title: Komission asetus (EY) N:o 779/2000, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2000, asetuksen (ETY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvattoman maitojauheen myynnin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2799/1999 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
aid system
animal nutrition
award of contract
intervention agency
skimmed milk powder

text: L 95/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 779/2000, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2000, asetuksen (ETY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvat- toman maitojauheen myynnin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2799/1999 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkina- järjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1255/1999 (1), sen 10 artiklan, ja erityisesti sekä katsoo seuraavaa: (2) (3) Käytettävissä oleva määrä ja markkinatilanne huomioon ottaen edellä mainittu päivämäärä olisi korvattava 1 päivällä lokakuuta 1998. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla (1) Interventioelimet ovat komission asetuksen (EY) N:o 2799/1999 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna asetuksella (EY) N:o 438/2000 (3), 26 artiklan nojalla järjestäneet ennen 1 päivää elokuuta 1998 varas- toitua koskevan pysyvän tarjouskilpailun. rasvatonta maitojauhetta Korvataan asetuksen (EY) N:o 2799/1999 26 artiklan 2 kohdassa päivämäärä ”1 päivänä elokuuta 1998” päivämäärällä ”1 päivänä lokakuuta 1998”. Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 48. (2) EYVL L 340, 31. 12. 1999, s. 3. (3) EYVL L 54, 26. 2. 2000, s. 24


title: International trade in services : data 1989-98.,Internationaler Dienstleistungsverkehr : Daten 1989-1998.,Échanges internationaux de services : données 1989-1998.

eurovoc_concepts:
EU statistics
balance of payments
economic analysis
goods and services
international trade


title: Proposta di decisione del Consiglio relativa alla conclusione di un accordo in forma di scambio di lettere sull'applicazione provvisoria del protocollo che fissa per il periodo dal 3 dicembre 1999 al 2 dicembre 2002 le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria previste nell'accordo tra la Comunità europea e il governo di Maurizio sulla pesca nelle acque di Maurizio

eurovoc_concepts:
Mauritius
fishing agreement
fishing area
fishing licence
protocol to an agreement

formats: html pdf

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE Bruxelles, 14. 04. 2000 COM(2000) 220 definitivo 2000/0091 (ACC) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO relativa alla conclusione di un accordo in forma di scambio di lettere sull'applicazione provvisoria del protocollo che fissa per il periodo dal 3 dicembre 1999 al 2 dicembre 2002 le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria previste nell'accordo tra la Comunità europea e il governo di Maurizio sulla pesca nelle acque di Maurizio (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Il protocollo allegato all’accordo di pesca tra la Comunità europea e Maurizio è scaduto il 30 novembre 1999. Il 3 dicembre 1999 è stato siglato un nuovo accordo tra le due parti, per fissare le condizioni tecniche e finanziarie delle attività di pesca delle navi della CE nelle acque di Maurizio per il periodo 3 dicembre 1999 - 2 dicembre 2002. La Commissione propone pertanto che il Consiglio adotti, mediante una decisione, il progetto di accordo in forma di scambio di lettere relativo all'applicazione provvisoria del nuovo protocollo, in attesa della sua entrata in vigore definitiva. Un progetto di regolamento del Consiglio relativo alla conclusione del nuovo protocollo è oggetto di una procedura separata. 2 Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO relativa alla conclusione di un accordo in forma di scambio di lettere sull'applicazione provvisoria del protocollo che fissa per il periodo dal 3 dicembre 1999 al 2 dicembre 2002 le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria previste nell'accordo tra la Comunità europea e il governo di Maurizio sulla pesca nelle acque di Maurizio IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 300, paragrafo 2, vista la proposta della Commissione1, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) (5) La Comunità e Maurizio hanno condotto negoziati per definire le modifiche o i nuovi elementi da inserire nell'accordo sulla pesca al largo di Maurizio al termine del periodo di applicazione del protocollo. In seguito a questi negoziati, il 3 dicembre 1999 è stato siglato un nuovo protocollo. Grazie a questo protocollo, i pescatori comunitari fruiscono di possibilità di pesca nelle acque soggette alla sovranità o alla giurisdizione di Maurizio per il periodo dal 3 dicembre 1999 al 3 dicembre 2002. Per consentire la ripresa delle attività di pesca dei pescherecci comunitari, è indispensabile che il protocollo in questione venga approvato al più presto. A tal fine le due parti hanno siglato un accordo in forma di scambio di lettere il quale prevede l'applicazione provvisoria del protocollo siglato a decorrere dalla data alla quale è stato siglato. Occorre concludere l'accordo in forma di scambio di lettere, con riserva di una decisione definitiva a norma dell'articolo 37 del trattato. Occorre definire il metodo di ripartizione delle possibilità di pesca tra gli Stati membri in base alla ripartizione tradizionale delle possibilità di pesca nell’ambito dell’accordo sulla pesca. DECIDE: Articolo 1 E' approvato, a nome della Comunità, lettere sull'applicazione provvisoria del protocollo che fissa le possibilità di pesca e la contropartita l'accordo in forma di scambio di 1 GU C. pag. 3 finanziaria previste nell'accordo tra la Comunità europea e il governo di Maurizio sulla pesca nelle acque di Maurizio per il periodo dal 3 dicembre 1999 al 2 dicembre 2002. Il testo dell'accordo è accluso alla presente decisione. Articolo 2 Le possibilità di pesca fissate nel protocollo sono ripartite tra gli Stati membri nel seguente modo: - Tonniere con reti a circuizione: Francia 20, Spagna 20, Italia 2, Regno Unito 1; - Pescherecci con palangari di superficie: Spagna 19, Francia 13, Portogallo 8; - Pescherecci con lenze: Francia 25 tsl/mese in media annua. Se le domande di licenza dei succitati Stati membri non esauriscono le possibilità di pesca fissate nel protocollo, la Commissione può prendere in considerazione le domande di licenza di altri Stati membri. Articolo 3 Il presidente del Consiglio è autorizzato a designare le persone abilitate a firmare l'accordo in forma di scambio di lettere, allo scopo di impegnare la Comunità. Fatto a Bruxelles, Per il Consiglio Il Presidente 4 ALLEGATO ACCORDO IN FORMA DI SCAMBIO DI LETTERE SULL’APPLICAZIONE PROVVISORIA DEL PROTOCOLLO CHE FISSA, PER IL PERIODO DAL 3 DICEMBRE 1999 AL 2 DICEMBRE 2002, LE POSSIBILITÀ DI PESCA E LA CONTROPARTITA FINANZIARIA PREVISTE NELL’ACCORDO TRA LA COMUNITÀ EUROPEA E IL GOVERNO DI MAURIZIO SULLA PESCA NELLE ACQUE DI MAURIZIO A. LETTERA DEL GOVERNO DI MAURIZIO Signor. , In riferimento al protocollo, siglato il 3 dicembre 1999, che fissa le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria per il periodo dal 3 dicembre 1999 al 2 dicembre 2002, mi pregio informarLa che il governo di Maurizio è disposto ad applicare tale protocollo in via provvisoria a decorrere dal 3 dicembre 1999, in attesa che esso entri in vigore a norma dell’articolo 6 del protocollo stesso, a condizione che la Comunità europea sia disposta a fare altrettanto. Resta inteso che, contropartita finanziaria anteriormente al 2 giugno 2000. in tal caso, il versamento della prima quota, pari ad un terzo della fissata all’articolo 2 del protocollo, deve essere effettuato Le sarei grato se volesse confermare l’accordo della Comunità europea su tale applicazione provvisoria. Voglia gradire, Signor. , l'espressione della mia profonda stima. Per il Governo di Maurizio 5 B. LETTERA DELLA COMUNITÀ EUROPEA Signor. , Mi pregio comunicarLe di aver ricevuto la Sua lettera in data odierna, così redatta: “In riferimento al protocollo, siglato il 3 dicembre 1999, che fissa le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria per il periodo dal 3 dicembre 1999 al 2 dicembre 2002, mi pregio informarLa che il governo di Maurizio è disposto ad applicare tale protocollo in via provvisoria a decorrere dal 3 dicembre 1999, in attesa che esso entri in vigore a norma dell’articolo 6 del protocollo stesso, a condizione che la Comunità europea sia disposta a fare altrettanto. Resta inteso che, in tal caso, il versamento della prima quota, pari ad un terzo della contropartita finanziaria fissata all’articolo 2 del protocollo, deve essere effettuato anteriormente al 2 giugno 2000. Le sarei grato se volesse confermare l’accordo della Comunità europea su tale applicazione provvisoria. ” Mi pregio confermarLe l’accordo della Comunità europea su tale applicazione provvisoria. Voglia gradire, Signor. , l'espressione della mia profonda stima. Per il Consiglio dell’Unione europea 6


title: Regolamento (CE) n. 786/2000 della Commissione, del 14 aprile 2000, che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 2178/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
third country

formats: pdf print

text: L 95/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 15. 4. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 786/2000 DELLA COMMISSIONE del 14 aprile 2000 che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 2178/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, relativo all'organizzazione considerando quanto segue: (1) (2) Il regolamento (CE) n. 2178/1999 della Commissione (3) ha indetto una gara per la restituzione all'esportazione di riso. A norma dell'articolo 5 del regolamento (CEE) n. 584/75 della Commissione (4), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 299/95 (5), la Commissione può, in base alle offerte presentate e secondo la procedura di cui all'articolo 22 del regolamento (CE) n. 3072/95, decidere di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto segnatamente dei criteri precisati all'arti- colo 13 del regolamento (CE) n. 3072/95. La gara è aggiudicata all'offerente la cui offerta non superi il livello della restituzione massima all'esportazione. (3) (4) L'applicazione dei criteri summenzionati all'attuale situa- zione del mercato del riso in questione comporta la fissazione di una restituzione massima all'esportazione pari all'importo precisato all'articolo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 In base alle offerte presentate dal 7 al 13 aprile 2000, è fissata una restituzione massima pari a 190,00 EUR/t all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A a destinazione di alcuni paesi terzi d'Europa, nell'ambito della gara di cui al regola- mento (CE) n. 2178/1999. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 aprile 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 14 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (3) GU L 267 del 15. 10. 1999, pag. 10. (4) GU L 61 del 7. 3. 1975, pag. 25. (5) GU L 35 del 15. 2. 1995, pag. 8


title: Statistik kurzgefaßt. Außenhandel Nr. 10/2000. Außenhandel der EU 1999.

