title: Kommissionens forordning (EF) nr. 758/2000 af 11. april 2000 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer

eurovoc_concepts:
customs valuation
fruit
perishable goods
vegetable

formats: html pdf print

text: L 92/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 4. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 758/2000 af 11. april 2000 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 955/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1662/ 1999 (4), særlig artikel 173, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I henhold til artikel 173-177 i forordning (EØF) nr. periodiske 2454/93 skal Kommissionen enhedsværdier for de varer, der er anført i grupperingen i forordningens bilag 26. fastsætte Anvendelsen af de regler og kriterier, som er fastsat i ovennævnte artikler, på de oplysninger, der er blevet meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel i forordning (EØF) nr. 2454/93, fører til 173, stk. 2, fastsættelse af enhedsværdier for de pågældende varer som angivet i bilaget til denne forordning — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De enhedsværdier, der er nævnt i artikel 173, stk. 1, i forord- ning (EØF) nr. 2454/93, fastsættes som angivet i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 14. april 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. april 2000. På Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen (1) EFT L 302 af 19. 10. 1992, s. 1. (2) EFT L 119 af 7. 5. 1999, s. 1. (3) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1. (4) EFT L 197 af 29. 7. 1999, s. 25. 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 92/11 Kode Varebeskrivelse Art, sort, KN-kode 1. 10 Nye kartofler 0701 90 50 1. 30 Spiseløg (bortset fra sætteløg) 0703 10 19 1. 40 Hvidløg 0703 20 00 1. 50 Porrer ex 0703 90 00 1. 60 Blomkål 0704 10 00 1. 70 Rosenkål 0704 20 00 1. 80 1. 90 Hvidkål og rødkål 0704 90 10 Broccoli (L. ) Alef var. italica Plenck) (Brassica oleracea L. convar. botrytis ex 0704 90 90 1. 100 Kinakål ex 0704 90 90 1. 110 Hovedsalat 0705 11 10 1. 120 Endivie ex 0705 29 00 1. 130 Gulerødder ex 0706 10 00 1. 140 Radiser ex 0706 90 90 1. 160 Ærter (Pisum sativum) 0708 10 00 BILAG Enhedsværdibeløb/100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 42,26 251,29 349,64 581,56 277,23 1 704,90 30,50 181,33 252,30 419,65 200,05 1 230,25 120,29 715,22 995,14 1 655,24 789,06 4 852,53 49,41 293,80 408,79 679,94 324,13 1 993,32 55,28 328,68 457,32 760,67 362,61 2 229,99 59,69 354,90 493,80 821,35 391,54 2 407,89 44,58 265,08 368,82 613,47 292,44 1 798,47 105,95 629,95 876,50 1 457,90 694,99 4 274,01 120,35 715,57 995,64 1 656,07 789,45 4 854,95 152,67 907,73 1 263,01 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 180,51 300,25 143,13 880,22 41,40 246,15 342,49 569,67 271,56 1 670,04 117,32 697,57 970,59 1 614,39 769,59 4 732,78 436,37 2 594,51 3 609,96 6 004,51 2 862,37 17 602,92 82,66 33,29 25,56 59,65 24,02 18,44 235,27 94,74 72,74 96,64 38,92 29,88 108,12 43,54 33,43 116,74 47,01 36,09 87,20 35,11 26,96 207,22 83,44 64,07 235,39 94,78 72,78 298,60 120,24 92,32 42,68 17,18 13,19 80,97 32,60 25,03 229,46 92,40 70,94 853,46 343,67 263,87 314,80 81 833,16 14 151,44 93,14 7 032,02 8 473,03 227,16 59 050,62 10 211,65 67,21 5 074,29 6 114,12 896,00 232 916,05 40 278,27 265,09 20 014,75 24 116,20 368,06 95 677,30 16 545,52 108,89 8 221,66 9 906,46 411,76 107 037,01 18 509,96 121,82 9 197,82 11 082,64 444,61 115 575,96 19 986,60 131,54 9 931,58 11 966,77 332,08 86 324,34 14 928,10 98,25 7 417,95 8 938,05 789,18 205 147,81 35 476,30 233,48 17 628,60 21 241,07 896,45 233 032,03 40 298,33 265,22 20 024,72 24 128,21 1 137,18 295 610,34 51 120,02 336,44 25 402,15 30 607,59 162,53 42 249,41 7 306,21 48,08 3 630,54 4 374,52 308,37 80 160,22 13 862,14 91,23 6 888,26 8 299,81 873,89 227 168,04 39 284,27 258,54 19 520,82 23 521,05 3 250,31 146 112,49 961,62 844 920,65 72 605,04 87 483,35 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) L 92/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 4. 2000 Kode Varebeskrivelse Art, sort, KN-kode 1. 170 Bønner: 1. 170. 1 Bønner (Vigna-arter, Phaseolus-arter) ex 0708 20 00 1. 170. 2 Bønner pressus Savi) (Phaseolus Ssp. , vulgaris var. Com- ex 0708 20 00 1. 180 Valskbønner ex 0708 90 00 1. 190 Artiskokker 0709 10 00 1. 200 Asparges: 1. 200. 1 — Grønne ex 0709 20 00 1. 200. 2 — Andre tilfælde ex 0709 20 00 1. 210 Auberginer 0709 30 00 1. 220 Bladselleri (Mill. ) Pers. ) (Apium graveolens L. , var. Dulce ex 0709 40 00 1. 230 Kantareller 0709 51 30 1. 240 Sød peber 0709 60 10 1. 250 Fennikel 0709 90 50 1. 270 Søde kartofler, hele, neskeføde) 0714 20 10 friske (bestemt til men- 2. 10 Spiselige kastanjer (Castanea-arter), friske ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, friske ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) Enhedsværdibeløb/100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 168,76 1 003,40 1 396,11 2 322,17 1 106,99 6 807,72 139,06 826,81 1 150,42 1 913,51 912,17 5 609,67 157,74 937,88 1 304,95 2 170,55 1 034,71 6 363,22 — — — — — — 330,06 132,91 102,05 271,98 109,52 84,09 308,51 124,23 95,39 — — — 392,28 2 332,41 3 245,28 587,27 3 491,75 4 858,37 5 397,94 2 573,21 15 824,68 8 081,01 3 852,24 23 690,41 767,24 308,95 237,21 1 148,60 462,51 355,12 1 257,02 326 762,99 56 507,26 371,90 28 079,13 33 833,14 1 035,80 269 257,71 46 562,85 306,45 23 137,64 27 879,03 1 174,94 305 427,23 52 817,66 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — 2 921,96 131 352,24 864,48 759 566,97 65 270,50 78 645,80 4 374,34 196 641,49 97 713,51 1 294,17 117 737,06 1 137 113,28 220,19 1 309,17 1 821,57 3 029,84 1 444,33 8 882,33 430,65 173,41 133,15 1 640,09 426 342,06 73 727,52 485,23 36 636,08 44 143,59 41,66 241,71 344,66 573,28 273,29 1 680,64 81,48 32,81 25,19 310,32 80 669,07 13 950,14 91,81 6 931,99 8 352,50 1 699,80 10 106,55 14 062,11 23 389,76 11 149,96 68 569,76 3 324,52 1 338,70 1 027,87 12 661,13 569 161,03 282 822,92 3 745,87 340 779,30 3 291 271,75 235,43 1 399,81 1 947,67 3 239,60 1 544,33 9 497,26 73,55 437,31 608,46 1 012,07 482,46 2 967,00 57,74 343,33 477,71 794,58 378,78 2 329,39 176,48 1 049,30 1 459,98 2 428,42 1 157,63 7 119,19 72,53 431,27 600,06 998,10 475,80 2 926,04 460,46 185,42 142,37 143,85 57,93 44,48 112,94 45,48 34,92 345,16 138,99 106,72 141,87 57,13 43,86 1 753,63 455 857,98 78 831,72 518,82 39 172,42 47 199,68 547,84 142 412,66 24 627,48 162,08 12 237,69 14 745,45 430,11 111 808,17 19 335,03 127,25 9 607,81 11 576,65 1 314,53 341 712,93 59 092,56 388,91 29 363,80 35 381,06 540,28 140 446,57 24 287,49 159,85 12 068,74 14 541,88 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 92/13 Kode 2. 40 Varebeskrivelse Art, sort, KN-kode Avocadoer, friske ex 0804 40 00 2. 50 Guvabær og mango, friske ex 0804 50 00 2. 60 Appelsiner, friske: 2. 60. 1 — Blod- og halvblodappelsiner 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, Naveliner, Navelater, Salustianer, Vernas, Valencialater, Maltoser, Shamoutis, Ovalis, Trovita og Hamliner 0805 10 30 2. 60. 3 — Andre varer 0805 10 50 2. 70 Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), friske; klementiner, wilkings og lignende kryds- ninger af citrusfrugter, friske: 2. 70. 1 — Klementiner 0805 20 10 2. 70. 2 — Monreales og satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandariner og wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangeriner og andre varer ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limefrugter (Citrus aurantifolia), friske ex 0805 30 90 2. 90 Grapefrugter, friske: 2. 90. 1 — Hvide ex 0805 40 00 2. 90. 2 — Lyserøde ex 0805 40 00 2. 100 Druer til spisebrug ex 0806 10 10 Enhedsværdibeløb/100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 127,67 759,08 1 056,17 1 756,75 837,45 5 150,11 120,95 719,14 1 000,60 1 664,32 793,39 4 879,16 249,70 100,55 77,20 236,56 95,26 73,14 950,95 247 199,52 42 748,32 281,34 21 242,15 25 595,12 900,92 234 193,99 40 499,27 266,54 20 124,57 24 248,52 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 37,78 224,61 312,51 71,48 425,03 591,37 53,48 317,99 442,45 52,31 310,99 432,71 519,81 247,79 1 523,88 983,64 468,90 2 883,66 735,93 350,82 2 157,47 719,74 343,10 2 109,99 152,21 905,01 1 259,21 2 094,47 998,44 6 140,18 50,86 302,39 420,75 55,49 329,92 459,05 699,84 333,61 2 051,65 763,55 363,98 2 238,42 129,10 767,58 1 068,00 1 776,43 846,83 5 207,80 — — — — — — — — — 73,88 29,75 22,84 139,81 56,30 43,23 104,60 42,12 32,34 102,30 41,19 31,63 297,70 119,88 92,04 99,47 40,05 30,75 108,53 43,70 33,55 252,49 101,67 78,07 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 281,38 73 144,73 12 648,95 83,25 6 285,41 7 573,43 532,46 138 412,52 23 935,74 157,53 11 893,95 14 331,28 398,37 103 555,98 17 907,98 117,86 8 898,69 10 722,22 389,60 101 277,18 17 513,91 115,27 8 702,87 10 486,27 1 133,76 294 721,59 50 966,33 335,43 25 325,78 30 515,57 378,83 98 476,95 17 029,66 112,08 8 462,24 10 196,33 413,32 107 441,88 18 579,97 122,28 9 232,61 11 124,57 961,60 249 968,78 43 227,21 284,49 21 480,12 25 881,85 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) L 92/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 4. 2000 Kode Varebeskrivelse Art, sort, KN-kode 2. 110 Vandmeloner 0807 11 00 2. 120 Meloner (bortset fra vandmeloner): 2. 120. 1 — Amarillo, Cuper, Honey Dew (herunder Cantalene), Onteniente, Sapo (herunder Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 Piel de 2. 120. 2 — Andre varer ex 0807 19 00 2. 140 Pærer 2. 140. 1 Pærer — Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Andre varer ex 0808 20 50 2. 150 Abrikoser ex 0809 10 00 2. 160 Kirsebær 0809 20 95 0809 20 05 2. 170 Ferskener 0809 30 90 2. 180 Nektariner ex 0809 30 10 2. 190 Blommer 0809 40 05 2. 200 Jordbær 0810 10 00 2. 205 Hindbær 0810 20 10 2. 210 Frugter af Vaccinium myrtillus (blåbær) 0810 40 30 2. 220 Kiwifrugter (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 00 Enhedsværdibeløb/100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 85,63 509,15 708,43 1 178,34 561,72 3 454,44 167,48 67,44 51,78 637,85 165 809,19 28 673,45 188,71 14 248,18 17 167,94 61,90 368,01 512,05 177,16 1 053,33 1 465,58 851,70 406,01 2 496,85 2 437,73 1 162,07 7 146,49 121,06 48,75 37,43 346,49 139,52 107,13 461,03 119 846,01 20 725,02 136,40 10 298,51 12 408,89 1 319,57 343 023,59 59 319,22 390,40 29 476,43 35 516,77 — — — — — — — — — — — — 495,26 2 944,68 4 097,19 6 814,93 3 248,69 19 978,74 377,09 2 242,08 3 119,59 5 188,87 2 473,55 15 211,77 392,67 2 334,71 3 248,49 5 403,27 2 575,75 15 840,30 167,11 993,59 1 382,46 2 299,48 1 096,17 6 741,18 174,39 1 036,89 1 442,71 2 399,69 1 143,94 7 034,97 144,65 860,02 1 196,63 1 990,37 948,81 5 835,00 — — — — — — 968,64 390,05 299,48 737,52 296,98 228,03 768,00 309,25 237,45 326,84 131,61 101,05 341,08 137,35 105,46 282,90 113,92 87,47 — — — — — — — — — — — — 3 688,99 165 832,86 1 091,41 958 957,08 82 404,33 99 290,72 2 808,79 126 264,82 831,00 730 148,05 62 742,50 75 599,76 2 924,85 131 481,86 865,33 760 316,50 65 334,91 78 723,41 1 244,73 323 569,31 55 954,98 368,26 27 804,70 33 502,47 1 298,98 337 670,58 58 393,52 384,31 29 016,44 34 962,52 1 077,41 280 073,32 48 433,20 318,76 24 067,04 28 998,88 750,86 4 464,41 6 211,71 10 332,06 4 925,32 30 289,62 1 468,55 591,35 454,05 5 592,86 251 417,96 124 932,59 1 654,68 150 533,91 1 453 867,69 1 822,37 10 835,32 15 076,10 25 076,36 11 953,96 73 514,22 3 564,25 1 435,23 1 101,99 13 574,11 610 202,37 303 216,85 4 015,97 365 352,38 3 528 600,36 163,06 969,51 1 348,96 2 243,75 1 069,60 6 577,82 318,92 128,42 98,60 1 214,57 315 728,19 54 599,01 359,34 27 130,90 32 690,59 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 92/15 Kode Varebeskrivelse Art, sort, KN-kode 2. 230 Granatæbler ex 0810 90 85 2. 240 Kakifrugter ron-frugter) (dadelblommer) (herunder Sha- ex 0810 90 85 2. 250 Litchiblommer ex 0810 90 30 Enhedsværdibeløb/100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 347,17 2 064,18 2 872,07 4 777,16 2 277,29 14 004,80 272,14 1 618,07 2 251,36 3 744,73 1 785,12 10 978,10 471,85 2 805,52 3 903,56 6 492,86 3 095,16 19 034,55 679,01 273,42 209,93 532,26 214,33 164,56 922,87 371,62 285,33 2 585,93 116 246,40 765,06 672 214,86 57 764,23 69 601,34 2 027,06 526 936,52 91 123,36 599,72 45 280,29 54 559,17 3 514,65 157 995,66 1 039,83 913 637,13 78 509,93 94 598,27 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c)


