot Yhteenliittymät Koulutus Sisältää toimintalinjat ja toimenpiteet teollisuudessa, asunto-, palvelu- ja liikennealoilla. 72 pantu täytäntöön; 3 saatu päätökseen 5 pantu täytäntöön 15 pantu täytäntöön; 1 suunnitteilla 88 pantu täytäntöön 3 pantu täytäntöön 1 pantu täytäntöön; 1 suunnitteilla 8 pantu täytäntöön 29 pantu täytäntöön 16 pantu täytäntöön 10 pantu täytäntöön 4 pantu täytäntöön; 2 suunnitteilla 4 pantu täytäntöön 6 pantu täytäntöön 10 pantu täytäntöön 22 Yksityiskohtaiset taulukot ja analyysit ovat saatavissa julkaisusta Member State Energy Efficiency Policies and Measures 1999 (Jäsenvaltioiden toimintalinjat ja toimenpiteet energiatehokkuuden parantamiseksi 1999), Euroopan komissio, 1999. 26


title: Communication from the Commission - Challenges for enterprise policy in the knowledge-driven economy

eurovoc_concepts:
EU programme
business policy
competitiveness
new technology
telecommunications


title: Règlement (CE) n° 842/2000 de la Commission, du 26 avril 2000, modifiant les restitutions à l'exportation, en l'état, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
export refund
sugar product
syrup

formats: pdf print

text: L 102/44 FR Journal officiel des Communautés européennes 27. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 842/2000 DE LA COMMISSION du 26 avril 2000 modifiant les restitutions à l'exportation, en l'état, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 vu le règlement septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, paragraphe 5, troisième alinéa, considérant ce qui suit: (1) (2) Les restitutions applicables à l'exportation en l'état pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre ont été fixées par le règlement (CE) no 678/2000 de la Commission (2). L'application des règles, critères et modalités rappelés dans le règlement (CE) no 678/2000 aux données dont la Commission dispose actuellement, conduit à modifier les restitutions à l'exportation, actuellement en vigueur, comme il est indiqué à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier La restitution à accorder lors de l'exportation, en l'état, des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, points d), f) et g), du règlement (CE) no 2038/1999, et fixée à l'annexe du règlement (CE) no 678/2000, est modifiée conformément aux montants repris à l'annexe du présent règlement. Le présent règlement entre en vigueur le 27 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 26 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 81 du 1. 4. 2000, p. 19. 27. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 102/45 du règlement de la Commission, du 26 avril 2000, modifiant les restitutions à l'exportation, en l'état, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre ANNEXE Code produit Montant de la restitution — EUR/100 kg de matière sèche — 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 43,52 43,52 82,69 (2) (2) (4) — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1702 60 95 9000 0,4352 (1) — EUR/100 kg de matière sèche — 1702 90 30 9000 43,52 (2) — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4352 (1) 0,4352 (1) 0,4352 (1) (3) — EUR/100 kg de matière sèche — 2106 90 30 9000 43,52 (2) — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 2106 90 59 9000 0,4352 (1) (1) Le montant de base n'est pas applicable aux sirops d'une pureté inférieure à 85 % [règlement (CE) no 2135/95]. La teneur en saccharose est déterminée conformément à l'article 3 du règlement (CE) no 2135/95. (2) Applicable uniquement aux produits visés à l'article 5 du règlement (CE) no 2135/95. (3) Le montant de base n'est pas applicable au produit défini au point 2 de l'annexe du règlement (CEE) no 3513/92 (JO L 355 du 5. 12. 1992, p. 12). (4) Applicable uniquement aux produits visés à l'article 6 du règlement (CE) no 2135/95. NB: Les codes produit, ainsi que les renvois en bas de page, sont définis au (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du règlement 24. 12. 1987, p. 1), modifié