eurovoc_concepts:
economic statistics
export
foreign trade
import
trade by group of countries
trade by product
trading operation


title: PREGUNTA ESCRITA E-1249/00 de Ioannis Souladakis (PSE) a la Comisión. Pasaportes verdes turcos.

eurovoc_concepts:
Türkiye
common foreign and security policy
diplomatic protection
illicit trade
organised crime
passport

formats: html pdf print

text: C 46 E/156 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 Se calcula que el nœmero de estos pasaportes (de acuerdo con el diario turco Milliyet de 14. 03. 00) se eleva a la exagerada cifra de un mill(cid:243)n y medio. Lo mÆs inquietante de la industria de los «pasaportes verdes» turcos es que muchos de ellos pertenecen a personas directamente relacionadas con la mafia turca, la delincuencia organizada, el trÆfico de estupefacientes, el espionaje y el trÆfico de armas de destrucci(cid:243)n masiva. Turqu(cid:237)a, a pesar de que existen pruebas al respecto desde hace tiempo, no ha actuado para abolir la concesi(cid:243)n de los «pasaportes verdes» ni su concentraci(cid:243)n en las autoridades turcas. Se pregunta al Consejo: ¿c(cid:243)mo piensa actuar para establecer controles y l(cid:237)mites a la entrada de personas con «pasaportes verdes» turcos en la UE, para evitar la entrada de personas pertenecientes a la delincuencia organizada internacional? Respuesta (10 de julio de 2000) El Consejo se ve obligado a informar a Su Seæor(cid:237)a de que, excepto en los casos contemplados en el apartado 2 del art(cid:237)culo 17 del Convenio de aplicaci(cid:243)n del Acuerdo de Schengen, la circulaci(cid:243)n de los titulares de pasaportes diplomÆticos, oficiales y de servicios es competencia, en las condiciones actuales del Derecho comunitario, de los Estados miembros. (2001/C 46 E/180) PREGUNTA ESCRITA E-1249/00 de Ioannis Souladakis (PSE) a la Comisi(cid:243)n (14 de abril de 2000) Asunto: «Pasaportes verdes» turcos A pesar de las advertencias que se repiten hasta hoy de distintos gobiernos europeos, Turqu(cid:237)a continœa expidiendo «pasaportes verdes» a ciudadanos turcos que viajan al extranjero y a Europa. Se trata de pasaportes que se conceden a los ciudadanos turcos que evitan la solicitud de visado a los pa(cid:237)ses que piensan visitar y, en general, se trata de altos cargos del Estado turco o de miembros de sus familias. Se calcula que el nœmero de estos pasaportes (de acuerdo con el diario turco Milliyet de 14. 3. 2000) se eleva a la exagerada cifra de un mill(cid:243)n y medio. Lo mÆs inquietante de la industria de los «pasaportes verdes» turcos es que muchos de ellos pertenecen a personas directamente relacionadas con la mafia turca, la delincuencia organizada, el trÆfico de estupefacientes, el espionaje y el trÆfico de armas de destrucci(cid:243)n masiva. Turqu(cid:237)a, a pesar de que existen pruebas al respecto desde hace tiempo, no ha actuado para abolir la concesi(cid:243)n de los «pasaportes verdes» ni su concentraci(cid:243)n en las autoridades turcas. Se pregunta a la Comisi(cid:243)n: ¿c(cid:243)mo piensa actuar con respecto al problema de los «pasaportes verdes» turcos, con el fin de evitar la entrada de personas pertenecientes a la delincuencia organizada interna- cional? Respuesta del Sr. Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de junio de 2000) La Comisi(cid:243)n conoce la existencia de pasaportes oficiales de color verde expedidos por las autoridades turcas a personalidades tales como altos funcionarios y sus familiares. Estos pasaportes especiales son reconocidos por varios Estados miembros, que les eximen de visado para entrar en su territorio, mientras los titulares de un pasaporte ordinario turco deben presentar un visado para cruzar la frontera exterior de los Estados miembros. Esta prÆctica se ajusta al estado actual del Derecho en la medida en que el Reglamento (CE) no 574/1999 del Consejo de 12 de marzo de 1999 por el que se determinan los terceros pa(cid:237)ses cuyos nacionales deben estar provistos de un visado al cruzar las fronteras exteriores de los Estados miembros (1) dispone en su art(cid:237)culo 4 que «los Estados miembros podrÆn establecer excepciones al requisito de visado para los nacionales de terceros pa(cid:237)ses sujetos a dicho requisito [(cid:133)]. » Esta disposici(cid:243)n se aplica, en particular, a [(cid:133)] «los titulares de pasaportes diplomÆticos, pasaportes de servicio y otros pasaportes oficiales». 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/157 No corresponde a la Comisi(cid:243)n juzgar la moralidad de los titulares de los «pasaportes verdes» turcos, y actualmente no dispone de informaci(cid:243)n alguna sobre posibles maniobras il(cid:237)citas por parte de estas personas en el territorio de los Estados miembros. (1) DO L 72 de 18. 3. 1999. (2001/C 46 E/181) PREGUNTA ESCRITA E-1252/00 de Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de abril de 2000) Asunto: Concentraci(cid:243)n de alquitrÆn en el tabaco comercializado en Grecia La concentraci(cid:243)n mÆxima de alquitrÆn en los cigarrillos comercializados en el territorio de la Uni(cid:243)n Europea estÆ siendo armonizada a 10 miligramos. No obstante, la Comisi(cid:243)n ha concedido a Grecia una exenci(cid:243)n a largo plazo para que pueda continuar comercializando tabaco cuya concentraci(cid:243)n en alquitrÆn es significativamente superior al l(cid:237)mite mÆximo establecido para la UE. Teniendo en cuenta lo expuesto, ¿podr(cid:237)a explicar la Comisi(cid:243)n por quØ raz(cid:243)n ha concedido a Grecia una exenci(cid:243)n relativa a la concentraci(cid:243)n de alquitrÆn que no es conforme con los objetivos de la UE sobre la salud pœblica? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (26 de mayo de 2000) En efecto, se ha concedido a petici(cid:243)n de Grecia una exenci(cid:243)n en el marco de la Directiva 90/239/CEE del Consejo, de 17 de mayo de 1990, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados Miembros respecto al contenido mÆximo de alquitrÆn de los cigarrillos (1), que permite a este pa(cid:237)s suspender la obligaci(cid:243)n de reducir a un nivel mÆximo de 12 miligramos (mg) el contenido de alquitrÆn por cigarrillo antes del 31 de diciembre de 2006. Esta exenci(cid:243)n tiene su origen en las dificultades socioecon(cid:243)micas espec(cid:237)ficas de este Estado miembro. En el contexto de la refundici(cid:243)n de las Directivas 89/622/CEE del Consejo, de 13 de noviembre de 1989, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados Miembros en materia de etiquetado de los productos del tabaco (2), 90/239/CEE y 92/41/CEE del Consejo, de 15 de mayo de 1992, por la que se modifica la Directiva 89/622/CEE (3), propuesta por la Comisi(cid:243)n (4) y que estÆ siendo examinada por el Parlamento y el Consejo, la Comisi(cid:243)n propone el mantenimiento de una exenci(cid:243)n para Grecia debido a las mismas dificultades socioecon(cid:243)micas que experimenta este Estado miembro. No obstante, es preciso seæalar que, si bien se mantiene esta exenci(cid:243)n hasta la fecha del 31 de diciembre de 2006 (o seis aæos despuØs de la fecha de adopci(cid:243)n), se ha reducido el contenido mÆximo de alquitrÆn por cigarrillo a 10 miligramos (mg). Este hecho ya figura en los considerandos de la Directiva 90/239/CEE relativa al contenido mÆximo de alquitrÆn, en la que se menciona que el tabaco cultivado en Grecia posee un elevado contenido de esta sustancia. As(cid:237) pues, este Estado miembro se ve mÆs afectado por las disposiciones de la Directiva que los demÆs pa(cid:237)ses productores. AdemÆs, se precisar(cid:237)a un importante per(cid:237)odo de tiempo para cambiar estas variedades de tabaco y, por œltimo, en Grecia se necesita una mano de obra muy intensiva para la producci(cid:243)n del tabaco, que afecta a un gran nœmero de familias. (1) DO L 137 de 30. 5. 1990. (2) DO L 359 de 8. 12. 1989. (3) DO L 158 de 11. 6. 1992. (4) COM(1999) 594 final


title: Reglamento (CE) n° 784/2000 de la Comisión, de 14 de abril de 2000, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano largo en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2176/1999

text: L 95/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 4. 2000 REGLAMENTO (CE) No 784/2000 DE LA COMISIÓN de 14 de abril de 2000 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano largo en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2176/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común del mercado del arroz (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Reglamento (CE) no 2176/1999 de la Comisión (3), ha abierto una licitación para la restitución a la exportación de arroz. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CEE) no 584/75 de la Comisión (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 299/95 (5), la Comisión basándose en las ofertas presen- tadas y, de acuerdo con el procedimiento previsto en el artículo 22 del Reglamento (CE) no 3072/95, podrá decidir la fijación de una restitución máxima a la expor- tación. Para proceder a dicha fijación deben tenerse en cuenta los criterios establecidos por el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95. La licitación se adjudicará a todo licitador cuya oferta se sitúe al nivel de la restitu- inferior. ción máxima a la exportación o a un nivel (3) (4) La aplicación de los mencionados criterios a la situación actual del mercado del arroz conduce a fijar la restitu- ción máxima a la exportación en el importe que figura en el artículo 1. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano largo del código NC 1006 30 67 con destino a determi- nados terceros países se fijará sobre la base de las ofertas presentadas del 7 al 13 de abril de 2000 a 278,00 EUR/t en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2176/1999. El presente Reglamento entrará en vigor el 15 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 267 de 15. 10. 1999, p. 4. (4) DO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (5) DO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8