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1247/00 från Pasqualina Napoletano (PSE) till kommissionen. Bortförande av somaliska barn som anförtrotts åt italienska familjer.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/31 Bygget har planerats och finansierats utan n(cid:229)gon milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning och betalning skall ha erlagts f(cid:246)r olika faser av byggnadsarbetena utan de kontroller som f(cid:246)reskrivs. Kan kommissionen redog(cid:246)ra f(cid:246)r hur det g(cid:229)tt till n(cid:228)r anslag beviljats till ovann(cid:228)mnda projekt och i synnerhet f(cid:246)r de kontroller som har gjorts f(cid:246)r s(cid:229)dana eventuella utbetalningar som skall ske i f(cid:246)rh(cid:229)llande till hur arbetet fortskrider samt dessa utbetalningars belopp? Svar fr(cid:229)n M. Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 juni 2000) I de operativa flerfondsprogrammen f(cid:246)r Sicilien g(cid:228)llande programperioden 1994(cid:141)1999 finns, genom (cid:229)tg(cid:228)rden 3. 5, planer f(cid:246)r finansieringen av byggarbeten som relaterar till urbana transporter p(cid:229) r(cid:228)ls. I detta sammanhang har regionen Sicilien f(cid:246)reslagit samfinansiering av ett sp(cid:229)rv(cid:228)gsprojekt i Messina p(cid:229) str(cid:228)ckan Gazzi-Annunziata. Projektet h(cid:229)ller just nu p(cid:229) att granskas av kommissionen, som nyligen beg(cid:228)rt kompletterande informa- tioner fr(cid:229)n de regionala myndigheterna, i synnerhet med avseende p(cid:229) de aspekter av milj(cid:246)konsekvensbe- d(cid:246)mningen som lyfts fram av parlamentsledamoten. P(cid:229) grundval av resultaten fr(cid:229)n denna bed(cid:246)mning kommer kommissionen att fatta beslut om den eventuella finansieringen av projektet ifr(cid:229)ga. (2001/C 72 E/035) SKRIFTLIG FR¯GA P-1247/00 fr(cid:229)n Pasqualina Napoletano (PSE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Bortf(cid:246)rande av somaliska barn som anf(cid:246)rtrotts (cid:229)t italienska familjer De senaste (cid:229)ren har det vid m(cid:229)nga tillf(cid:228)llen h(cid:228)nt att barn (cid:129) huvudsakligen somaliska medborgare (cid:141) f(cid:246)r vilka v(cid:229)rdnaden har anf(cid:246)rtrotts (cid:229)t italienska familjer olagligen har bortf(cid:246)rts av sina (verkliga eller p(cid:229)st(cid:229)dda) (cid:148)f(cid:246)r(cid:228)ldrar(cid:148) till andra stater (bland annat andra medlemsstater i EU). I vissa fall har man lyckats sp(cid:229)ra upp barnen men de familjer som anf(cid:246)rtrotts v(cid:229)rdnaden om barnen har m(cid:246)tt stora sv(cid:229)righeter d(cid:229) de vid domstolar i vissa medlemsstater velat tillvarata de minder(cid:229)rigas intressen, vilka anf(cid:246)rtrotts i deras v(cid:229)rd. Det finns v(cid:228)lgrundade misstankar om att de minder(cid:229)riga i m(cid:229)nga fall inte har f(cid:246)rs bort av sina verkliga f(cid:246)r(cid:228)ldrar utan av tredje part som avser att dra nytta av deras situation. N(cid:228)rmare best(cid:228)mt har det uppst(cid:229)tt m(cid:229)nga problem till f(cid:246)ljd av att best(cid:228)mmelserna i Haag-konventionen om olagliga internationella bortf(cid:246)randen av barn i praktiken inte har till(cid:228)mpats till fullo, vilket har lett till att det blivit sv(cid:229)rt att kontrollera hur barnen behandlas och om de befinner sig i god h(cid:228)lsa samt att ut(cid:246)va r(cid:228)tten att bes(cid:246)ka barnen och se till att de repatrieras s(cid:229)som f(cid:246)reskrivs i konventionen. Allt detta beror p(cid:229) att domstolarna i vissa stater som anslutit sig till konventionen (cid:228)r ben(cid:228)gna att i sak bed(cid:246)ma det f(cid:246)rfarande som avs(cid:229)g v(cid:229)rdnaden av barnen, vilket uppenbart strider mot konventionens anda, enligt vilken v(cid:229)rdnads- (cid:228)renden endast i s(cid:228)rskilda fall kan ompr(cid:246)vas i sak. Jag ber d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: (cid:129) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser unionens institutioner vidta f(cid:246)r att garantera ett faktiskt samarbete i r(cid:228)ttsliga fr(cid:229)gor avseende v(cid:229)rdnad och internationella bortf(cid:246)randen av minder(cid:229)riga? (cid:129) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser de att vidta f(cid:246)r att garantera en harmonisering av medlemsstaternas regler om erk(cid:228)nnande av v(cid:229)rdnad av minder(cid:229)riga? (cid:129) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser de att vidta f(cid:246)r att garantera att g(cid:228)llande internationella avtal (Haag-konventionen m. fl. ) faktiskt kommer att iakttas fullt ut av medlemsstaternas myndigheter? C 72 E/32 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 maj 2000) Kommissionenen planerar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga (cid:229)tg(cid:228)rder som s(cid:228)rskilt inriktas p(cid:229) internationellt r(cid:228)ttssam- arbete n(cid:228)r det g(cid:228)ller sexuellt utnyttjande av minder(cid:229)riga. Avseende medlemsstaternas best(cid:228)mmelser om v(cid:229)rdnad av minder(cid:229)riga har kommissionen st(cid:228)llt upp en resultattavla (cid:246)ver bland annat ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av civilr(cid:228)ttsliga domar, vilket (cid:228)ven omfattar familjer(cid:228)tten. Kommissionen kommer dessutom att ta upp fr(cid:229)gan om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande vid ett seminarium i Paris den 3(cid:141)4 juli 2000. Det franska ordf(cid:246)randeskapet kommer i sammanhanget att f(cid:246)resl(cid:229) en sorts (cid:148)exekutionstitel(cid:148) f(cid:246)r den familjer(cid:228)ttsliga umg(cid:228)ngesr(cid:228)tten p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Det (cid:228)r d(cid:228)remot inte kommissionens uppgift att se till att medlemsstaterna f(cid:246)ljer Haagkonventionen. (2001/C 72 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-1256/00 fr(cid:229)n Armando Cossutta (GUE/NGL) till kommissionen (14 april 2000) ˜mne: Radioaktiva bomber (cid:246)ver Kosovo Under de elva veckor som kriget i Kosovo p(cid:229)gick, f(cid:228)llde NATO-flygplan bomber av utarmat uran som sammanlagt motsvarar flera hundra kilo radioaktivt material. Bomberna, som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r stridsvagnsbek(cid:228)mpning, (cid:228)r relativt billiga, eftersom utarmat uran (cid:228)r en restprodukt fr(cid:229)n andra bearbetningar. De l(cid:228)mnar efter sig ett mycket finf(cid:246)rdelat pulver av uranoxid (de enskilda partiklarnas diameter (cid:228)r 400 g(cid:229)nger mindre (cid:228)n ett sandkorns) som sprids tiotals kilometer med vinden eller medf(cid:246)rs av ytvatten. Den radioaktivitet som d(cid:228)rigenom utvecklas (cid:228)r extremt farlig om partiklar intas genom att de inandas eller sv(cid:228)ljs. Uranpartiklarna (cid:228)r n(cid:228)mligen l(cid:228)ttl(cid:246)sliga i kroppsv(cid:228)tskor och anrikas i vissa m(cid:229)lorgan som njurar, lever och ben. Personer som befinner sig i det besmittade omr(cid:229)det (cid:229)samkas s(cid:229)ledes betydande skada, s(cid:229)v(cid:228)l genom str(cid:229)lningen som genom direkt toxicitet. Erfarenheter fr(cid:229)n gulfkriget, d(cid:228)r liknande bomber anv(cid:228)ndes och vars verkningar (cid:228)ven hundratals ameri- kanska soldater blivit offer f(cid:246)r, har visat att cancer, leukemi, missfall, medf(cid:246)dda missbildningar samt lever- och nervsjukdomar (cid:228)r de mest direkta f(cid:246)ljderna f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. Dessutom finns l(cid:229)ngsiktiga konsekvenser p(cid:229) milj(cid:246)n. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Anser kommissionen inte att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att kontrollera omfattningen av den radioaktiva f(cid:246)roreningen i Kosovo? 2. Anser kommissionen att den skall st(cid:246)dja saneringsarbeten? 3. Anser kommissionen inte att den b(cid:246)r genomf(cid:246)ra ett s(cid:228)rskilt screeningprogram f(cid:246)r de delar av befolkningen som (cid:228)r mest utsatta f(cid:246)r risker, exempelvis gravida kvinnor och barn? 4. Anser inte kommissionen att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att fr(cid:228)mja en internationell kampanj f(cid:246)r att f(cid:246)rbjuda bomber av utarmat uran?


title: PREGUNTA ESCRITA E-1107/00 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisión. Igualdad de oportunidades en los países candidatos.

eurovoc_concepts:
accession negotiations
application of EU law
gender equality

text: 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/75 (2001/C 53 E/090) PREGUNTA ESCRITA E-1107/00 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Igualdad de oportunidades en los pa(cid:237)ses candidatos ¿QuØ medidas tiene previsto adoptar la Comisi(cid:243)n para que todos los pa(cid:237)ses candidatos a la adhesi(cid:243)n apliquen y respeten plenamente las directivas comunitarias sobre igualdad de oportunidades para las mujeres? Respuesta del Comisario Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de mayo de 2000) La ampliaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n estÆ basada en el cumplimiento por los pa(cid:237)ses candidatos de los criterios de Copenhague en los campos pol(cid:237)tico, econ(cid:243)mico y del acervo relacionados. los pa(cid:237)ses candidatos estÆn obligados a armonizar completamente su Por lo que se refiere al acervo, legislaci(cid:243)n nacional con el acervo comunitario para su adhesi(cid:243)n a la Uni(cid:243)n. Por supuesto, esto se aplica tambiØn a las directivas de la Comunidad sobre la igualdad de oportunidades para la mujer. En este contexto la Comisi(cid:243)n no solamente supervisa de cerca la adaptaci(cid:243)n de la legislaci(cid:243)n nacional al acervo sino que tambiØn da una importancia particular a la puesta en prÆctica efectiva y a la aplicaci(cid:243)n del acervo comunitario en los pa(cid:237)ses candidatos. La Comisi(cid:243)n evalœa mediante informes peri(cid:243)dicos los progresos hechos anualmente. La Comisi(cid:243)n continuarÆ supervisando este asunto e informarÆ sobre ello en el pr(cid:243)ximo informe peri(cid:243)dico. (2001/C 53 E/091) PREGUNTA ESCRITA E-1109/00 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Importe y criterios de la ayuda que se paga por la cr(cid:237)a de caballos en los diferentes Estados miembros En los Estados circundantes del Mar BÆltico se han criado caballos de sangre a gran escala desde hace mucho tiempo. Por ejemplo, en Finlandia ha habido caballos de sangre desde hace mÆs de 400 aæos, y la asociaci(cid:243)n de criadores de caballos de sangre lleva funcionando oficialmente desde hace ya mÆs de 75 aæos. El tipo de caballo de sangre es el mismo en todos estos Estados, el caballo de Prusia oriental o Trakehner, junto al que aparece a menudo otra raza local, por ejemplo, el caballo de Finlandia o el caballo de Suecia septentrional. La ayuda que se paga por caballo es de aproximadamente 500 marcos finlandeses al aæo, en tanto que la ayuda que se paga por vaca tradicional es del doble. Sin embargo, la importancia del caballo, por ejemplo, para la conservaci(cid:243)n del paisaje tradicional y la construcci(cid:243)n de una imagen positiva del mundo rural es, como m(cid:237)nimo, tan valiosa como la de la vaca, y los gastos que ocasionan los caballos, de los que generalmente se cr(cid:237)a un solo ejemplar, son quizÆs, debido a los beneficios limitados que se obtienen, mÆs elevados que los que ocasionan las vacas, de las que se cr(cid:237)an normalmente varios ejemplares en la misma explotaci(cid:243)n. Habida cuenta de lo anterior: (cid:129) ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n si es cierto que la UE estÆ pagando o tiene previsto pagar una ayuda por los caballos tradicionales en algunos Estados circundantes del Mar BÆltico de acuerdo con criterios diferentes, a pesar de que comparten las mismas condiciones, razas e historia? (cid:129) ¿Considera la Comisi(cid:243)n que existen motivos justificados, por ejemplo, desde el punto de vista del mantenimiento del paisaje tradicional, para dejar a algunos pa(cid:237)ses sin la ayuda por la cr(cid:237)a de caballos de sangre? (cid:129) ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n con arreglo a quØ requisitos se deciden los criterios para el pago de este tipo de ayuda y las condiciones para la percepci(cid:243)n de la misma?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 747/2000 av den 11 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 12. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 90/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 747/2000 av den 11 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (2) produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 12 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 11 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 90/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 4. 2000 till kommissionens förordning av den 11 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 804 999 388 400 512 528 720 999 121,5 123,3 190,1 145,0 136,4 140,6 146,6 141,2 77,8 67,1 72,4 67,1 36,5 46,7 33,7 50,4 46,9 35,3 52,3 79,3 55,6 101,7 95,5 93,5 82,3 81,9 76,2 76,9 104,9 89,1 72,3 65,5 70,9 79,4 107,7 79,2 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2543/1999 (EGT L 307, 2. 12. 1999, s. 46). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1160/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. Witboek inzake Voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit.

eurovoc_concepts:
European social policy
food safety
labelling
product quality

text: C 53 E/88 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 1. Welke bijkomende bevoegdheden zijn volgens de Commissie noodzakelijk om sneller in actie te kunnen treden bij de follow-up van inspecties? 2. Zijn met betrekking tot deze bijkomende bevoegdheden reeds concrete voorstellen uitgewerkt? Zo ja, welke zijn de krachtlijnen van deze voorstellen? Zo neen, wanneer zal de Commissie beschikken over concrete voorstellen met betrekking tot de gewenste bijkomende bevoegdheden? (2001/C 53 E/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1160/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (11 april 2000) Betreft: Witboek inzake Voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit In januari 2000 verscheen het Witboek inzake voedselveiligheid (COM(1999) 719). Hoofdstuk 4 behandelt de oprichting van een Europese Voedselautoriteit (EVA). Hoofdstuk 5 gaat in op de wetgeving inzake voedselveiligheid. De Commissie wil een voorstel indienen om de zgn. 25 %-regel voor samengestelde ingrediºnten af te schaffen (onderdeel 100). Ook vraagt zij aandacht voor het probleem van de carry-over van additieven en voor de vermelding op het etiket van allergenen, waar nu nog de naam van de productcategorie volstaat. 1. Is de Commissie bereid voorafgaand onderzoek te verrichten naar de praktische haalbaarheid van de vermelding van alle ingrediºnten? Zo neen, ziet de Commissie af van de mogelijkheid om alle ingrediºnten te vermelden? En welke argumenten hanteert de Commissie om bij voorbaat af te zien van de mogelijkheid om alle ingrediºnten te vermelden? Voorziet de Commissie etikettering van additieven die aanwezig zijn ingevolge carry-over? Zo neen, 2. waarom niet? (2001/C 53 E/117) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1161/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Witboek inzake Voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit In januari 2000 verscheen het Witboek inzake voedselveiligheid (COM(1999) 719). Hoofdstuk 4 behandelt de oprichting van een Europese Voedselautoriteit (EVA). Hoofdstuk 5 gaat in op de wetgeving inzake voedselveiligheid. Gezondheidsclaims blijven verboden (onderdeel 101). Voorgesteld wordt evenwel te overwegen of (cid:132)functionele claims(cid:148) en (cid:132)voedingskundige claims(cid:148) ge(cid:239)ntroduceerd kunnen worden. Ook wil de Commissie bekijken of de voedingswaarde-etiketteringsrichtlijn moet worden aangepast. (cid:132)Functionele claims(cid:148) verwijzen naar het beter functioneren van lichaamsfuncties. 1. Is de Commissie van plan regels op te stellen voor (cid:132)functionele claims(cid:148)? Zo ja, welke zullen de krachtlijnen zijn van deze maatregelen? Zo neen, ontstaat dan geen vacu(cid:252)m inzake de vermelding van allerlei (cid:132)claims(cid:148)? 2. Zal de Commissie haar ontwerpvoorstel van 1993 met betrekking tot voedingskundige claims opnieuw voorleggen? Zo ja, wanneer? Zo neen, werkt de Commissie bij voorkeur aan een allesomvattende regeling voor de onderscheiden (cid:132)claims(cid:148)? 3. Wil de Commissie de verplichte voedingswaarde-etikettering voor alle levensmiddelen en/of het aantal items uitbreiden van vier tot acht? Zo neen, welke wijzigingen worden dan aangebracht in deze etikettering?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1131/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed.

eurovoc_concepts:
European Commission
European Food Safety Authority
interinstitutional relations (EU)

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/129 (2001/C 46 E/142) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1130/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Fłdevaremyndigheden bliver ansvarlig for videnskabelig r(cid:229)dgivning, og denne r(cid:229)dgivning m(cid:229) ske p(cid:229) grundlag af anerkendt fagkundskab. Den skal v(cid:230)re til r(cid:229)dighed for at give forbrugere oplysninger om udvikling vedrłrende fłdevaresikkerhed. Endelig skal fłdevaremyndigheden arbejde nłje sammen med nationale organer og dermed skabe et netv(cid:230)rk. 1. Hvordan skal samarbejdet med hensyn til informationsformidling til forbrugerne mellem fłdevare- myndigheden og de nationale informationsorganer forlłbe? Skal fłdevaremyndigheden og institutionerne have klart afgr(cid:230)nsede befłjelser i henhold til subsidiaritetsprincippet? Hvordan skal samarbejdet vedrłrende videnskabelig r(cid:229)dgivning mellem fłdevaremyndigheden og de fłdevaremyndigheden og organerne have klart afgr(cid:230)nsede 2. nationale oplysningsorganer forlłbe? Skal befłjelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet? (2001/C 46 E/143) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1131/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Kommissionen mener, at fłdevaremyndigheden błr have retsstatus for at kunne gennemfłre sin opgave uafh(cid:230)ngigt og f(cid:229) stłrst mulig indflydelse p(cid:229) beskyttelsen af forbrugernes sundhed, og at den desuden błr have en uafh(cid:230)ngig position over for EU-institutionerne. Giver den p(cid:229)t(cid:230)nkte uafh(cid:230)ngige position fłdevaremyndigheden befłjelse til at anmode Kommissionen om at głre rede for politiske beslutninger, hvor en udtalelse fra fłdevaremyndigheden spillede en rolle? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor mener Kommissionen ikke, det er nłdvendigt, at fłdevaremyndigheden kan indhente oplysninger om opfłlgningen og/eller gennemfłrelsen af dens udtalelse? (2001/C 46 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1132/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Kommissionen udelukker (punkt 40). ikke, at fłdevaremyndighedens befłjelser i fremtiden kan blive udvidet 1. 2. Hvilke nye befłjelser t(cid:230)nker Kommissionen p(cid:229)? P(cid:229) hvilket tidspunkt skal denne udvidelse af befłjelser gennemfłres?


title: Regulamento (CE) n.° 748/2000 da Comissão, de 11 de Abril de 2000, relativo à emissão de certificados de exportação do sistema B no sector dos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit
vegetable

text: 12. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 90/3 REGULAMENTO (CE) N. o 748/2000 DA COMISSÃO de 11 de Abril de 2000 relativo à emissão de certificados de exportação do sistema B no sector dos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2190/96 da Comissão, de 14 de Novembro de 1996, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CE) n. o 2200/96 do Conselho, no que respeita às restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 298/2000 (2), e, nomeadamente, o n. o 5 do seu artigo 5. o, Considerando o seguinte: (1) (2) O Regulamento (CE) n. o 470/2000 da Comissão (3), fixa as quantidades indicativas dos certificados de exportação do sistema B não pedidos no âmbito da ajuda alimentar. Perante as informações de que hoje dispõe a Comissão, em relação aos indicativas previstas para o período de exportação em curso poderão ser em breve superadas. Tal superação seria prejudicial ao bom funcionamento do regime das resti- limões, as quantidades tuições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas. (3) A fim de obviar a esta situação, há que rejeitar, até ao termo do período de exportação em curso, os pedidos de certificados do sistema B em relação aos limões exportados após 11 de Abril de 2000, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Em relação aos limões são rejeitados os pedidos de certificados de exportação do sistema B, apresentados ao abrigo do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 470/2000, em relação aos quais a declaração de exportação dos produtos tenha sido aceite após 11 de Abril de 2000 e antes de 17 de Maio de 2000. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 12 de Abril de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 11 de Abril de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (2) JO L 34 de 9. 2. 2000, p. 16. (3) JO L 57 de 2. 3. 2000, p. 12


title: Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksidin raja-arvoista

eurovoc_concepts:
atmospheric pollutant
environmental protection
pollution control
public awareness campaign
public health