title: Verordnung (EG) Nr. 785/2000 der Kommission vom 14. April 2000 zur Festsetzung der Höchstsubvention bei der Lieferung von geschältem Langkornreis nach der Insel Réunion im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy

text: 15. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 95/19 VERORDNUNG (EG) Nr. 785/2000 DER KOMMISSION vom 14. April 2000 zur Festsetzung der Höchstsubvention bei der Lieferung von geschältem Langkornreis nach der Insel Réunion im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (3) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/98 (2), insbesondere auf Artikel 10 Absatz 1, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2692/89 der Kommis- sion vom 6. September 1989 mit Durchführungsbestim- mungen für die Lieferung von Reis nach Réunion (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1453/1999 (4), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Mit der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999 der Kommis- sion (5) wurde eine Ausschreibung der Subvention bei der Lieferung von Reis nach der Insel Réunion eröffnet. Nach Artikel 9 der Verordnung (EWG) Nr. 2692/89 kann die Kommission auf der Grundlage der einge- reichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 22 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 beschließen, eine Höchstsubvention festzusetzen. Bei dieser Festsetzung sind insbesondere die Kriterien der Artikel 2 und 3 der Verordnung (EWG) Nr. 2692/89 zu berücksichtigen. Den Zuschlag erhalten die Bieter, deren Angebot der Höchstsubvention entspricht oder darunter liegt. (4) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchstsubvention bei der Lieferung von geschältem Lang- kornreis des KN-Codes 1006 20 98 nach der Insel Réunion wird auf der Grundlage der vom 10. bis zum 13. April 2000 im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999 eingereichten Angebote auf 268,00 EUR/t festge- setzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 15. April 2000 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 14. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (3) ABl. L 261 vom 7. 9. 1989, S. 8. (4) ABl. L 167 vom 2. 7. 1999, S. 19. (5) ABl. L 267 vom 15. 10. 1999, S. 7


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 790/2000 af 14. april 2000 om handelsnormer for tomater

eurovoc_concepts:
fruit vegetable
marketing standard
product quality

text: L 95/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 790/2000 af 14. april 2000 om handelsnormer for tomater KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — konkurrence og dermed bidrage til at gøre produktionen mere rentabel. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, (5) under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1257/ 1999 (2), særlig artikel 2, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: Normerne gælder for alle handelsled. Transport over en længere afstand, oplagring af en vis varighed eller de forskellige former for behandling, produkterne under- kastes, kan medføre en række forandringer på grund af produkternes biologiske udvikling og deres mere eller mindre letfordærvelige karakter. Der bør tages hensyn til disse i de handelsled, som følger efter forsendelsen. Da produk- terne i klasse »Ekstra« skal underkastes en særlig omhyg- gelig sortering og emballering, bør der for denne klasses vedkommende kun tages hensyn til forringelse af frisk- hedstilstand og fasthed. forandringer, når normerne anvendes (1) (2) (3) Tomater står i bilag I til forordning (EF) nr. 2200/96 blandt de produkter, som der skal fastsættes normer for. Kommissionens forordning (EØF) nr. 778/83 af 30. marts 1983 om fastsættelse af kvalitetsnormer for tomater (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2522/ 97 (4), er blevet ændret adskillige gange, så den ikke længere er juridisk overskuelig. De nævnte bestemmelser bør derfor omarbejdes og forordning (EØF) nr. 778/83 ophæves. For at opnå gennemsigtighed på verdensmarkedet bør der tages hensyn til den norm for tomater, som er anbefalet af arbejdsgruppen for fastsættelse af normer for letfordær- velige produkter og kvalitetsforbedring under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE). i øvrigt Det bør »kirsebærtomater« specificeres, af (herunder »cocktailtomater«) udgør en fjerde handels- type, der adskiller sig fra de tre hidtil anvendte (runde, aflange og ribbede tomater), og de forskellige præsentati- onsformer, der kan accepteres på markedet for tomater, bør beskrives. Udviklingen på markedet friske tomater afhænger i øvrigt af produktets smagskvalitet, som især i detailsalgsleddet kan variere meget. Det bør overlades til branchen på pakningerne at anføre mini- mums- og maksimumsangivelser vedrørende væsentlige modenhedskriterier for at give forbrugerne mulighed for at vælge ud fra de organoleptiske kriterier, der passer dem bedst. for (6) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Friske Frugter og Grøntsager — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Handelsnormerne for 0702 00 00 er fastsat i bilaget. tomater henhørende under KN-kode Normerne anvendes i alle handelsled på de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2200/96. Dog kan produkterne i de handelsled, som følger efter forsen- delsen, have følgende fejl i forhold til de i normerne indeholdte krav: — en lettere forringelse af friskhedstilstand og fasthed — for produkter i andre klasser end klasse »Ekstra«: små foran- dringer på grund af deres udvikling og deres mere eller mindre letfordærvelige karakter. Artikel 2 Forordning (EØF) nr. 778/83 ophæves. (4) Formålet med at anvende disse normer er at fjerne produkter af utilfredsstillende kvalitet fra markedet, at styre produktionen, så den opfylder forbrugernes krav, loyal og lette handelsforbindelserne på grundlag af (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996, s. 1. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 80. (3) EFT L 86 af 31. 3. 1983, s. 14. (4) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 44. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offent- liggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den første dag i den tredje måned efter at være trådt i kraft. 15. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 95/25 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen L 95/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 2000 BILAG NORMER FOR TOMATER I. DEFINITION Normerne gælder Farw. /Lycopersicon esculentum Mill. , der er bestemt til tomater til industriel forarbejdning. tomater af de sorter for (cultivarer) af arten Lycopersicon lycopersicum (L. ) Karsten ex levering i frisk tilstand til forbrugeren; de omfatter ikke Tomater inddeles i fire handelstyper: — »runde« — »ribbede« — »aflange« — »kirsebærtomater« (herunder »cocktailtomater«). II. BESTEMMELSER VEDRØRENDE KVALITET Normerne fastsætter de kvalitetskrav, som tomater skal opfylde efter klargøring og emballering. A. Mindstekrav Grenerelt for klasserne gælder under hensyn til tolerancer og særlige bestemmelser for de enkelte klasser, at tomaterne skal være: — hele — sunde; produkter, der er angrebet af råd eller er forringet i en sådan grad, at de er uegnede til konsum, udelukkes — rene, praktisk taget fri for synlige fremmedlegemer — friske af udseende — praktisk taget fri for skadegørere — praktisk taget fri for angreb af skadegørere — fri for unormal ydre fugtighed — fri for fremmed lugt og/eller smag. For tomater i klase skal stænglerne være friske, sunde, rene og fri for blade og synlige fremmedlegemer. Tomaternes udvikling og tilstand skal være således, at de kan: — tåle transport og håndtering og — ankomme til bestemmelsesstedet i tilfredsstillende stand. B. Klasseinddeling Tomater inddeles i følgende tre klasser: i) Klasse »Ekstra« Tomater i denne klasse skal være af fineste kvalitet. De skal være faste og være sortstypiske af form, udseende og udvikling. De skal i forhold til modningsgraden have en sådan farve, at de kan opfylde de krav, som er anført under punkt A, sidste afsnit. De må ikke have »grøn nakke« og andre fejl, bortset helhedsindtrykket, kvaliteten, holdbarheden eller præsentationen i emballagen. fra meget lette overfladefejl, der ikke forringer ii) Klasse I Tomater i denne klasse skal være af god kvalitet. De skal være rimeligt faste, og de skal være sortstypiske. 15. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 95/27 De skal være fri for sprækker og tydelig forekomst af »grøn nakke«. Følgende små fejl kan dog tillades, hvis de ikke forringer helhedsindtrykket, kvaliteten, holdbarheden eller præsentationen i emballagen: — små form- og udviklingsfejl — små farvefejl — små overfladefejl — meget små beskadigelser. Desuden kan »ribbede« tomater have: — helede sprækker, der er højst 1 cm lange — udvækster, der dog ikke må være for udprægede — ringe navledannelse, dog uden forkorkning — griffelar, der højst må dække 1 cm2 — fine langstrakte griffelar (trådlignende), dog ikke længere end to tredjedele af frugtens største diameter. iii) Klasse II Denne klasse indbefatter tomater, som ikke kan placeres i de højere klasser, men som opfylder ovennævnte mindstekrav. De skal være rimeligt faste (men kan være lidt mindre faste end tomaterne i klasse I) og må ikke have uhelede sprækker. Følgende fejl kan accepteres, hvis tomaterne bibeholder deres væsentlige kendetegn med hensyn til kvalitet, holdbarhed og præsentation: — form-, udviklings- og farvefejl — overfladefejl eller beskadigelser, såfremt de ikke forringer frugten i alvorlig grad — helede sprækker, der er højst 3 cm lange. Desuden kan »ribbede« tomater have: — udvækster, der er mere fremtrædende end i klasse I, uden at der dog er tale om misdannelse — navledannelse — griffelar, der højst må dække 2 cm2 — fine langstrakte griffelar (trådlignende). III. BESTEMMELSER VEDRØRENDE STØRRELSESSORTERING Størrelsen bestemmes efter den største diameter i tværsnit. Nedenstående bestemmelser gælder dog ikke for »kirsebær- tomater«. A. Mindstestørrelse Mindstediameteren for tomater i klasse »Ekstra«, I og II fastsættes således: — 35 mm for »runde« og »ribbede« tomater — 30 mm for »aflange« tomater. B. Størrelsessortering Tomater størrelsessorteres efter følgende skala: — fra og med 30 mm til 35 mm ekskl. (1) — fra og med 35 mm til 40 mm ekskl. — fra og med 40 mm til 47 mm ekskl. — fra og med 47 mm til 57 mm ekskl. — fra og med 57 mm til 67 mm ekskl. — fra og med 67 mm til 82 mm ekskl. — fra og med 82 mm til 102 mm ekskl. — 102 mm og derover Størrelsessortering er obligatorisk for tomater i klasse »Ekstra« og I. Denne størrelsessortering gælder ikke for tomater i klase. (1) Kun for »aflange« tomater. L 95/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 4. 2000 IV. BESTEMMELSER VEDRØRENDE TOLERANCER Følgende tolerancer for kvalitet og størrelse er tilladt for produkter, der ikke opfylder kravene til den angivne klasse, i hver pakning. A. Kvalitetstolerancer i) Klasse »Ekstra« — 5 % efter antal eller vægt af tomater, der ikke opfylder kravene til klassen, men som opfylder kravene til klasse I eller undtagelsesvis falder inden for tolerancerne for denne klasse. ii) Klasse I — 10 % efter antal eller vægt af tomater, der ikke opfylder kravene til klassen, men som opfylder kravene til klasse II eller undtagelsesvis falder inden for tolerancerne for denne klasse. — 5 % efter antal eller vægt af tomater, der har løsnet sig fra stænglen, for tomater i klase. iii) Klasse II — 10 % efter antal eller vægt af tomater, der hverken opfylder kravene til klassen eller mindstekravene, dog bortset fra produkter, der er angrebet af råd eller udviser tydelige beskadigelser eller andre forringelser, der gør dem uegnede til konsum. — 10 % efter antal eller vægt af tomater, der har løsnet sig fra stænglen, for tomater i klase. B. Størrelsestolerancer For alle klasser: 10 % efter antal eller vægt af tomater, som har den størrelse, der ligger umiddelbart under og/eller over den pågældende klasse, idet der gælder en mindstestørrelse på 33 mm for »runde« eller »ribbede« tomater og 28 mm for »aflange« tomater. V. BESTEMMELSER VEDRØRENDE PRÆSENTATION A. Ensartethed Indholdet af hver pakning skal være ensartet og må kun bestå af tomater af samme oprindelse, sort eller handelstype, kvalitet og størrelse (hvis der er fastsat, størrelsessortering). Tomaterne i klasse »Ekstra« og I skal være praktisk taget ensartede med hensyn til modningsgrad og farve. Endvidere skal »aflange« tomater være tilstrækkeligt ensartede i længden. Den synlige del af pakningens indhold skal være repræsentativ for hele indholdet. B. Emballering Tomaterne skal emballeres således, at produktet sikres passende beskyttelse. Materialerne, der anvendes indvendigt i pakningen, skal være nye, rene og af en kvalitet, der ikke fremkalder ydre eller indre forringelser af produkterne. Anvendelse af materialer, herunder papir eller klistermærker med handels- mæssige oplysninger, er tilladt, hvis påtrykningen eller mærkningen foretages med sværte eller lim, der er giftfri. Pakningerne skal være fri for fremmedlegemer. C. Præsentation Tomater kan præsenteres således: i) som enkelte tomater med eller uden blomsterbæger og kort stængel ii) som tomater i klase, dvs. at tomaterne præsenteres som hele blomsterstande eller dele deraf, idet hver blomsterstand eller del deraf mindst skal omfatte: — 3 tomater (2 tomater i færdigpakninger) eller — 6 tomater (4 tomater i færdigpakninger), når det drejer sig om »kirsebærtomater« i klase. VI. BESTEMMELSER VEDRØRENDE MÆRKNING Hver emballage skal være forsynet med følgende oplysninger, anbragt på samme side og anført med bogstaver, som er let læselige, ikke kan udviskes og er synlige udefra: A. Identifikation Pakker og/eller afsender: navn og adresse eller et af en officiel myndighed udstedt eller anerkendt mærke. Anvendes der en kode (mærke), skal udtrykket »pakker og/eller afsender« (eller tilsvarende forkortelse) dog anføres i nærheden af koden (mærket). 15. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 95/29 B. Produktets art — »Tomater« eller »tomater i klase« og handelstype, hvis indholdet ikke er synligt udefra. Disse oplysninger skal altid være anført for typen »kirsebærtomater« og »cocktailtomater«, uanset om de er i klase. — Sortsnavn (valgfrit). C. Produktets oprindelse — Oprindelsesland og eventuelt produktionsområde eller national, regional eller lokal betegnelse. D. Handelsmæssige oplysninger — Klasse — Størrelse (hvis størrelsessorteret) udtrykt ved mindste og største diameter eller angivelsen »ikke størrelsessor- teret«, hvis det er relevant. — Minimumssukkerindhold målt ved refraktometri og udtrykt i Brix-grader (valgfrit). E. Officielt kontrolmærke (valgfrit)


title: Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne af 14. april 2000 om retningslinjer for EU-initiativet vedrørende udvikling af landdistrikterne - (Leader+)

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
EU initiative
action programme
cooperation policy
project evaluation
rural development

text: 18. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 139/5 MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL MEDLEMSSTATERNE af 14. april 2000 om retningslinjer for EU-initiativet vedrłrende udvikling af landdistrikterne (cid:151) (Leader+) (2000/C 139/05) 1. Ved artikel 20, stk. 1, litra c), i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle strukturfondene (1), fłlgende bestemmelser iv(cid:230)rks(cid:230)ttes der et ben(cid:230)vnt »den generelle forordning«, initiativ vedrłrende udvikling af i det fłlgende ben(cid:230)vnt Leader+. landdistrikterne, i det for (cid:151) der anvendes en decentraliseret, integreret strategi baseret p(cid:229) lokale forhold og gr(cid:230)srodstiltag (cid:151) landdistrikterne ved udveksling og overfłrsel af erfaringer via oprettelsen af net (cid:229)bnes mod andre omr(cid:229)der 2. 3. I henhold til n(cid:230)vnte forordnings artikel 21, stk. 1, vedtog Kommissionen for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber den 14. april 2000 de retningslinjer, der er indeholdt i denne meddelelse, og som for det p(cid:229)g(cid:230)ldende initiativ beskriver m(cid:229)lene, anvendelsesomr(cid:229)der og gennemfłrelsesbestem- melserne. (cid:151) der er mulighed for at medtage mere beskedne foran- staltninger, n(cid:229)r der findes administrative, tekniske og finansielle mellemled, stłtte mindre projekter. som kan I henhold til artikel 21, stk. 3, i den generelle forordning udarbejder medlemsstaterne initiativpro- grammer under Leader+ efter retningslinjerne i denne meddelelse og forel(cid:230)gger dem for Kommissionen til godkendelse, s(cid:229)ledes at den kan tr(cid:230)ffe afgłrelse om stłtte fra EUGFL, Udviklingssektionen. forslag til I. BAGGRUND OG M¯L af forsinket udv(cid:230)lgelse I flere medlemsstater har det dog ikke v(cid:230)ret uden vanske- iv(cid:230)rks(cid:230)tte Leader II. Som eksempler kan ligheder at n(cid:230)vnes stłttemodtagere og dermed forsinket igangs(cid:230)ttelse af programmer, indg(cid:229)else af uholdbare partnerskaber, n(cid:229)r rollerne ikke er veldefi- nerede, overlappende procedurer, spredning af de finan- sielle midler mellem et meget stort antal lokale aktions- grupper (LAG) med det resultat, at interventionerne ikke bliver s(cid:230)rligt effektive. Baggrund 4. Landdistrikterne i EU st(cid:229)r over for en r(cid:230)kke problemer, som kan p(cid:229)virke deres levedygtighed ganske alvorligt. Heriblandt kan n(cid:230)vnes den aldrende landbobefolkning og afvandringen, som fortsat głr sig g(cid:230)ldende i nogle landdristrikter, samt tabet af arbejdspladser. 6. Disse problemer har dog ikke (cid:230)ndret det generelt meget positive billede af Leader, og det er fortsat opfattelsen, at det initiativ, der blev iv(cid:230)rksat i 1991 błr viderefłres og uddybes. Dette er s(cid:229) meget mere łnskeligt, som land- distrikterne i de kommende (cid:229)r bliver nłdt til at tilpasse deres samfundsstruktur for at klare de udfordringer og pres, som opst(cid:229)r i forbindelse med: Nogle landdistrikter har dog haft held med at lłse disse lykkedes dem at udlłse en lokal problemer. Det er dynamik, der viser, at de er i stand til at finde nye lłsninger, som svarer til de udfordringer, som de uds(cid:230)ttes for. (cid:151) forandringerne p(cid:229) landbrugsomr(cid:229)det som fłlge af reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik og forbru- gernes łgede krav til produkternes kvalitet 5. Leader I dannede optakten til et nyt tiltag inden for poli- tikken for udvikling af landdistrikterne baseret p(cid:229) lokale forhold, integrerede foranstaltninger og lokal deltagelse. (cid:151) den almindelige hensyntagen til miljłproblemer (cid:151) den łgede integrering inden for verdensłkonomien Med leader II generaliseredes Leader I-tiltaget, idet v(cid:230)gten blev lagt p(cid:229), at projekterne skulle v(cid:230)re nyskabende. Blandt Leaders st(cid:230)rke sider kan n(cid:230)vnes: (cid:151) lokale aktłrer mobiliseres til at reflektere over og p(cid:229)tage sig ansvaret for deres omr(cid:229)des fremtid (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 1. (cid:151) den tiltagende udbredelse og anvendelse af nye tekno- logier. landdistrikterne synes bedre udnyttelse af deres For fremgangs- s(cid:230)rlige ressourcer baseret p(cid:229) en integreret m(cid:229)de i forbindelse med en relevant omr(cid:229)destrategi tilpasset de lokale forhold i stadig hłjere grad at v(cid:230)re vejen til at skabe og/eller bevare konkurrence- og b(cid:230)re- dygtige produkter og tjenesteydelser. C 139/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 18. 5. 2000 Denne fremgangsm(cid:229)de bliver endnu mere effektiv, fordi den kommer til at indg(cid:229) i en EF-politik og i nationale og regionale politikker, som kan skabe den ramme, de v(cid:230)rktłjer og impulser, der er nłdvendige for, at landbo- i stand til at befolkningen og landdistrikterne bliver udnytte udviklingsmulighederne og siden hen realisere dem ved hj(cid:230)lp af tilpassede midler og strukturer. »Samarbejde« bliver i ordets brede forstand et grundl(cid:230)g- gende element i Leader+. Kommissionen vil stłtte indg(cid:229)- elsen af kvalitetspartnerskaber mellem forskellige aktłrer. Dette samarbejde skal kunne finde sted i landdistrikter, mellem landdistrikter i samme medlemsstat og mellem landdistrikter i flere forskellige meldemsstater og even- tuelt derudover. 7. R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (1) inde- holder et s(cid:230)t foranstaltninger, der skal stłtte landdistrik- terne i at fłre en politik, som ikke indskr(cid:230)nker sig til at łge landbrugets konkurrenceevne, men som ogs(cid:229) stłtter udviklingen af nye aktiviteter og besk(cid:230)ftigelsesmulig- heder, landdistrikterne fortsat kan udgłre et sundt og dynamisk socialt og łkonomisk hele. for at Set ud fra dette synspunkt bliver udviklingen af land- distrikterne den anden słjle inden for den f(cid:230)lles land- brugspolitik og forbliver et vigtigt element i den łkono- miske og sociale samhłrighedspolitik. Dog kan de store programmer, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999 og forordningerne om strukturfondene vanskeligt i sig selv lłse alle landbosam- fundenes problemer, fordi de er af lokal art og det er nłdvendigt at tage mere hensyn til lokalbefolkningernes initiativer. 9. Fłlgelig kommer Leader+ fortsat til at fungere som labo- ratorium for udvikling og afprłvning af nye integrerede b(cid:230)redygtige udviklingstiltag, der skal p(cid:229)virke, supplere og/eller forbedre EF’s politik for udvikling af landdistrik- terne. Medlemsstaterne opfordres til, n(cid:229)r de frems(cid:230)tter deres forslag, at deltage i dette forsłg. De nye modeller for udvikling af landdistrikterne vil blive udnyttet og formidlet via omfattende networking. II. STRUKTUR OG FORANSTALTNINGER Geografisk anvendelse under I mods(cid:230)tning til Leader I og II er alle landdistrikter stłt- teberettigede koncentrere Leader+. EU-midlerne om de mest lovende forslag og for at lade dem f(cid:229) stłrst mulig virkning, vil der dog kun blive ydet EU-stłtte til et begr(cid:230)nset antal landdistrikter i henhold til punkt 1 og 2, og de vil blive udvalgt efter en (cid:229)ben procedure og faste regler. For at M(cid:229)l 8. Det nye initiativ supplerer »mainstream«-programmerne ved at tilskynde til anvendelse af integrerede tiltag, der udformes og iv(cid:230)rks(cid:230)ttes af aktive partnerskaber, som arbejder p(cid:229) lokalt plan. Form(cid:229)let med Leader+ er at tilskynde de interesserede parter i landdistrikterne til at se p(cid:229), hvilket potentiale deres omr(cid:229)de har p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt. Initiativet skal tilskynde til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af originale strategier for integreret b(cid:230)re- dygtig udvikling af hłj kvalitet med det form(cid:229)l at afprłve nye former for: (cid:151) udnyttelse af natur- og kulturarven (cid:151) styrkelse af det łkonomiske miljł for at bidrage til at skabe arbejdspladser 10. Med henblik herp(cid:229) skal de nationale myndigheder frem- s(cid:230)tte forslag til udv(cid:230)lgelsesprocedurer og -kriterier. Udv(cid:230)lgelseskriterierne i denne meddelelse udgłr et mini- mumsgrundlag, der skal suppleres med specifikke krite- rier, som eventuelt tilpasses efter vilk(cid:229)rene i landdistrik- terne under hensyntagen til miljłforholdene i regionen og de s(cid:230)rlige m(cid:229)l, som słges realiseret i disse omr(cid:229)der med iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af Leader+. Disse kriterier, der skal udgłre en integrerende del af det program, som forel(cid:230)gges for Kommissionen, skal godkendes af denne. Hvis Leader+ vedrłrer landdistrikter, der ikke tidligere har v(cid:230)ret stłtteberettigede under Leader I og/eller II, skal der fasts(cid:230)ttes s(cid:230)rlige bestemmelser for dem, for at de kan f(cid:229) adgang til dette EU-initiativ p(cid:229) lige fod med andre land- distrikter. (cid:151) forbedring af deres samfunds organisationsevne. (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 80. 11. Medlemsstaterne kan begr(cid:230)nse anvendelsen af Leader+ til visse landdistrikter, hvis de begrunder denne begr(cid:230)nsning ud fra kriterier, der er i ovensstemmelse med m(cid:229)lene for deres politik for udvikling af landdistrikterne, jf. dog de łvrige betingelser i denne meddelelse. 18. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 139/7 Stłttemodtagere 12. Stłtten fra Leader+ vil blive ydet til en r(cid:230)kke partnere, de s(cid:229)kaldte »lokale aktionsgrupper« (LAG). LAG fastl(cid:230)gger udviklingsstrategien og er ansvarlige for at iv(cid:230)rks(cid:230)tte den. Punkt 1 (cid:151) »Integrerede pilotstrategier for udvikling af landdistrikterne« 14. Under punkt 1 stłttes de landdistrikter, der viser vilje og evne til at udforme og iv(cid:230)rks(cid:230)tte en integreret, b(cid:230)re- dygtig pilotstrategi, dokumenteret ved freml(cid:230)ggelse af en udviklingsplan, som er baseret p(cid:229) et repr(cid:230)sentativt partnerskab og vedrłrer et centralt emne, der er karakte- ristisk for landdistriktets identitet. LAG skal udgłre en harmonisk helhed, der er repr(cid:230)sen- tativ for partnerne i landdistriktets forskellige samfunds- grupper. P(cid:229) beslutningsplanet arbejdsmarkedets repr(cid:230)sentere mindst parter og 50 % af det lokale partnerskab. sammenslutningerne skal De enkelte medlemsstater skal afh(cid:230)ngigt af de s(cid:230)rlige forhold, der głr sig g(cid:230)ldende for deres landdistrikter i deres land, opstille kriterier for udv(cid:230)lgelse ved indkal- delse af forslag, af udviklingsplaner udarbejdet af LAG under hensyntagen til fłlgende elementer: Medlemmerne af LAG skal dokumentere, at de er i stand til sammen at definere og iv(cid:230)rks(cid:230)tte en udviklingsstrategi for landdistriktet. 14. 1 D e b e r ł r t e l a n d d i s t r i k t e r Partnerskabet skal vurderes for at afgłre, om det er rele- vant og operationelt, navnlig med hensyn til (cid:229)benhed og klarhed i forbindelse med rolle- og ansvarsfordelingen. Der skal v(cid:230)re garanti for, at partnerne er i stand til at p(cid:229)tage sig de opgaver, de har f(cid:229)et tildelt, samt at forvalt- ningen og beslutningstagningen er effektiv. Medlemmerne af LAG skal v(cid:230)re lokalt etableret, og: (cid:151) skal v(cid:230)lge en administrativ og finansiel leder, der er i stand til at forvalte offentlige tilskud, og denne leder skal słrge for, at partnerskabet fungerer, eller (cid:151) v(cid:230)re sammensluttet f(cid:230)lles struktur, hvis vedt(cid:230)gter garanterer, at partnerskabet fungerer og er i stand til at forvalte offentlige tilskud. i en retligt anerkendt Punkter 13. Leader+ inddeles i fłlgende tre punkter: (cid:151) Punkt 1: stłtte til integrerede pilotstrategier for udvik- landdistrikterne baseret p(cid:229) gr(cid:230)srodstiltag og ling af horisontale partnerskaber (cid:151) Punkt 2: stłtte til samarbejde p(cid:229) tv(cid:230)rs af land- distrikter og landegr(cid:230)nser (cid:151) Punkt 3: tilslutning af alle EU’s landdistrikter til nettet, uanset om de modtager stłtte fra Leader+, samt tilslutning af alle partnere, der er involveret i udvik- ling af landdistrikterne. Initiativet Leader+ tager sigte p(cid:229) mindre landdistrikter, der udgłr et homogent hele set ud fra et fysisk (geografisk), łkonomisk og socialt synspunkt. skal landdistrikter De udvalgte tilf(cid:230)lde v(cid:230)re sammenh(cid:230)ngende og have en tilstr(cid:230)kkelig kritisk masse i finansielle og łkonomiske ressourcer for at kunne b(cid:230)re en levedygtig udviklingsstra- tegi. form af menneskelige, i alle Det kan v(cid:230)re, at anvendelsen af disse kriterier resulterer i en afgr(cid:230)nsning, der ikke falder sammen med en national administrativ opdeling eller med en omr(cid:229)deinddeling, som er fastsat med henblik p(cid:229) intervention i henhold til struk- turfondenes m(cid:229)l 1 og 2. For at garantere det lokale og landbrugsm(cid:230)ssige aspekt m(cid:229) landdistrikterne som hovedregel ikke have en befolk- ning p(cid:229) over 100 000 indbyggere, n(cid:229)r det g(cid:230)lder de t(cid:230)ttest befolkede omr(cid:229)der (ca. 120 indbyggere/km2), og som hovedregel ikke p(cid:229) under 10 000 indbyggere. For de t(cid:230)ttest og tyndest befolkede omr(cid:229)ders vedkommende, f. eks. visse nordeurop(cid:230)iske omr(cid:229)der, kan der dog i begrundede tilf(cid:230)lde accepteres undtagelser fra disse krite- rier. Under alle omst(cid:230)ndigheder tages kunstige omr(cid:229)deindde- linger, der ikke er sammenh(cid:230)ngende, ikke i betragtning. 14. 2 U d v i k l i n g s s t r a t e g i e n For den udviklingsstrategi, som LAG foresl(cid:229)r udviklingsplaner, g(cid:230)lder fłlgende: i deres C 139/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 18. 5. 2000 a) Udviklingsstrategien skal v(cid:230)re integreret, dvs. global, samordnet og baseret p(cid:229) samspil mellem involverede partnere, sektorer og projekter omkring et centralt emne, der er karakteristisk for landdistriktets identitet og/eller ressourcer og/eller s(cid:230)rlige knowhow, og v(cid:230)re samlende for alle involverede partnere of projekter for diverse omr(cid:229)der udviklingsstrategien. finder regionale Med forbehold af Kommissionen, af fłlgende overordnede emner er af s(cid:230)rlig interesse for EF in betragtning af landdistrik- ternes muligheder og begr(cid:230)nsninger: s(cid:230)regenheder (cid:151) anvendelse af ny knowhow og nye teknologier for at głre landdistrikternes produkter og tjeneste- ydelser mere konkurrencedygtige (cid:151) forbedring af livskvaliteten i landdistrikterne (cid:151) profilering af lokale produkter ved gennem kollek- lette adgangen til markederne for tive tiltag at mindre produktionsvirksomheder (cid:151) udnyttelse af naturlige og kulturelle ressourcer, herunder de Natura 2000-adresser, der er af inte- resse for F(cid:230)llesskabet. Den foresl(cid:229)ede strategi i udviklingsplanerne skal have relation til et af ovenn(cid:230)vnte emner. Vedrłrer den mere end et emne, skal det godtgłres, at den stadig er sammenh(cid:230)ngende. Under alle omst(cid:230)ndigheder skal det dokumenteres, at der ikke blot er tale om en sammenl(cid:230)gning af projekter eller en simpel samord- ning af interventioner for flere sektorer. Kommissionen, der g(cid:229)r ind for ligestilling og mener, at unge og kvinder er et aktiv for udviklingen i land- distrikterne, łnsker fłrst og fremmest at stłtte strate- gier, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at forbedre besk(cid:230)ftigelses- og/eller for aktivitetsmulighederne disse m(cid:229)lgrupper. De bedłmmelseskriterier, som medlemsstaterne udar- bejder for udv(cid:230)lgelse af pilotstrategierne, skal derfor afspejle dette łnske. Medlemsstaterne kan udvide listen over overordnede emner og m(cid:229)lgrupper for at tage hłjde for s(cid:230)rlige forhold i den enkelte medlemsstat. b) Det skal dokumenteres, at udviklingsstrategien er velfunderet og sammenh(cid:230)ngende for landdistriktet, bl. a. i samfundsłkonomisk henseende. Den skal v(cid:230)re łkonomisk levedygtig og b(cid:230)redygtig i den forstand, at ressourcerne udnyttes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at det ikke bliver til skade for de kommende generationer. c) Det skal p(cid:229)vises, at der er tale om en pilotudviklings- strategi. Under Leader I og Leader II engagerede et stort antal landdistrikter sig i innoverende gr(cid:230)srodstiltag inden for lokal udvikling. I en r(cid:230)kke tilf(cid:230)lde er disse tiltag s(cid:229) gennemarbejdet, at de nu kan medtages i »main- stream«-programmer for udvikling af landdistrikterne. Under Leader+ agter Kommissionen at stłtte originale og ambitiłse tiltag for udvikling af landdistrikterne, som kan forts(cid:230)tte den forsłgsr(cid:230)kke, der blev p(cid:229)be- gyndt under Leader I og II. Vurderingen af, om der er tale om en pilotstrategi, vil ske p(cid:229) grundlag af den udviklingsstrategi, der er i hver udviklingsplan. Den skal omfatte beskrevet midler som er ny i forhold til tidligere praksis for det p(cid:229)g(cid:230)ldende land- distrikt og i forhold til de foranstaltninger, der indg(cid:229)r i »mainstream«-programmerne. til en b(cid:230)redygtig udvikling, Kommissionen har opstillet en ikke-udtłmmende liste over kriterier til illustration af, hvad der ifłlge dens opfattelse kan forst(cid:229)s ved begrebet »pilot«: (cid:151) fremkomst af nye produkter og tjenesteydelser, der inkorporerer regionale s(cid:230)regenheder (cid:151) nye metoder, hvorefter et omr(cid:229)des menneskelige, ressourcer kan naturlige og/eller łkonomiske kombineres med hinanden, s(cid:229) omr(cid:229)dets endogene potentiale kan udnyttes bedre (cid:151) sammenk(cid:230)dning af łkonomiske traditionelt er adskilt fra hinanden sektorer, der (cid:151) originale former for organisering og implicering af og beslutningsprocessen i lokalbefolkningen gennemfłrelsen af projektet. Der głres opm(cid:230)rksom p(cid:229), at »pilot«-aspektet under ingen omst(cid:230)ndigheder, selv ikke for de nye land- distrikter, kan indskr(cid:230)nkes til Leader-metoden. d) Det skal dokumenteres, at de metoder, der foresl(cid:229)s i udviklingsstrategien, de projektansvarlige har pligt til at stille deres arbejds- metoder og resultater til r(cid:229)dighed for nettet. reproducerbare, idet er e) Udviklingsstrategien skal udvise komplementaritet interventionerne i »main- finder anvendelse i det forhold stream«-programmer, der p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de og landdistrikt. under de til 18. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 139/9 Punkt 2 (cid:151) Stłtte distrikter til samarbejde mellem land- (cid:151) Tv (cid:230) r n a t i o n a l t s a m a r b e j d e 15. Form(cid:229)let med dette punkt er at tilskynde til og stłtte samarbejde mellem landdistrikterne: Det tv(cid:230)rnationale samarbejde kommer til at omfatte LAG fra mindst to medlemsstater. a) i samme medlemsstat (samarbejde p(cid:229) tv(cid:230)rs af land- distrikter) b) i flere medlemsstater (tv(cid:230)rnationalt samarbejde) Dette samarbejde skal bibringe landdistriktet en reel merv(cid:230)rdi. Det kan have to form(cid:229)l, som ofte kan v(cid:230)re komple- ment(cid:230)re: (cid:151) at n(cid:229) den kritiske masse, der er nłdvendig for et f(cid:230)lles projekts levedygtighed (cid:151) at słge komplementaritet. 16. Samarbejdet best(cid:229)r i at v(cid:230)re f(cid:230)lles om knowhow og/eller menneskelige og finansielle ressourcer, der er spredt i de enkelte landdistrikter. Det indg(cid:229) i de tematiske retningslinjer, som LAG klart har defineret i deres udvik- lingsplaner. skal Hvis et landdistrikt, der er uvalgt under Leader+, indleder et samarbejde i overensstemmelse med dette punkt med et landdistrikt fra et land uden for EF, som er organiseret Leader-strategien, bliver de udgifter, der vedrłrer landdistriktet under Leader+, dog stłtteberettigede. efter Punkt 3 (cid:151) Tilslutning til nettet 19. Udveksling af erfaringer og knowhow mellem alle inte- resserede parter i EU var hłjt prioriteret under Leader II og vil fortsat v(cid:230)re det under Leader+. 20. Der vil blive ydet stłtte til tilslutning af alle landdistrikter til nettet, uanset om de f(cid:229)r stłtte i henhold til initiativet, og af alle organisationer og myndigheder, der er impli- ceret i disse udviklingstiltag, herunder regionale EU-infor- mationscentre, ikke blot med henblik p(cid:229) udveksling og overfłrsel af erfaringer, men ogs(cid:229): (cid:151) for at stimulere og etablere samarbejde mellem land- distrikter og Det er ikke nok, at samarbejdet best(cid:229)r i en simpel udveks- ling af erfaringer; det skal omfatte gennemfłrelse af en f(cid:230)lles aktion eventuelt understłttet af en f(cid:230)lles struktur. (cid:151) for at informere om og tage ved l(cid:230)re af udviklingen i landdistrikterne. 17. Under dette punkt finansieres den f(cid:230)lles aktion og de forbindelse med forinden, i udgifter, der er afholdt teknisk bistand til samarbejde. 18. Dette punkt under Leader+ g(cid:230)lder for landdistrikter, der er udvalgt under initiativets punkt 1. Det gennemfłres som ansvarlig. Fłlgende s(cid:230)rlige med en LAG-leder bestemmelser finder anvendelse: (cid:151) S a m a r b e j d e p (cid:229) t v (cid:230) r s a f l a n d d i s t r i k t e r Som led i samarbejdet mellem landdistrikterne inden for den samme medlemsstat kan det ud over de land- distrikter, der er udvalgt under Leader+, ogs(cid:229) omfatte landdistrikter udvalgt under Leader I og II eller andre landdistrikter, der er organiseret i henhold til Leader- strategien og anerkendt af medlemsstaten. Bortset fra de foranstaltninger, der svarer til et ganske bestemt emne, og til hvis iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse der kr(cid:230)ves et stłrre omr(cid:229)de end de p(cid:229)g(cid:230)ldende LAG’s omr(cid:229)de, er det kun er foranstaltninger udvalgt under Leader+, til EU-samfinansiering. Aktiveringsudgifterne bliver dog stłtteberettigede for alle de involverede landdistrikter. landdistrikter, der som er berettigede vedrłrende 21. Det vil v(cid:230)re obligatorisk for alle stłttemodtagere under Leader+, at de deltager aktivt i nettet. De skal s(cid:229)ledes stille alle nłdvendige oplysninger til r(cid:229)dighed om igangv(cid:230)- rende og gennemfłrte aktioner samt opn(cid:229)ede resultater, og om p(cid:229) hvilken m(cid:229)de de er impliceret i de forskellige aktiviteter. De łvrige deltagere i nettet, som er med i disse udvik- lingstiltag, uden at de er LAG, opfordres ogs(cid:229) til at lade deres erfaringer, knowhow og projekter komme nettet til gode. 22. Hver enkelt medlemsstat foresl(cid:229)r bestemmelser for etab- lering af den struktur, der er nłdvendig for igangs(cid:230)tning af nettet. Kommissionen anbefaler, at fłlgende aktiviteter varetages af nettets igangs(cid:230)tnings-»enhed«: (cid:151) lokalisering og analyse af samt informering p(cid:229) natio- nalt plan om god reproducerbar praksis C 139/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 18. 5. 2000 (cid:151) igangs(cid:230)tning af nettet og (cid:151) tilrettel(cid:230)ggelse knowhow til land- distrikter, der skal kunne drage fordel af de resultater, som mere erfarne LAG har opn(cid:229)et af for mindre udviklede af fordel udveksling erfaringer (cid:151) teknisk bistand til samarbejde mellem landdistrikter i samme medlemsstat og tv(cid:230)rnationalt samarbejde. 23. I EF vil et »observatorium for udvikling af landdistrik- terne« styret af Kommissionen varetage tilslutningen til nettet og igangs(cid:230)tningen heraf. Observatoriet har fłlgende form(cid:229)l: (cid:151) indsamling, udarbejdelse og formidling af oplysninger om EF-aktioner for udvikling af landdistrikterne (cid:151) indsamling, konsolidering og formidling af oplys- ninger i EF om god praksis inden for lokal udvikling af landdistrikter (cid:151) informering af aktłrerne i landdistrikterne om de store udviklingstendenser inden for EF’s landdistrikter og landene uden for EF (cid:151) młder p(cid:229) EF-plan mellem stłttemodtagere under initiativet, stimulering af tv(cid:230)rnationalt samarbejde (cid:151) bistand til nationale og regionale myndigheder for at lette udvekslingen af sagskundskab (cid:151) bistand til nationale myndigheder for at hj(cid:230)lpe dem stłttemod- s(cid:229) der kan etableres et med igangs(cid:230)tningen og kontakten til tagerne under initiativet, samarbejde (cid:151) udarbejdelse af gennemfłrelsen af Leader+ i EF rapporter om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen og Medlemsstaterne kan med henblik p(cid:229) gennemfłrelsen af disse programmer v(cid:230)lge operative programmer eller globaltilskud. Ifłlge artikel 8, stk. 1 og 2, i den generelle forordning, hłres de mest repr(cid:230)sentative partnere p(cid:229) nationalt, regio- nalt og lokalt plan forinden. 25. Programmerne har et indhold svarende til enhedspro- grammeringsdokumentet, som er beskrevet i artikel 19, stk. 3, i den generelle forordning, og deres struktur er angivet i bilaget. Baggrund finansiering og gennemfłrelsesstrategi, udv(cid:230)lgelsesprocedurer, 26. Af programmet skal det tydeligt fremg(cid:229), hvilke fortrin, svagheder og potentiale der er ved det omr(cid:229)de, som programmet g(cid:230)lder for, hvilke s(cid:230)rlige m(cid:229)l der tilsigtes med gennemfłrelsen af Leader+, deres forbindelse med den politik for udvikling af landdistrikterne, der fłres og/eller skal fłres i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat eller region, den strategi, der planl(cid:230)gges for at n(cid:229) m(cid:229)lene, sammenh(cid:230)ngen mellem og fordelen ved de foresl(cid:229)ede tiltag samt deres konsekvenser for miljłet. For hvert enkelt punkt anfłres fłlgende: m(cid:229)lene, de emner, der skal opfłres under punkt 1, listen over og beskrivelsen af foranstaltningerne til gennemfłrelse af de enkelte punkter samt den forventede virkning. Denne analyse skal v(cid:230)re i overensstemmelse med resul- taterne af den forh(cid:229)ndsevaluering af programmet, der foretages i henhold til artikel 41, stk. 2, i den generelle forordning. Forh(cid:229)ndsevalueringen udgłr en integrerende del af programmet. (cid:151) analyse af erfaringerne med Leader+ og konsekven- serne for politikken for udvikling af landdistrikterne. 27. Udv(cid:230)lgelseskriterierne og procedurerne skal v(cid:230)re klart defineret og garantere (cid:230)gte konkurrence mellem de forskellige LAG. III. GENNEMF(cid:216)RELSE Udarbejdelse og forel(cid:230)ggelse af programforslag under initiativet Leader+ 24. P(cid:229) grundlag af vejledende rammebevillinger for hver medlemsstat, som Kommissionen vedtager og meddeler sender medlemsstaterne Kommissio- medlemsstaterne, nen deres programforslag i forbindelse med initiativet Leader+. Programmerne udarbejdes af de af medlemsstaten udpe- gede myndigheder p(cid:229) det geografiske niveau, der fore- kommer mest hensigtsm(cid:230)ssigt under hensyntagen til den administrative struktur og planlagte gennemfłrelses- og forvaltningsordninger. Ved freml(cid:230)ggelsen af programmet meddeler medlems- staten Kommissionen, hvor mange LAG den agter at foretage en national eller udv(cid:230)lge. Den kan v(cid:230)lge at regional udv(cid:230)lgelse. Under alle omst(cid:230)ndigheder skal konkurrencevilk(cid:229)rene (cid:229)bne procedurerne mellem de enkelte LAG tilfredsstillende. v(cid:230)re og landdistrikter, Medlemsstaten kan indkalde tilbud mere end en gang, is(cid:230)r hvis nye som kan indrłmmes l(cid:230)ngere frister, f(cid:229)r adgang til Leader+. S(cid:229)danne tilf(cid:230)lde skal belyses og begrundes. Under alle omst(cid:230)ndigheder skal ansłgerlanddistrikter under punkt 1 udv(cid:230)lges senest to (cid:229)r efter, at udv(cid:230)lgelseskriterierne er godkendt. 18. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 139/11 I programforslaget redegłr medlemsstaten for sin metode til udv(cid:230)lgelse af tv(cid:230)rnationale og tv(cid:230)rregionale samar- bejdsprojekter. De foresl(cid:229)ede bestemmelser skal sikre, at LAG f(cid:229)r regelm(cid:230)ssig og stadig stłrre adgang til disse sikre programmerings- og samarbejdsformer. De skal finansieringsvilk(cid:229)r, der głr det muligt at gennemfłre dette punkt effektivt inden for de frister, der er fastsat i partnerskab med Kommissionen. 