text: 26. 9. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 274 E/91 Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksidin raja-arvoista (1) (2000/C 274 E/10) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(2000) 223 lopull. (cid:151) 98/0333(COD) (Komission esitt(cid:228)m(cid:228) 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla) (1) EYVL C 53, 24. 2. 1999, s. 8. ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka Ei muutoksia ottavat huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) menettely(cid:228) yhteistoiminnassa Euroopan parlamentin kanssa, sek(cid:228) katsovat seuraavaa: (1) Perustamissopimuksen 174 artiklassa esitettyjen periaattei- den perusteella Euroopan yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n ja kest(cid:228)- v(cid:228)(cid:228)n kehitykseen liittyv(cid:228)(cid:228) politiikkaa ja toimintaa koske- vassa ohjelmassa (viides ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskeva toiminta- ohjelma) (1) on tarkoituksena erityisesti muuttaa ilman ep(cid:228)- puhtauksia koskevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Mainitussa ohjelmassa suositetaan pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin tavoitteiden asettamista ilman- laadulle. Perustamissopimuksen 174 artiklassa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ennalta varautumisen periaatetta sovelletaan ihmisten terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojeluun. (2) Perustamissopimuksen 152 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ter- veyden suojelua koskevat vaatimukset kuuluvat osana yh- teis(cid:246)n muuhun politiikkaan. Perustamissopimuksen 3 artik- lan p alakohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimintaan si- s(cid:228)ltyy my(cid:246)t(cid:228)vaikuttaminen korkean terveyden suojelun ta- son saavuttamiseen. (3) Ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syys- kuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/62/EY (2) 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvosto antaa kyseisen ar- tiklan 1 kohdassa tarkoitetun lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n sek(cid:228) 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. ___________ (1) EYVL C 138, 17. 5. 1993, s. 5. (2) EYVL L 296, 21. 11. 1996, s. 55. C 274 E/92 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 9. 2000 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS (4) Direktiivin 96/62/EY 8 artiklassa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) alueille, joilla ep(cid:228)puhtauksien pitoisuudet ilmassa ylitt(cid:228)v(cid:228)t raja-arvot laaditaan sek(cid:228) sovellettavat v(cid:228)liaikaiset ylitysmarginaalit, toimintasuunnitelmia, joiden avulla voidaan varmistaa raja- arvojen saavuttaminen s(cid:228)(cid:228)dettyyn p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n tai p(cid:228)iv(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)riin menness(cid:228). (5) Direktiiviss(cid:228) 96/62/EY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) raja-arvojen luku- arvojen on perustuttava t(cid:228)m(cid:228)n alan kansainv(cid:228)listen tieteel- listen ryhmien t(cid:246)iden tuloksiin. Komission on otettava huo- mioon viimeisimm(cid:228)t tiedot alan epidemiologisista ja ymp(cid:228)- rist(cid:246)alan tutkimuksista sek(cid:228) mittausmenetelmiss(cid:228) tapahtu- nut viimeisin kehitys raja-arvojen perustana olevien tekij(cid:246)i- den uudelleen tarkastelemiseksi. (5a) T(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) vahvistetut raja-arvot ovat v(cid:228)himm(cid:228)is- vaatimuksia. Perustamissopimuksen 176 artiklan mukai- sesti j(cid:228)senvaltiot voivat pit(cid:228)(cid:228) voimassa tai toteuttaa tiu- kempia suojatoimenpiteit(cid:228). Tiukempia raja-arvoja voidaan s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) varsinkin erityisen herkkien v(cid:228)est(cid:246)ryhmien, kuten J(cid:228)- lasten ja sairaalapotilaiden, terveyden suojelemiseksi. senvaltiot voivat s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) raja-arvot on saavutettava t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) aikaisemmin. (5b) Bentseeni on ihmisess(cid:228) sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttava genotoksinen aine eik(cid:228) sille voida m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) kynnysarvoa, jonka alapuo- lella ihmisten terveydelle ei aiheudu vaaraa. (6) Helpottaakseen t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin uudelleentarkastelua ko- mission ja j(cid:228)senvaltioiden olisi harkittava t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) tarkoitettujen ep(cid:228)puhtauksien eli bentseenin ja hiilimonok- sidin vaikutusten tutkimuksen edist(cid:228)mist(cid:228). Ei muutoksia (7) Vakioidut tarkat mittausmenetelm(cid:228)t ja yleiset perusteet mit- tausasemien sijainnille ovat t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228) ilmanlaadun arvi- oinnissa vertailukelpoisten tietojen hankkimiseksi koko yh- teis(cid:246)n alueelta. (7a) Komissiolle olisi toimitettava s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisten kertomusten perustaksi tietoa bentseenin ja hiilimonoksidin pitoisuuk- sista. (8) Ajantasaisten tietojen ilman bentseenin ja hiilimonoksidin Ei muutoksia pitoisuuksista olisi oltava helposti yleis(cid:246)n saatavilla, 26. 9. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 274 E/93 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS OVAT ANTANEET T˜M˜N DIREKTIIVIN: 1 artikla Tavoitteet T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tavoitteena on a) vahvistaa raja-arvot ilmassa oleville bentseenin ja hiilimo- noksidin pitoisuuksille ihmisten terveydelle ja koko ymp(cid:228)- rist(cid:246)lle haitallisten vaikutusten v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi, ehk(cid:228)isemiseksi tai v(cid:228)hent(cid:228)miseksi, b) arvioida yhteisin menetelmin ja perustein ilmassa olevia bentseenin ja hiilimonoksidin pitoisuuksia, c) hankkia riitt(cid:228)v(cid:228)sti tietoa ilmassa olevan bentseenin ja hii- limonoksidin pitoisuuksista ja varmistaa, ett(cid:228) tiedot ovat yleisesti saatavilla, d) yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228) ilman laatua sen ollessa hyv(cid:228) ja muissa tapauksissa parantaa sit(cid:228) bentseenin ja hiilimonoksidin osalta. 2 artikla M(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Sovelletaan direktiivin 96/62/EY 2 artiklan m(cid:228)(cid:228)ritelmi(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) tarkoitetaan: 1. (cid:148)ylemm(cid:228)ll(cid:228) arviointikynnyksell(cid:228)(cid:148) liitteess(cid:228) III m(cid:228)(cid:228)ritelty(cid:228) ta- soa, jota alhaisemmalla tasolla voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) mitta- uksia ett(cid:228) mallintamistekniikoita ilman laadun arvioimiseksi direktiivin 96/62/EY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti, 2. (cid:148)alemmalla arviointikynnyksell(cid:228)(cid:148) liitteess(cid:228) III m(cid:228)(cid:228)ritelty(cid:228) ta- jota alhaisemmalla tasolla voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan soa, joko mallintamista tai objektiivista arviointia ilman laadun arvioimiseksi direktiivin 96/62/EY 6 artiklan 4 kohdan mu- kaisesti, 3. (cid:148)kiinteill(cid:228) mittauksilla(cid:148) direktiivin 96/62/EY 6 artiklan 5 kohdan mukaisia mittauksia. 3 artikla Bentseeni J(cid:228)senvaltioiden on toteutettava tarvittavat 1. toimenpiteet sen varmistamiseksi, ett(cid:228) 5 artiklan mukaisesti m(cid:228)(cid:228)ritetyt il- massa olevan bentseenin pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) liitteess(cid:228) I vah- vistettua raja-arvoa. Liitteess(cid:228) I vahvistettua ylitysmarginaalia sovelletaan direktiivin 96/62/EY 8 artiklan mukaisesti. C 274 E/94 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 9. 2000 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS 2. Jos j(cid:228)senvaltiot voivat osoittaa, ett(cid:228) toimenpiteet, joilla on tarkoitus saavuttaa liitteess(cid:228) I s(cid:228)(cid:228)detyt raja-arvot, aiheuttaisivat vakavia yhteiskunnallistaloudellisia ongelmia tietyill(cid:228) alueilla ja tietyiss(cid:228) direktiivin 96/62/EY 12 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukai- sesti my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kyseisille alueille ja taajamille ajallisesti rajoitet- tuja enint(cid:228)(cid:228)n viiden vuoden pidennyksi(cid:228) raja-arvon saavuttami- seksi. toimimalla taajamissa, komissio voi 4 artikla Hiilimonoksidi J(cid:228)senvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen var- mistamiseksi, ett(cid:228) 5 artiklan mukaisesti m(cid:228)(cid:228)ritetyt ilmassa ole- van hiilimonoksidin pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) liitteess(cid:228) II s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) raja-arvoa. Liitteess(cid:228) II vahvistettua ylitysmarginaalia sovelletaan direktiivin 96/62/EY 8 artiklan mukaisesti. 5 artikla Pitoisuuksien m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen 1. Direktiivin 96/62/EY 6 artiklassa tarkoitetut ylemm(cid:228)t ja alemmat arviointikynnykset bentseenille ja hiilimonoksidille vahvistetaan liitteess(cid:228) III olevassa I jaksossa. Mainitun direktiivin 6 artiklassa tarkoitettujen alueiden tai taajamien luokitusta on tarkistettava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n joka viides vuo- liitteess(cid:228) III olevassa II jaksossa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) menettely(cid:228) nou- si dattaen. Luokittelua on tarkistettava aikaisemmin, jos ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksidin pitoisuuksiin merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vaikuttavassa toiminnassa tapahtuu huomattavia muutoksia. Perusteet n(cid:228)ytteenottopaikkojen sijainnin m(cid:228)(cid:228)rittelemi- 2. seksi ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksidin pitoisuuk- sien mittaamista varten luetellaan liitteess(cid:228) IV. N(cid:228)ytteenotto- paikkojen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kunkin kyseess(cid:228) olevan ep(cid:228)puhtau- den kiinteille pitoisuusmittauksille esitet(cid:228)(cid:228)n liitteess(cid:228) V; paikat on sijoitettava jokaiselle alueelle tai jokaiseen taajamaan, jossa mittausta edellytet(cid:228)(cid:228)n, siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) kiinte(cid:228) mittaus on ainoa pitoisuuksia koskeva tietol(cid:228)hde kyseisess(cid:228) kohteessa. 3. Jos alueilla ja taajamissa saadaan tietoa kiinteiden mittaus- asemien antamien tietojen lis(cid:228)ksi muista l(cid:228)hteist(cid:228), esimerkiksi p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskevista tiedoista, suuntaa-antavista mittausmenetel- mist(cid:228) ja ilmanlaadun mallintamisesta, kiinteiden mittausase- mien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja muiden tekniikoiden alueellisen erottelu- kyvyn on oltava riitt(cid:228)vi(cid:228) ilman ep(cid:228)puhtauspitoisuuksien m(cid:228)(cid:228)- ritt(cid:228)miseksi liitteess(cid:228) IV olevan I jakson ja liitteess(cid:228) VI olevan I jakson mukaisesti. 4. Niill(cid:228) alueilla ja taajamissa, joissa mittaamista ei edellytet(cid:228), voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) mallintamista tai objektiivisia arviointiteknii- koita. 26. 9. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 274 E/95 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS 5. Vertailumenetelm(cid:228)t bentseenin ja hiilimonoksidin n(cid:228)yt- teenottoa ja analysointia varten esitet(cid:228)(cid:228)n liitteess(cid:228) VII olevassa jaksossa esitell(cid:228)(cid:228)n jaksossa. Liitteess(cid:228) VII olevassa III I vertailutekniikat ilmanlaadun mallintamista varten. ja II J(cid:228)senvaltioiden on ilmoitettava komissiolle direktiivin 6. 96/62/EY 11 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisista ilman- laadun alustavassa arvioinnissa k(cid:228)ytett(cid:228)vist(cid:228) menetelmist(cid:228) t(cid:228)- m(cid:228)n direktiivin 9 artiklassa mainittuun p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n men- ness(cid:228). 7. Muutoksista, jotka tarvitaan t(cid:228)m(cid:228)n artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ja liitteiden III(cid:150)VII mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehityk- seen, p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n direktiivin 96/62/EY 12 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) menettely(cid:228) noudattaen; 7. Muutoksista, jotka tarvitaan t(cid:228)m(cid:228)n artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ja liitteiden III(cid:150)VII mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehityk- seen, p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n direktiivin 96/62/EY 12 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) menettely(cid:228) noudattaen; muutokset eiv(cid:228)t kuitenkaan saa aiheut- taa suoraan tai v(cid:228)lillisesti muutoksia raja-arvoihin. 