28. Der opstilles en vejledende finansieringsplan for hvert prioriteret felt for hvert (cid:229)r og hver finansieringskilde i overensstemmelse med artikel 28 og 29 i den generelle forordning. De tre punkter betragtes som prioriterede felter, hvortil kommer et fjerde felt, der skal finansiere forvaltnings-, overv(cid:229)gnings- og evalueringsomkostnin- gerne ved programmet. Finansieringssatsen for de foran- staltninger, der vedrłrer det fjerde felt, skal anfłres. Forvaltnings-, kontrol-, overv(cid:229)gnings- og evalueringsbestem- melser 29. Bestemmelserne i den generelle forordning, navnlig afsnit III og IV, kapitel I, II og III finder anvendelse. Anvendelsen af disse bestemmelser skal belyses i programmet og opfylde kriterierne i denne meddelelse. 30. Ordningerne for gennemfłrelse og forvaltning af de forskellige initiativpunkter błr tilsigte forenkling, uden at det g(cid:229)r ud over princippet med sund og korrekt forvaltning. 31. Hvad ang(cid:229)r den finansielle forvaltning skal programmet klart beskrive, hvilke forvaltningsregler og procedurer der g(cid:230)lder for tilvejebringelsen af pengestrłmmene og deres cirkulation, samt de vigtigste etaper i EU-finansieringen fra betalingsmyndigheden til den endelige modtager. Ved forh(cid:229)ndsevalueringen kontrolleres det, om gennemfłrel- sesbestemmelserne er relevante. 32. Ud over de normale procedurer, der g(cid:230)lder for alle udgifter, skal det beskrives, hvilke s(cid:230)rlige bestemmelser, metoder, regler og procedurer der g(cid:230)lder for kontrollen af det p(cid:229)g(cid:230)ldende program. 33. Overv(cid:229)gningen (cid:151) af LAG (cid:151) af de nationale/regionale programmer Fremsendelse af resultaterne til det europ(cid:230)iske observa- torium og konsolidering af dem vil bidrage til overv(cid:229)g- ningen af initiativet p(cid:229) europ(cid:230)isk plan. I overensstemmelse med artikel 35 i den generelle forord- ning vil der for hvert initiativprogram blive nedsat et overv(cid:229)gningsudvalg, hvis sammens(cid:230)tning og rolle skal defineres. Der vil blive nedsat et styringsudvalg under Kommissio- nens ledelse best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter for myndighe- derne og repr(cid:230)sentanter for de nationale og regionale net. Det samles mindst en gang om (cid:229)ret for at drłfte, hvordan initiativet skrider frem. Det bliver endvidere det organ, der er ansvarligt for p(cid:229) EF-plan at overv(cid:229)ge samar- bejdspunktet. 34. Evalueringsbestemmelserne i den generelle forordning om strukturfondene og retningslinjerne for evaluering af landdistrikterne g(cid:230)lder, hvis de er rele- udviklingen af vante, for interventioner under Leader+. Under hensyntagen til Leaders s(cid:230)rpr(cid:230)g vil evalueringen, der er baseret p(cid:229) fysiske og finansielle indikatorer, blive suppleret med s(cid:230)rlige indikatorer, der bl. a. vedrłrer det integrerede tiltag for landdistriktet, aktionernes pilotka- rakter, partnerskabets funktion, de administrative struktu- rers opbygning og rolle, tilslutningen til nettet og indfly- delsen p(cid:229) miljłet. Godkendelse af interventionerne 35. Kommissionen godkender EU-initiativprogrammerne under Leader+ senest fem m(cid:229)neder efter at have modtaget interventionsansłgningen og tr(cid:230)ffer afgłrelse om tilskud fra EUGFL, Udviklingssektionen, i henhold til artikel 28 i den generelle forordning. Hvis medlemsstaten v(cid:230)lger det operative program, skal tre m(cid:229)neder efter godkendelsen af programmet der forel(cid:230)gges et programtill(cid:230)g som defineret i artikel 9, litra m), i den generelle forordning for Kommissionen til orientering. I artikel 18, stk. 3, i den generelle forord- ning er det beskrevet, hvad det skal indeholde. Kommissionen g(cid:229)r ind for, at der anvendes globaltilskud, jf. artikel 9, litra i), og artikel 27 i den generelle forord- ning. foreg(cid:229)r ved hj(cid:230)lp af finansielle og fysiske indikatorer, der er defineret i forbindelse med programmet. Disse indika- fłlge med i, hvordan torer skal głre det muligt at programmerne skrider finansiel frem med hensyn til gennemfłrelse, fysisk realisering og virkninger. Aktioner, der er berettigede til EU-samfinansiering 36. Alle foranstaltninger der kan finansieres af EUGFL, Udvik- lingssektionen, EFRU eller ESF, er berettigede til EU-samfi- nansiering. C 139/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 18. 5. 2000 37. Leader+ skal fłrst og fremmest stłtte pilotstrategier for udvikling af landdistrikternes endogene potentiale. Infra- strukturinvesteringer bortset fra mindre aktioner, der skal defineres i partnerskab, er derfor ikke stłtteberettigede under dette initiativ, og det samme g(cid:230)lder erhvervsinve- steringer, der ligger over et loft, som skal fasts(cid:230)ttes i partnerskab. 38. Udgifter til erhvervelse af kompetence som defineret i forbindelse med Leader II (dvs. udgifter til igangs(cid:230)tning og/eller undersłgelser, der g(cid:229)r forud for LAG’s udarbej- delse af en udviklingsplan for landdistriktet) er stłttebe- rettigede under puntk 1, hvis det drejer sig om nye land- fłr har v(cid:230)ret distrikter, hvor Leader-metoden ikke anvendt. 39. Udgifter igangs(cid:230)tning, til netdeltagelse, informering, forvaltning, overv(cid:229)gning og evaluering af programmet kan samfinansieres af EU. De foresl(cid:229)s ved program- forel(cid:230)ggelsen. Deltagelsen i finansieringen af evaluerings- udgifterne i medlemsstaterne begr(cid:230)nser sig dog til de til evalueringen af evalueringer, som bidrager effektivt Leader+ p(cid:229) EU-plan som fłlge af deres anvendelsesom- r(cid:229)de og deres kvalitet, der skal bedłmmes p(cid:229) grundlag af Kommissionens retningslinjer p(cid:229) omr(cid:229)det. 40. Ved styringen af det europ(cid:230)iske observatorium bist(cid:229)s Kommissionen af eksterne tjenesteydende virksomheder, der udv(cid:230)lges ved offentligt udbud, som offentliggłres i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Der afs(cid:230)ttes et vejle- dende belłb p(cid:229) hłjst 2 % af det samlede tilskud fra EUGFL, Udviklingssektionen til EU-initiativet Leader+ til dette der form(cid:229)l. Udgifterne iv(cid:230)rks(cid:230)ttes p(cid:229) Kommissionens finansieres 100 %. aktiviteter, initiativ, disse til IV. EU-TILSKUD TIL FINANSIERING AF LEADER+ 41. Leader+ finansieres af medlemsstaten og EU i f(cid:230)llesskab. Det samlede tilskud fra EUGFL, Udviklingssektionen, til Leader+ for 2000-2006 er p(cid:229) 2 020 mio. EUR i 1999-priser. I overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, i den generelle forordning indeksreguleres Udviklingssek- tionens tilskud til hvert program med 2 % om (cid:229)ret indtil 2003 og fasts(cid:230)ttes i 2003-priser for 2004-2006. Senest den 31. december 2003 fasts(cid:230)tter Kommissionen indeksreguleringen for 2004-2006. Artikel 29 i den generelle forordning om tilskudssatserne finder anvendelse. Tilskuddet fra EUGFL, Udviklingssek- tionen, er p(cid:229) hłjst 75 % af de samlede stłtteberettigede udgifter i m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der og hłjst 50 % af de samlede stłtteberettigede udgifter i omr(cid:229)der uden for m(cid:229)l 1. V. TIDSPLAN 42. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at frems(cid:230)tte deres forslag til initiativprogrammer under Leader+ senest seks m(cid:229)neder efter offentliggłrelsen af denne meddelelse i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Medlemsstaternes interventionsansłgninger og al korre- spondance vedrłrende denne meddelelse bedes sendt til: Generaldirektłren Generaldirektoratet for Landbrug Europa-Kommissionen Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 14. april 2000. 18. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 139/13 STRUKTUREN I EU-INITIATIVPROGRAMFORSLAG UNDER LEADER+ BILAG 1. Definition af de omr(cid:229)der, som initiativet skal g(cid:230)lde for, anvendte kriterier. 2. Analyse af forholdene i det/de p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de/r. 3. Forh(cid:229)ndsevaluering i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i den generelle forordning. 4. De tilsigtede m(cid:229)l med iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af initiativet, strategien for at n(cid:229) dem, sammenh(cid:230)ng med andre programmer for udvikling af landdistrikterne. 5. For hvert af punkterne: m(cid:229)l, overordnede emner for punkt 1, kort beskrivelse af iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsesforanstaltningerne, herunder de informationer, der er nłdvendige for at kontrollere, om der er overensstemmelse med de tre initiativ- punkters stłtteordninger, virkning. 6. Finansieringsplan for hvert prioriteret felt, hvert (cid:229)r og hver finansieringskilde. Eventuelt oplysning om den forven- tede EU-finansiering i m(cid:229)l 1- og 2-omr(cid:229)derne. Fondens (cid:229)rlige bidrag skal v(cid:230)re foreneligt med de finansielle overslag. 7. Kriterier for udv(cid:230)lgelse af LAG, procedurer og tidsplan. 8. Regler for informering af potentielle stłttemodtagere og i forbindelse med iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen, regler for informering af offentligheden. 9. Bestemmelser for og myndigheder udpeget af medlemsstaten til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse og forvaltning, herunder łkonomisk forvaltning og overv(cid:229)gning (cid:151) af strategierne for udvikling af landdistrikterne (cid:151) af samarbejdet (cid:151) af, hvordan nettene fungerer og deres forbindelse med det europ(cid:230)iske observatorium. 10. Administrative bestemmelser, regler og procedurer for kontrol af interventionerne. 11. Evalueringsbestemmelser. 12. Rapport om de bestemmelser, der er iv(cid:230)rksat for at hłre partnerne om programmet, og om de bestemmelser, der er iv(cid:230)rksat for at hłre partnerne om deres deltagelse i overv(cid:229)gningsudvalget. 13. Interventionens forenelighed med de łvrige EU-politikker


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 784/2000 της Επιτροπής, της 14ης Απριλίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μακρόσπερμου λευκασμένου ρυζιού στο πλαίσιο της δημοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999

text: L 95/18 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 15. 4. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 784/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 14ης Απριλίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή µακρόσπερµου λευκασµένου ρυζιού στο πλαίσιο της δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργάνωσης της αγοράς της όρυ- ζας (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/98 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Με τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999 της Επιτροπής (3), προκηρύχθηκε δηµοπρασία για την επιστροφή κατά την εξαγωγή του ρυζιού. Σύµφωνα µε το άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 584/ 75 της Επιτροπής (4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 299/95 (5), βάσει των προσφορών που υποβλήθηκαν η Επιτροπή δύναται, κατά τη διαδικασία η οποία προβλέπεται στο άρθρο 22 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95, να αποφασίσει τον καθορισµό της µέγιστης επι- στροφής κατά την εξαγωγή· για τον καθορισµό αυτό, πρέπει να ληφθούν, κυρίως, υπόψη τα κριτήρια τα προβλεπόµενα στο άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95· η δηµοπρασία κατακυρούται στον υποβάλλοντα προσφορά η οποία ευρίσκεται στο επίπεδο της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή ή σε κάποιο κατώτερο επίπεδο. (3) (4) Η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατά- σταση της αγοράς του εν λόγω ρυζιού οδηγεί στον καθορι- σµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1. Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µακρόσπερµου λευκασµέ- νου ρυζιού του κωδικού ΣΟ 1006 30 67 προορισµού ορισµένων τρίτων χωρών, καθορίζεται βάσει προσφορών που έχουν υποβληθεί από τις 7 τις 13 Απριλίου 2000, σε 278,00 EUR/t, στο πλαίσιο της δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 15 Απριλίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 14 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (2) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (3) ΕΕ L 267 της 15. 10. 1999, σ. 4. (4) ΕΕ L 61 της 7. 3. 1975, σ. 25. (5) ΕΕ L 35 της 15. 2. 1995, σ. 8