6 artikla Ei muutoksia Tiedottaminen yleis(cid:246)lle 1. J(cid:228)senvaltioiden on varmistettava, ett(cid:228) ajantasaiset tiedot ilmassa olevan bentseenin ja hiilidioksidin pitoisuuksista toimi- tetaan rutiiniluonteisesti yleis(cid:246)n ja asianomaisten j(cid:228)rjest(cid:246)jen, kuten ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)jen, kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)jen ja herkkien v(cid:228)- est(cid:246)nosien etua valvovien j(cid:228)rjest(cid:246)jen sek(cid:228) muiden asianmukais- ten terveydenhuollon elinten saataville esimerkiksi radion, tele- vision, tietoverkkopalvelujen, ilmoitustaulujen, v(cid:228)lityksell(cid:228). lehdist(cid:246)n, 1. J(cid:228)senvaltioiden on varmistettava, ett(cid:228) ajantasaiset tiedot ilmassa olevan bentseenin ja hiilidioksidin pitoisuuksista toimi- tetaan rutiiniluonteisesti yleis(cid:246)n ja asianomaisten j(cid:228)rjest(cid:246)jen, kuten ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)jen, kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)jen ja herkkien v(cid:228)- est(cid:246)nosien etua valvovien j(cid:228)rjest(cid:246)jen sek(cid:228) muiden asianmukais- ten terveydenhuollon elinten saataville esimerkiksi radion, tele- vision, lehdist(cid:246)n, ilmoitustaulujen, tietoverkkopalvelujen, teks- titelevision, puhelimen tai faksin v(cid:228)lityksell(cid:228). Tiedot ilmassa olevan bentseenin pitoisuuksista on ajantasais- tettava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran kuukaudessa. Tiedot ilmassa olevan hiilimonoksidin pitoisuuksista on p(cid:228)ivitett(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) Tiedot ilmassa olevan bentseenin pitoisuuksista on ajantasais- tettava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran kuukaudessa. Tiedot ilmassa olevan hiilimonoksidin pitoisuuksista on p(cid:228)ivitett(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) tai tunnin v(cid:228)lein, mik(cid:228)li se on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdol- lista. Kyseisist(cid:228) tiedoista on ilmett(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n todetut tapaukset, joissa raja-arvot ovat ylittyneet liitteiss(cid:228) I ja II m(cid:228)(cid:228)riteltyjen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten ajanjaksojen aikana. T(cid:228)ll(cid:246)in on annettava my(cid:246)s lyhyt raja-arvoihin liittyv(cid:228) arvio ja tarvittaessa tietoja terveysvaikutuksista. Ei muutoksia 2. Saattaessaan suunnitelmansa tai ohjelmansa yleisesti saa- taville direktiivin 96/62/EY 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden on saatettava kyseiset suunnitelmat tai ohjelmat my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen j(cid:228)rjest(cid:246)jen tie- toon. 2. Saattaessaan suunnitelmansa tai ohjelmansa yleisesti saa- taville direktiivin 96/62/EY 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden on saatettava kyseiset suunnitelmat tai ohjelmat my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen j(cid:228)rjest(cid:246)jen tie- toon. T(cid:228)m(cid:228) koskee my(cid:246)s liitteess(cid:228) IV olevassa II jaksossa tar- koitettuja tietoja. 3. Yleis(cid:246)lle ja j(cid:228)rjest(cid:246)ille 1 ja 2 kohdan mukaisesti annetta- vien tietojen on oltava selkeit(cid:228), ymm(cid:228)rrett(cid:228)vi(cid:228) ja helposti saa- tavilla. Ei muutoksia C 274 E/96 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 9. 2000 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS 7 artikla Kertomus 1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vii- meist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2004 kertomuksen, jossa k(cid:228)- sitell(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin soveltamisesta saatua kokemusta ja erityisesti uusinta tieteellist(cid:228) tutkimusta siit(cid:228), miten altistumi- nen bentseenille ja hiilimonoksidille vaikuttaa ihmisten tervey- teen, ja ekosysteemiin, sek(cid:228) teknologista kehityst(cid:228), mukaan lu- kien ilman bentseeni- ja hiilimonoksidipitoisuuksien mittaus- menetelmiss(cid:228) ja muissa arviointimenetelmiss(cid:228) tapahtunut kehi- tys. 1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vii- meist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2004 kertomuksen, jossa k(cid:228)- sitell(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin soveltamisesta saatua kokemusta ja erityisesti uusinta tieteellist(cid:228) tutkimusta siit(cid:228), miten altistumi- nen bentseenille ja hiilimonoksidille vaikuttaa ihmisten tervey- teen, erityisesti herk(cid:228)t v(cid:228)est(cid:246)ryhm(cid:228)t huomioon ottaen, ja eko- systeemiin, sek(cid:228) teknologista kehityst(cid:228), mukaan lukien ilman bentseeni- ja hiilimonoksidipitoisuuksien mittausmenetelmiss(cid:228) ja muissa arviointimenetelmiss(cid:228) tapahtunut kehitys. Kertomus esitet(cid:228)(cid:228)n erottamattomana osana ilmanlaadun 2. jossa on tarkoitus tarkastella ja ehdottaa yhteis(cid:246)n strategiaa, ilmanlaadun tavoitteita ja kehitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanostrategioita kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Strategiassa otetaan huo- mioon Ei muutoksia a) ilmanlaadusta, happamoitumisesta ja rehev(cid:246)itymisest(cid:228) aikai- semmin annettujen vaatimusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano, mukaan lukien edistyminen direktiivin 96/62/EY 4 artiklan mukai- sesti asetettujen raja-arvojen ja tavoitearvojen saavuttami- sessa, b) ep(cid:228)puhtauksien kulkeutuminen valtioiden rajojen yli, c) ilmanlaadun, happamoitumisen ja rehev(cid:246)itymisen uusien tai tarkistettujen tavoitteiden tarve, d) nykyinen ilmanlaatu ja sen suuntaukset vuoteen 2010 ja sen j(cid:228)lkeen, e) yleiset mahdollisuudet kaikista kyseeseen tulevista l(cid:228)hteist(cid:228) aiheutuvien ep(cid:228)puhtausp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen rajoittamiseksi edelleen, ot- taen huomioon tekninen toteutettavuus ja kustannustehok- kuus, f) ep(cid:228)puhtauksien v(cid:228)liset suhteet ja mahdollisuudet laatia yh- teisi(cid:228) strategioita yhteis(cid:246)n ilmanlaatu- ja muiden siihen liit- tyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, g) nykyiset ja tulevat vaatimukset yleis(cid:246)lle tiedottamisesta sek(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja komission v(cid:228)lisest(cid:228) tietojenvaihdosta, h) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin soveltamisesta j(cid:228)senvaltioissa saadut koke- liitteen IV mukaiset mukset, mukaan luettuna erityisesti edellytykset, joiden mukaan mittaukset on suoritettu. Ihmisten terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun korkean tason 3. yll(cid:228)pit(cid:228)miseksi kertomukseen liitet(cid:228)(cid:228)n tarvittaessa ehdotuksia t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin muuttamiseksi. Komissio ehdottaa erityisesti ehdotonta takarajaa liitteess(cid:228) I bentseenille s(cid:228)(cid:228)dettyjen raja-ar- vojen saavuttamiseksi my(cid:246)nnett(cid:228)ville pidennyksille, joita voi- daan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) 3 artiklan 2 kohdan nojalla. 26. 9. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 274 E/97 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS 8 artikla Seuraamukset J(cid:228)senvaltioiden on s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) sovellettavista seuraamuksista t(cid:228)- m(cid:228)n direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten rikkomisista. Seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. 9 artikla T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano 1. J(cid:228)senvaltioiden on saatettava t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin noudatta- misen edellytt(cid:228)m(cid:228)t lait, asetukset ja hallinnolliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset voimaan viimeist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2001. Niiden on ilmoitettava t(cid:228)st(cid:228) komissiolle viipym(cid:228)tt(cid:228). N(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden antamissa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiss(cid:228) on viitattava t(cid:228)h(cid:228)n direktiiviin, tai niihin on liitett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)llainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. J(cid:228)senvaltioiden on s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) siit(cid:228), miten viittaukset tehd(cid:228)(cid:228)n. 2. J(cid:228)senvaltioiden on toimitettava t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) tarkoite- tuista kysymyksist(cid:228) antamansa keskeiset kansalliset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset kirjallisina komissiolle. 10 artikla Voimaantulo T(cid:228)m(cid:228) direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenenten(cid:228) p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen viralli- sessa lehdess(cid:228). 11 artikla Osoitus T(cid:228)m(cid:228) direktiivi on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. LIITE I BENTSEENIN RAJA-ARVO Raja-arvo on ilmaistava yksikk(cid:246)in(cid:228) (cid:236)g/m3. Tilavuus on normalisoitava 293 K:n l(cid:228)mp(cid:246)tilaan ja 101,3 kPa:n paineeseen. Keskiarvon m(cid:228)(cid:228)ritysajanjakso Raja-arvo Ylitysmarginaali Raja-arvo ihmisten terveyden suojele- miseksi Kalenteri- vuosi 5 (cid:236)g/m3 5 (cid:236)g/m3 (100 %) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tul- lessa voimaan, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen raja-arvoa pienennet(cid:228)(cid:228)n 1. tammikuuta 2003 ja t(cid:228)- m(cid:228)n j(cid:228)lkeen joka 12. kuukausi yht(cid:228) suu- rella prosentti-osuudella vuosittain siten, ett(cid:228) 0 % saavutetaan 1. tammikuuta 2010 menness(cid:228). P(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), johon men- ness(cid:228) raja-arvo on saa- vutettava 1. tammikuuta 2010 (1) (1) Paitsi niill(cid:228) alueilla ja taajamissa, joille on my(cid:246)nnetty ajallisesti rajoitettuja pidennyksi(cid:228) 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. C 274 E/98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 9. 2000 LIITE II HIILIMONOKSIDIN RAJA-ARVO Raja-arvo on ilmaistava yksikk(cid:246)in(cid:228) mg/m3. Tilavuus on normalisoitava olosuhteisiin l(cid:228)mp(cid:246)tila 293 K ja paine 101,3 kPa. Keskiarvon m(cid:228)(cid:228)ritysajanjakso Raja-arvo Ylitysmarginaali Raja-arvo ihmisten terveyden suojele- miseksi 8 tuntia (jatkuvalla periaatteella) 10 (cid:236)g/m3 5 (cid:236)g/m3 (50 %) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tullessa voimaan, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen raja-arvoa pie- nennet(cid:228)(cid:228)n 1. tammikuuta 2003 ja t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen joka 12. kuukausi yht(cid:228) suurella prosenttiosuudella vuosittain siten, ett(cid:228) tammikuuta 2005 0 % saavutetaan 1. menness(cid:228). P(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), johon men- ness(cid:228) raja-arvo on saa- vutettava 1. tammikuuta 2005 ILMASSA OLEVAN BENTSEENIN JA HIILIMONOKSIDIN PITOISUUKSIEN ARVIOINTIVAATIMUSTEN M˜˜RITTELEMINEN ALUEELLA TAI TAAJAMASSA LIITE III I. Ylemm(cid:228)t ja alemmat arviointikynnykset Seuraavia arvoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ylempin(cid:228) ja alempina arviointikynnyksin(cid:228): a) Bentseeni Ylempi arviointikynnys Alempi arviointikynnys b) Hiilimonoksidille Ylempi arviointikynnys Alempi arviointikynnys Vuosittainen keskiarvo 70 % raja-arvosta (3,5 (cid:236)g/m3) 40 % raja-arvosta (2 (cid:236)g/m3) 8 tunnin keskiarvo 70 % raja-arvosta (7 (cid:236)g/m3) 50 % raja-arvosta (5 (cid:236)g/m3) II. Ylemm(cid:228)n ja alemman arviointikynnyksen ylittymisen m(cid:228)(cid:228)ritteleminen Ylemm(cid:228)n ja alemman arviointikynnyksen ylittyminen on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) sellaisten edellisten viiden vuoden aikana saatujen pitoisuuksien pohjalta, joista on riitt(cid:228)v(cid:228)t tiedot. Arviointikynnys katsotaan ylitetyksi silloin, kun numeeriset arviointi- kynnyspitoisuudet on kyseisten viiden vuoden aikana ylitetty yhteens(cid:228) yli kolme kertaa niin usein kuin kunakin vuonna on sallittu. Jos tietoja on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) viitt(cid:228) vuotta lyhyemm(cid:228)lt(cid:228) ajalta, j(cid:228)senvaltiot voivat yhdist(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)luetteloista ja mallintami- jotka on saatu sellaisina ajanjaksoina ja sellaisissa sesta saatuihin tietoihin lyhytkestoisten mittausjaksojen tuloksia, paikoissa, ett(cid:228) ne ovat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti korkeille pilaantumistasoille tyypillisi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n ylempien ja alempien arviointikynnysten ylittymisen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi. 26. 9. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 274 E/99 N˜YTTEENOTTOPAIKKOJEN SIJAINTI ILMASSA OLEVAN BENTSEENIN JA HIILIMONOKSIDIN PITOISUUK- SIEN MITTAAMISEKSI LIITE IV Kiinteiss(cid:228) mittauksissa sovelletaan seuraavassa esitettyj(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia: I. Paikan valinta suuressa mittakaavassa Kun tarkoitus on suojella ihmisten terveytt(cid:228), n(cid:228)ytteenottopaikat valitaan siten, ett(cid:228) i) saadaan tietoa sellaisilta alueiden ja taajamien osa-alueilta, joilla esiintyy korkeimpia pitoisuuksia, joille v(cid:228)est(cid:246) voi altistua suoraan tai v(cid:228)lillisesti sellaisena ajanjaksona, joka on merkitt(cid:228)v(cid:228) verrattuna raja-arvon (-arvojen) laskemiseen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n ajanjaksoon, ii) saadaan tietoa alueiden ja taajamien muiden sellaisten osa-alueiden ep(cid:228)puhtaustasoista, joilla v(cid:228)est(cid:246)n yleinen altistu- minen on edustavaa. N(cid:228)ytteenottopaikat valitaan yleens(cid:228) siten, ett(cid:228) v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n hyvin pienten, n(cid:228)ytteenottopaikan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)heisyydess(cid:228) sijaitsevien mikroymp(cid:228)rist(cid:246)jen mittaaminen. Ilman laadun suhteen edustava n(cid:228)ytteenottopaikka valitaan periaatteessa siten, ett(cid:228) ymp(cid:228)r(cid:246)iv(cid:228) alue on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 200 m2 vilkasliikenteisill(cid:228) paikoilla ja useita neli(cid:246)kilometrej(cid:228) mitattaessa kaupunkialueen taustaa. N(cid:228)ytteenottopaikkojen on oltava mahdollisuuksien mukaan edustavia my(cid:246)s samankaltaisten sijaintipaikkojen suhteen, jotka eiv(cid:228)t ole n(cid:228)ytteenottopaikkojen v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)heisyydess(cid:228). Erityist(cid:228) huomiota on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) n(cid:228)ytteenottopaikkojen sijoittamiseen saariin silloin, kun t(cid:228)llainen sijaintipaikka on tarpeen ihmisten terveyden suojelemiseksi. II. Paikan valinta pieness(cid:228) mittakaavassa Seuraavia ohjeita noudatetaan niin pitk(cid:228)lle kuin se on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228): (cid:151) Virtausta n(cid:228)ytteenottokoettimen sis(cid:228)(cid:228)nmenoaukon ymp(cid:228)rill(cid:228) ei saa rajoittaa; mitk(cid:228)(cid:228)n esteet eiv(cid:228)t saa vaikuttaa n(cid:228)ytteenottimen l(cid:228)hell(cid:228) tapahtuvaan ilmavirtaukseen (tavallisesti n(cid:228)ytteenotin on sijoitettava muutaman metrin p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n rakennuksista, parvekkeista, puista ja muista esteist(cid:228) sek(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 0,5 m metrin p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n l(cid:228)himm(cid:228)st(cid:228) rakennuksesta silloin, kun n(cid:228)ytteenottopaikat edustavat ilman laatua rakennuslinjassa). (cid:151) N(cid:228)ytteenottopaikalla sis(cid:228)(cid:228)nmenoaukon on oltava yleens(cid:228) 1,5 metrin (hengitysalue) ja 4 metrin v(cid:228)lill(cid:228) maanpinnasta mitattuna. Joissakin tilanteissa saatetaan tarvita t(cid:228)t(cid:228) korkeampia kohteita (jopa 8 metriss(cid:228)). Korkea sijaintipaikka voi tulla kysymykseen my(cid:246)s silloin, kun asema edustaa suurta aluetta. (cid:151) Koettimen sis(cid:228)(cid:228)nmenoaukkoa ei saa sijoittaa l(cid:228)hteen v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)heisyyteen (cid:150) n(cid:228)in v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n ilmaan sekoittumat- tomien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen suora otto. (cid:151) N(cid:228)ytteenottimen poistoaukko on asetettava siten, ett(cid:228) v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n poistoilman uudelleenkierr(cid:228)tys n(cid:228)ytteenottimen sis(cid:228)(cid:228)nmenoon. (cid:151) N(cid:228)ytteenottimien sijainti vilkasliikenteisill(cid:228) paikoilla: (cid:151) n(cid:228)ytteenottopaikkojen on sijaittava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 25 metrin p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) suurien risteysalueiden reunasta ja v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 4 metrin p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)himm(cid:228)n ajokaistan keskikohdasta; t(cid:228)m(cid:228) koskee kaikkia ep(cid:228)puhtauksia (cid:151) hiilimonoksidia mitattaessa sis(cid:228)(cid:228)nmenoaukot saavat sijaita enint(cid:228)(cid:228)n 5 metrin p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) kadunvarresta (cid:151) bentseeni(cid:228) mitattaessa osalta sis(cid:228)(cid:228)nmenoaukkojen on sijaittava siten, ett(cid:228) ilman laadusta rakennuslinjan l(cid:228)heisyy- dess(cid:228) saadaan edustava otos. My(cid:246)s seuraavat tekij(cid:228)t voidaan ottaa huomioon: (cid:151) h(cid:228)iritsev(cid:228)t l(cid:228)hteet (cid:151) turvallisuus (cid:151) helppop(cid:228)(cid:228)syisyys (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)virran ja puhelinyhteyksien saatavuus (cid:151) paikan erottuvuus ymp(cid:228)rist(cid:246)st(cid:228) (n(cid:228)kyvyys) C 274 E/100 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 9. 2000 (cid:151) yleis(cid:246)n ja laitteiden k(cid:228)ytt(cid:228)jien turvallisuus (cid:151) useiden n(cid:228)ytteidenottopaikkojen sijoittaminen l(cid:228)hekk(cid:228)in eri aineiden mittausta varten (cid:151) (rakennus) suunnitteluun liittyv(cid:228)t vaatimukset. III. Dokumentointi ja paikanvalinnan tarkistaminen Paikan valintamenettely on dokumentoitava kokonaisuudessaan luokitteluvaiheessa esimerkiksi ymp(cid:228)r(cid:246)iv(cid:228)n alueen valo- kuvin, joihin on merkitty ilmansuunnat, ja yksityiskohtaisin kartoin. Mittauspaikat on tarkistettava s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin ja dokumentoitava uudelleen, jotta voidaan varmistua siit(cid:228), ett(cid:228) valintaperusteet pysyv(cid:228)t edelleen voimassa. PERUSTEET ILMASSA OLEVAN BENTSEENIN JA HIILIMONOKSIDIN PITOISUUKSIEN KIINTEIDEN MITTA- USTEN N˜YTTEENOTTOPAIKKOJEN LUKUM˜˜R˜N M˜˜RITT˜MISEKSI LIITE V Kiinteiden mittauksien n(cid:228)ytteenottopaikkojen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) valvottaessa raja-arvojen noudattamista ihmis- ten terveyden suojelemiseksi alueilla ja taajamissa, joissa kiinte(cid:228) mittaus on ainoa tietol(cid:228)hde a) Hajakuormitusl(cid:228)hteet Taajaman tai alueen v(cid:228)est(cid:246) (tuhansina) Kun pitoisuudet ylitt(cid:228)v(cid:228)t ylemm(cid:228)n arviointikynnyksen Kun enimm(cid:228)ispitoisuudet ovat ylemm(cid:228)n ja alemman arviointikynnyksen v(cid:228)liss(cid:228) 0(cid:150)250 250(cid:150)499 500(cid:150)749 750(cid:150)999 1 000(cid:150)1 499 1 500(cid:150)1 999 2 000(cid:150)2 749 2 750(cid:150)3 749 3 750(cid:150)4 749 4 750(cid:150)5 999 > 6 000 1 2 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 Kun tietyll(cid:228) alueella tai tietyss(cid:228) taajamassa on enemm(cid:228)n kuin yksi mittausasema, v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhden aseman on sijaittava vilkasliikenteisell(cid:228) paikalla ja v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhden kaupunkitaajamassa. b) Pistekuormitusl(cid:228)hteet Pistekuormitusl(cid:228)hteiden l(cid:228)heisyydess(cid:228) tapahtuvan pilaantumisen arvioimiseksi lasketaan jatkuvien mittausten n(cid:228)yt- teenottopaikkojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) siten, ett(cid:228) otetaan huomioon p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)tiheydet, ilman ep(cid:228)puhtauksien todenn(cid:228)k(cid:246)iset le- vi(cid:228)mismallit sek(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)n mahdollinen altistuminen. 26. 9. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 274 E/101 TIETOJEN LAATUTAVOITTEET JA ILMANLAADUN ARVIOINTITULOSTEN KOKOAMINEN LIITE VI I. Tietojen laatutavoitteet Laadunvarmistusohjelmien ohjeiksi on laadittu j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitett(cid:228)v(cid:228)t arviointimenetelmien tarkkuutta, arviointiajanjak- son v(cid:228)himm(cid:228)iskestoa sek(cid:228) mittaustietojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevat laatutavoitteet: Bentseeni Hiilimonoksidi Jatkuva mittaus Tarkkuus Tallennettujen tietojen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Suuntaa-antava mittaus Tarkkuus Tallennettujen tietojen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Kesto v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n Mallinnuksen tarkkuus: 8 tunnin keskiarvo Vuosittaiset keskiarvot Objektiivisen arvion Tarkkuus: 25 % 90 % 30 % 90 % 15 % 90 % 25 % 90 % 14 % (satunnaisesti yksi mittaus vii- kossa jaettuna tasaisesti koko vuo- delle tai 8 viikkoa jaettuna tasaisesti koko vuodelle) 14 % (satunnaisesti yksi mittaus vii- kossa jaettuna tasaisesti koko vuo- delle tai 8 viikkoa jaettuna tasaisesti koko vuodelle) (cid:150) 50 % 100 % 50 % (cid:150) 75 % Mittauksen tarkkuus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n julkaisun (cid:148)Guide to the Expression of Uncertainty of Measurements(cid:148) (ISO 1993) tai julkaisun ISO 5725-1 (cid:148)Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results(cid:148) (1994) mukaisesti. Taulukossa esitetyt prosenttiosuudet ovat yksitt(cid:228)isten mittausten keskiarvoja kyseiselt(cid:228) ajanjaksolta ja kyseiselle raja- arvolle 95 %:n luottamusv(cid:228)lill(cid:228) (j(cid:228)rjestelm(cid:228)virhe + kaksi kertaa vakiopoikkeama). Jatkuvien mittausten tarkkuus koskee kyseeseen tulevaa raja-arvoaluetta. Mallintamisen ja objektiivisen arvioinnin tarkkuus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n mitattujen ja laskettujen pitoisuustasojen enimm(cid:228)ispoik- keamana kyseiselle ajanjaksolle ja raja-arvolle tapahtumien ajankohtaa huomioon ottamatta. Tallennettavien tietojen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja mittausaikaa koskevissa vaatimuksissa ei oteta huomioon laitteiden s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)llisen kalibroinnin tai tavanomaisen yll(cid:228)pidon aikana tapahtuvaa tietojen h(cid:228)vikki(cid:228). Bentseenin osalta j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) satunnaismittausta jatkuvan mittauksen sijasta, mik(cid:228)li ne voivat osoittaa komissiolle, ett(cid:228) ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t, mukaan luettuna satunnaisn(cid:228)ytteenotosta johtuvat ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t, t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t jat- kuvalle mittaukselle s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) tietojen laatutavoitteen, joka on 25 prosenttia. II. Ilmanlaadun arvioinnin tulokset Alueilta tai taajamista, joilla k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ilmanlaadun arvioimiseksi muita l(cid:228)hteit(cid:228) kuin mittauksia mittauksista saatujen tietojen lis(cid:228)ksi tai ainoana arviointiv(cid:228)lineen(cid:228), on koottava seuraavat tiedot: (cid:151) kuvaus suoritetuista arviointitoimista (cid:151) k(cid:228)ytetyt erityismenetelm(cid:228)t sek(cid:228) viittaukset menetelm(cid:228)kuvauksiin (cid:151) tietol(cid:228)hteet C 274 E/102 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 9. 2000 (cid:151) kuvaus tuloksista, mukaan lukien tarkkuudet sek(cid:228) erityisesti kaikkien niiden kyseisell(cid:228) alueella tai taajamassa sijait- sevien osa-alueiden laajuus, tai mahdollisesti niiden teiden pituus, joiden kohdalla pitoisuudet ylitt(cid:228)v(cid:228)t raja-arvon (-arvot) tai mahdollisesti raja-arvon (-arvot) sovellettavalla ylitysmarginaalilla (-marginaaleilla) lis(cid:228)ttyn(cid:228) sek(cid:228) kaikki ne alueet, joilla pitoisuudet ylitt(cid:228)v(cid:228)t ylemm(cid:228)n tai alemman arviointikynnyksen (cid:151) v(cid:228)est(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka mahdollisesti altistuu raja-arvon ylitt(cid:228)ville pitoisuuksille niiden raja-arvojen osalta, joiden tarkoi- tuksena on ihmisten terveyden suojelu. Jos mahdollista, j(cid:228)senvaltiot laativat karttoja, joissa n(cid:228)kyv(cid:228)t pitoisuusjakaumat kullakin alueella ja kussakin taajamassa. III. Standardointi Bentseenin ja hiilimonoksidin osalta tilavuus on normalisoitava olosuhteisiin l(cid:228)mp(cid:246)tila 293 K ja paine 101,3 kPa. VERTAILUMENETELM˜T BENTSEENIN JA HIILIMONOKSIDIN PITOISUUKSIEN ARVIOIMISEKSI LIITE VII I. Vertailumenetelm(cid:228) bentseenin analysoimiseksi ja n(cid:228)ytteenottoa varten Vertailumenetelm(cid:228) bentseenin mittaamiseksi on parhaillaan CENin standardoitavana oleva menetelm(cid:228), jossa n(cid:228)yte pum- pataan sorboivaan kasettiin, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen suoritetaan kaasukromatografinen m(cid:228)(cid:228)ritys. CENin standardoiman menetel- m(cid:228)n puuttuessa j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) samanlaiseen mittausmenetelm(cid:228)(cid:228)n perustuvia kansallisia standardimenetelmi(cid:228). J(cid:228)senvaltio voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s mit(cid:228) tahansa muuta menetelm(cid:228)(cid:228), jonka voidaan osoittaa antavan edell(cid:228) mainittua mene- telm(cid:228)(cid:228) vastaavia tuloksia. II. Vertailumenetelm(cid:228) hiilimonoksidin analysoimiseksi Vertailumenetelm(cid:228) hiilimonoksidin mittaamiseksi on ei-dispersiivinen infrapunaspektrometrimenetelm(cid:228) (non-dispersive infrared spectrometry, NDIR), jota CEN parhaillaan standardoi. CENin standardoiman menetelm(cid:228)n puuttuessa j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) samanlaiseen mittausmenetelm(cid:228)(cid:228)n perustuvia kansallisia standardimenetelmi(cid:228). J(cid:228)senvaltio voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s mit(cid:228) tahansa muuta menetelm(cid:228)(cid:228), jonka voidaan osoittaa antavan edell(cid:228) mainittua mene- telm(cid:228)(cid:228) vastaavia tuloksia. III. Mallintamisen vertailutekniikat Mallintamisen vertailutekniikoita ei voida t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) spesifioida


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1120/00 från Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen. Verkställande av fängelsedomen mot Akin Birdal och domen mot Necmettin Erkaban i Turkiet.

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession criteria
common foreign and security policy
freedom of expression
fundamental rights
opposition

text: C 26 E/156 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 fortfarande. De brittiska myndigheterna har ansvar f(cid:246)r att informera kommissionen om den f(cid:246)r(cid:228)ndrade situationen vad g(cid:228)ller de framtida (cid:228)garf(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r Rover har n(cid:229)gon betydelse f(cid:246)r det anm(cid:228)lda st(cid:246)dpakete. N(cid:228)r kommissionen har f(cid:229)tt denna information fr(cid:229)n F(cid:246)renade kungariket kommer den att handla d(cid:228)refter. Best(cid:228)mmelserna i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1475/95 av den 28 juni 1995 om till(cid:228)mpning 2. av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) vissa grupper f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- och serviceavtal f(cid:246)r motorfordon (1) (gruppundan- tagsf(cid:246)rordningen) r(cid:246)rande f(cid:246)rs(cid:228)ljarens r(cid:228)ttigheter och skyldigheter g(cid:228)ller huvudsakligen s(cid:228)ljarens f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsm(cid:229)l, lagerkrav, f(cid:246)rs(cid:228)ljning mellan f(cid:246)rs(cid:228)ljare inom n(cid:228)tverket samt giltighetstid och upps(cid:228)gning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsavtalet. Biltillverkarens skyldighet att leverera bilar till sina f(cid:246)rs(cid:228)ljare (cid:228)r ett fall av avtalsf(cid:246)rplik- telser som inte omfattas av gruppundantaget. (1) EGT L 145, 29. 6. 1995. (2001/C 26 E/193) SKRIFTLIG FR¯GA E-1112/00 fr(cid:229)n Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Ers(cid:228)ttning av utgifter i samband med icke-aff(cid:228)rsdrivande verksamhet i enlighet med den brittiska momslagen fr(cid:229)n 1994 Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att best(cid:228)mmelserna i den brittiska momslagen fr(cid:229)n 1994 om ers(cid:228)ttning till organ, s(cid:229)som lokala myndigheter, av utgifter i samband med icke-aff(cid:228)rsdrivande verksamhet inte strider mot gemenskapsbest(cid:228)mmelserna? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) ¯terbetalning av merv(cid:228)rdesskatt som tagits ut p(cid:229) utgifter inom offentligr(cid:228)ttsliga organ vilka, enligt artikel 4. 5 i r(cid:229)dets sj(cid:228)tte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning r(cid:246)rande oms(cid:228)ttningsskatter (cid:129) Gemensamt system f(cid:246)r merv(cid:228)rdesskatt: enhetlig ber(cid:228)kning (1), inte (cid:228)r skattesubjekt, strider inte mot direktivet. (1) EGT L 145, 13. 6. 1977. (2001/C 26 E/194) SKRIFTLIG FR¯GA E-1120/00 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Verkst(cid:228)llande av f(cid:228)ngelsedomen mot Akin Birdal och domen mot Necmettin Erkaban i Turkiet Tisdagen den 28 mars 2000 gav den allm(cid:228)nna (cid:229)klagarmyndigheten i Ankara avslag p(cid:229) att verkst(cid:228)llandet av domen mot Akin Birdal, som (cid:228)r en framst(cid:229)ende och or(cid:228)dd f(cid:246)respr(cid:229)kare f(cid:246)r medborgerliga r(cid:228)ttigheter i Turkiet, skulle skjutas upp och gav order om att han skulle f(cid:228)ngslas. Akin Birdal (cid:228)r d(cid:246)md f(cid:246)r samh(cid:228)lls- omst(cid:246)rtande uttalanden. Hans advokater hade beg(cid:228)rt att verkst(cid:228)llandet av domen skulle skjutas upp sex m(cid:229)nader eftersom Akin Birdal beh(cid:246)ver kontinuerlig l(cid:228)karv(cid:229)rd p(cid:229) grund av de skador han (cid:229)dragit sig i samband med ett mordattentat. I b(cid:246)rjan av mars d(cid:246)mdes den f(cid:246)re detta premi(cid:228)rministern Necmettin Erkaban till ett (cid:229)rs f(cid:228)ngelse efter liknande anklagelser om uttalanden som han gjort 1994. 1. Anser inte kommissionen att dessa uppenbara (cid:246)vertr(cid:228)delser av yttrandefriheten och de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna g(cid:229)r stick i st(cid:228)v med de (cid:229)taganden som den turkiska regeringen har gjort f(cid:246)r att kunna ansluta sig till Europeiska unionen och grundkraven f(cid:246)r nya staters anslutning s(cid:229)som respekten f(cid:246)r de principer som unionen bygger p(cid:229) (artikel 6. 1 i EU-f(cid:246)rdraget) och de politiska kriterier som Europeiska r(cid:229)det i K(cid:246)penhamn fastst(cid:228)llde i juni 1993? 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/157 Anser inte kommissionen att den b(cid:246)r uppmana regeringen i Ankara att upph(cid:228)va de juridiska och 2. ickejuridiska (cid:229)tg(cid:228)rder som den vidtagit mot Birdal och Erkaban? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) Kommissionen delar parlamentsledamotens oro f(cid:246)r Akin Birdal, som har tvingats tillbaka till f(cid:228)ngelset f(cid:246)r att avtj(cid:228)na sitt straff, och f(cid:246)r Necmettin Erbakan, som har d(cid:246)mts till ett (cid:229)rs f(cid:228)ngelse. Vad g(cid:228)ller Akin Birdal st(cid:228)ller kommissionen sig helt bakom uttalandet av r(cid:229)dets ordf(cid:246)randeskap den 30 mars 2000, i vilket den turkiska regeringen bland annat uppmanas att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att denna erk(cid:228)nda f(cid:246)respr(cid:229)kare f(cid:246)r medborgerliga r(cid:228)ttigheter skall friges. Den nya situationen (cid:228)r desto mer beklaglig mot bakgrund av slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)dets senaste m(cid:246)te i Helsingfors den 10 december, i vilka Turkiets st(cid:228)llning som kandidatland bekr(cid:228)ftas och landet uppmanas att g(cid:246)ra s(cid:228)rskilda anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att efterleva de politiska K(cid:246)penhamnskriterierna. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r viktigt att Turkiet beslutsamt engagerar sig i en fortl(cid:246)pande demokratiseringsprocess och antar n(cid:246)dv(cid:228)ndiga reformer. I detta avseende f(cid:246)refaller det vara en absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndighet att artikel 312 i den turkiska strafflagen, som ligger till grund f(cid:246)r domen mot Akin Birdals 1998 och mot Necmettin Erbakan i mars 2000, (cid:228)ndras eller till och med upph(cid:228)vs. (2001/C 26 E/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-1181/00 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Skydd av stadsdelen San Lorenzo i Florens (Italien) (12 april 2000) K(cid:228)nner kommissionen till att stadsdelen San Lorenzo i Florens h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)rfalla och (cid:246)del(cid:228)ggas? Hur t(cid:228)nker kommissionen sl(cid:229) vakt om det konstn(cid:228)rliga, historiska och kulturella arvet i denna stadsdel, som tack vare sin marknad tar emot flera miljoner bes(cid:246)kare varje (cid:229)r fr(cid:229)n hela Europa? Hur t(cid:228)nker kommissionen garantera s(cid:228)kerheten f(cid:246)r aff(cid:228)rsidkarna, de ambulerande handelsm(cid:228)nnen och turisterna, och hur t(cid:228)nker den s(cid:228)kerst(cid:228)lla att handeln utvecklas normalt, s(cid:229) att man undviker ett f(cid:246)rfall som leder till en allt st(cid:246)rre modl(cid:246)shet bland hantverkarna, eller att Florens historiska stadsk(cid:228)rna (cid:246)del(cid:228)ggs totalt? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 maj 2000) I artikel 151 (f. d. artikel 128) i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen ges befogenhet att fr(cid:228)mja samarbetet mellan medlemsstaterna p(cid:229) det kulturella omr(cid:229)det. Gemenskapen har inte befogenhet att behandla den fr(cid:229)ga som tagits upp av parlamentsledamoten utan det (cid:229)ligger endast medlemsstaterna att g(cid:246)ra det med tanke p(cid:229) subsidiaritetsprincipen. (2001/C 26 E/196) SKRIFTLIG FR¯GA E-1185/00 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen ˜mne: Beskattning av ensamst(cid:229)ende personer (12 april 2000) Beskattningen av personer som inte lever i fast f(cid:246)rh(cid:229)llande varierar fr(cid:229)n ett EU-land till ett annat. Enligt en unders(cid:246)kning som OECD nyligen har utf(cid:246)rt (cid:246)verstiger skattesatsen i vissa stater 50 % av inkomsten, medan


title: WRITTEN QUESTION E-1157/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. White Paper on Food Safety and the European Food Authority.

eurovoc_concepts:
European social policy
food safety
health certificate

text: 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/87 (2001/C 53 E/113) WRITTEN QUESTION E-1156/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (11 April 2000) Subject: White Paper on Food Safety and the European Food Authority The White Paper on Food Safety (COM(1999) 719 final) was published in January 2000. Chapter 4 is concerned with establishing a European Food Authority (EFA). Chapter 5 considers legislation on food safety. Existing legislation enables Member States to collect fees for controls of products of animal origin (sections 86-87). There is a lack of uniformity in setting and charging fees. The legislative review will extend application of this principle to other areas. Whether producers should contribute to the cost of official controls of their products is an old question. If this principle is applied unevenly it will result in a distortion of competition. In some quarters it is felt that food control is a central task of the State and should therefore be paid for entirely from public funds to avoid any hint of a conflict of interests. Does the Commission advocate full public funding for official controls? If not, what funding mechanism does it prefer? In what way will the Commission avoid a situation whereby the funding of public controls leads to a distortion of competition because the different Member States use different funding systems? (2001/C 53 E/114) WRITTEN QUESTION E-1157/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (11 April 2000) Subject: White Paper on Food Safety and the European Food Authority The White Paper on Food Safety (COM(1999) 719 final) was published in January 2000. Chapter 4 is concerned with establishing a European Food Authority (EFA). Chapter 5 considers legislation on food safety. the legal basis for (Union) border checks should apply to all products The Commission says that (section 93). This is the right attitude. It is important to avoid the frequently observed situation where some ports or airports are more popular than others because of less strict checks. What specific measures does the Commission have in mind to make border checks uniform, and hence equally strict? (2001/C 53 E/115) WRITTEN QUESTION E-1158/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (11 April 2000) Subject: White Paper on Food Safety and the European Food Authority The White Paper on Food Safety (COM(1999) 719 final) was published in January 2000. Chapter 4 is concerned with establishing a European Food Authority (EFA). Chapter 5 considers legislation on food safety. It is necessary to consider whether the Commission needs to be given additional powers in the event of non-compliance with EU rules (section 94). This would enable the Commission to take rapid action


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1109/00 υποβολή: Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Το ύψος και τα κριτήρια των επιχορηγήσεων που καταβάλλονται για την εκτροφή αλόγων στα διάφορα κράτη μέλη.

eurovoc_concepts:
EU financing
competence of the Member States
equidae

text: 20. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 53 E/75 (2001/C 53 E/090) GRAPTH ERVTHSH E-1107/00 ypobolh·: Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ίσες ευκαιρι΄ες στις υποψη΄φιες χω΄ρες Με ποιο΄ν τρο΄πο προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να εξασφαλι΄σει ο΄τι οι Οδηγι΄ες της ΕΕ για τις ι΄σες ευκαιρι΄ες ανδρω΄ν και γυναικω΄ν εφαρµο΄ζονται και εκτελου΄νται στο ακε΄ραιο απο΄ τις υποψη΄φιες για ε΄νταξη χω΄ρες; Apa·nthsh toy k. Verheugen, Ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Mai(cid:138)oy 2000) Η διευ΄ρυνση της Ένωσης βασι΄ζεται στην πλη΄ρωση απο΄ τις υποψη΄φιες χω΄ρες των κριτηρι΄ων της Κοπεγχα΄γης στον πολιτικο΄ και οικονοµικο΄ τοµε΄α και στον τοµε΄α που αφορα΄ το κοινοτικο΄ κεκτηµε΄νο. Όσον αφορα΄ τα κριτη΄ρια αυτα΄, οι υποψη΄φιες χω΄ρες υποχρεου΄νται να εναρµονι΄σουν πλη΄ρως την εθνικη΄ τους νοµοθεσι΄α µε το κοινοτικο΄ κεκτηµε΄νο ε΄ως την προσχω΄ρηση΄ τους στην Ένωση. Αυτο΄ ισχυ΄ει επι΄σης και για τις κοινοτικε΄ς οδηγι΄ες που αφορου΄ν τις ι΄σες ευκαιρι΄ες για τις γυναι΄κες. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, η Επιτροπη΄ ο΄χι µο΄νο παρακολουθει΄ εκ του συ΄νεγγυς την ευθυγρα΄µµιση της εθνικη΄ς νοµοθεσι΄ας µε το κεκτηµε΄νο, αλλα΄ προσδι΄δει ιδιαι΄τερη σηµασι΄α στην αποτελεσµατικη΄ εφαρµογη΄ και ενι΄σχυση του κοινοτικου΄ κεκτηµε΄νου στις υποψη΄φιες χω΄ρες. Η Επιτροπη΄ αξιολογει΄ την προ΄οδο που ε΄χει σηµειωθει΄ σε ετη΄σια βα΄ση σε εκθε΄σεις που εκπονου΄νται σε τακτικα΄ διαστη΄µατα. Η Επιτροπη΄ θα συνεχι΄σει να παρακολουθει΄ απο΄ κοντα΄ το θε΄µα και θα αναφερθει΄ σα΄υτο΄ στην επο΄µενη ε΄κθεση. (2001/C 53 E/091) GRAPTH ERVTHSH E-1109/00 ypobolh·: Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Το υ΄ψος και τα κριτη΄ρια των επιχορηγη΄σεων που καταβα΄λλονται για την εκτροφη΄ αλο΄γων στα δια΄φορα κρα΄τη µε΄λη Στις χω΄ρες που βρε΄χονται απο΄ τη Βαλτικη΄ Θα΄λασσα εκτρε΄φεται µεγα΄λος αριθµο΄ς καθαρο΄αιµων αλο΄γων εδω΄ και µεγα΄λο χρονικο΄ δια΄στηµα. Στη Φινλανδι΄α λ. χ. υπα΄ρχουν καθαρο΄αιµα α΄λογα εδω΄ και πα΄νω απο΄ 400 χρο΄νια, ενω΄ ο Συ΄λλογος εκτροφη΄ς καθαρο΄αιµων αλο΄γων λειτουργει΄ επιση΄µως περισσο΄τερα απο΄ 75 χρο΄νια. Η ρα΄τσα καθαρο΄αι- µων αλο΄γων ει΄ναι σε ο΄λες αυτε΄ς τις χω΄ρες η ι΄δια, τα α΄λογα Ανατολικη΄ς Πρωσι΄ας (α΄λογα Trakehner). Παρα΄λληλα µε αυτο΄ ε΄χουν εµφανισθει΄ πολλε΄ς φορε΄ς και α΄λλες τοπικε΄ς ρα΄τσες, λ. χ. τα φινλανδικα΄ η΄ τα βορειοσουηδικα΄ α΄λογα. Η επιδο΄τηση που καταβα΄λλεται ετησι΄ως ανα΄ α΄λογο ει΄ναι 500 µα΄ρκα, τη στιγµη΄ που η κανονικη΄ επιδο΄τηση για µια αγελα΄δα ει΄ναι διπλα΄σια. Ωστο΄σο τα α΄λογα ει΄ναι τουλα΄χιστον το ι΄διο σηµαντικα΄ λ. χ. για τη διατη΄ρηση του παραδοσιακου΄ υπαι΄θριου τοπι΄ου και τη δηµιουργι΄α θετικη΄ς εικο΄νας για την υ΄παιθρο, ενω΄ η δαπα΄νη για την εκτροφη΄ αλο΄γων, τα οποι΄α εκτρε΄φονται συνη΄θως µεµονωµε΄να, ει΄ναι ι΄σως µεγαλυ΄τερη λο΄γω του οριακου΄ οφε΄λους απο΄ ο΄, τι για τις αγελα΄δες, οι οποι΄ες συνη΄θως εκτρε΄φονται κατα΄ αγε΄λες στην ι΄δια αγροτικη΄ εκµετα΄λλευση. Βα΄σει των προαναφερθε΄ντων τα ερωτη΄µατα προς το αρµο΄διο µε΄λος της Επιτροπη΄ς ει΄ναι τα εξη΄ς: (cid:129) αληθευ΄ει ο΄τι η Επιτροπη΄ καταβα΄λλει η΄ προτι΄θεται να καταβα΄λλει επιδοτη΄σεις για τις παραδοσιακε΄ς ρα΄τσες αλο΄γων σε ορισµε΄να κρα΄τη της Βαλτικη΄ς µε διαφορετικα΄ κριτη΄ρια, αν και οι συνθη΄κες, οι ρα΄τσες και η ιστορι΄α τους ει΄ναι η ι΄δια; (cid:129) θεωρει΄ η Επιτροπη΄ δικαιολογηµε΄νο απο΄ την α΄ποψη λ. χ. της διατη΄ρησης του παραδοσιακου΄ υπαι΄θριου τοπι΄ου να διακοπει΄ η επιχορη΄γηση της εκτροφη΄ς καθαρο΄αιµων αλο΄γων σε ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη; (cid:129) ποιε΄ς ει΄ναι οι πρου¤ποθε΄σεις για την καταβολη΄ τε΄τοιων επιχορηγη΄σεων και σε ποια βα΄ση λαµβα΄νονται οι αποφα΄σεις για την καταβολη΄ τους; C 53 E/76 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 20. 2. 2001 (cid:129) ε΄χει η Επιτροπη΄ την προ΄θεση να αναθεωρη΄σει το υ΄ψος των επιδοτη΄σεων, π. χ. σε σχε΄ση µε τις επιδοτη΄σεις προς την εκτροφη΄ αγελα΄δων; (cid:129) αν δεν ε΄χει ληφθει΄ προς το παρο΄ν σχετικη΄ απο΄φαση, πο΄τε προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να αποφασι΄σει; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Mai(cid:138)oy 2000) Ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) αριθ. 1257/1999 του Συµβουλι΄ου της 17ης Μαι΅ου 1999 για τη στη΄ριξη της αγροτικη΄ς ανα΄πτυξης απο΄ το Ευρωπαι¤κο΄ Γεωργικο΄ Ταµει΄ο Προσανατολισµου΄ και Εγγυη΄σεων (ΕΓΤΠΕ) (1) προβλε΄πει κυρι΄ως στο πλαι΄σιο των γεωργοπεριβαλλοντικω΄ν µε΄τρων τη δυνατο΄τητα παροχη΄ς κοινοτικη΄ς στη΄ριξης για την ενθα΄ρρυνση της γενετικη΄ς ποικιλοµορφι΄ας. Εναπο΄κειται στα κρα΄τη µε΄λη, σε συνα΄ρτηση µε τον ειδικο΄ χαρακτη΄ρα των κατα΄ το΄πους περιπτω΄σεων και των προτεραιοτη΄των τους να επιλε΄ξουν τον εν λο΄γω τυ΄πο µε΄τρων. Όσον αφορα΄ το ποσο΄ των πριµοδοτη΄σεων που καταβα΄λλονται και, ο΄πως συµβαι΄νει µε το συ΄νολο των γεωργοπεριβαλλοντικω΄ν µε΄τρων, τα κρα΄τη µε΄λη «προσδιορι΄ζουν βα΄σει αντικειµενικω΄ν κριτηρι΄ων την ανα΄γκη παροχη΄ς χρηµατοδοτικου΄ κινη΄τρου για την εφαρµογη΄ του µε΄τρου (α΄ρθρο 18 του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1750/ 1999 της Επιτροπη΄ς της 23ης Ιουλι΄ου 1999 για την εφαρµογη΄ του κανονισµου΄ αριθ. 1257/1999 του Συµβουλι΄ου» (2). Σ(cid:146)αυτο΄ το πλαι΄σιο, οι φινλανδικε΄ς αρχε΄ς προτει΄νουν, να ληφθου΄ν υπο΄ψη για κοινοτικη΄ χρηµατοδο΄τηση δια΄φορες τοπικε΄ς φυλε΄ς ζω΄ων (α΄λογα, αγελα΄δες, προ΄βατα, (cid:133)) προσδιορι΄ζοντας το σχετικο΄ δυναµικο΄ και τα προβλεπο΄µενα ποσα΄. Η Επιτροπη΄ εξετα΄ζει προς το παρο΄ν το προ΄γραµµα που ε΄χει υποβληθει΄ απο΄ την Φινλανδι΄α και θα λα΄βει την απο΄φαση΄ της το ταχυ΄τερο δυνατο΄, συ΄µφωνα µε τη διαδικασι΄α που αναφε΄ρεται στο α΄ρθρο 50 παρα΄γραφος 2 του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1260/1999 του Συµβουλι΄ου της 21ης Ιουνι΄ου 1999 περι΄ γενικω΄ν διατα΄ξεων για τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α (3). (1) (2) (3) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999. ΕΕ L 214 της 13. 8. 1999. ΕΕ L 161 της 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/092) GRAPTH ERVTHSH E-1113/00 ypobolh·: Lord Inglewood (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Επε΄κταση του Βρετανικου΄ Νο΄µου του 1994 περι΄ ΦΠΑ Θα ει΄χε αντι΄ρρηση η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ να επεκταθει΄ το Τµη΄µα 33 του βρετανικου΄ νο΄µου περι΄ ΦΠΑ του 1994, ω΄στε να καλυ΄ψει τα υπο΄ κρατικη΄ χρηµατοδο΄τηση µουσει΄α και πινακοθη΄κες των οποι΄ων τα µε΄λη των διοικητικω΄ν συµβουλι΄ων ορι΄ζονται απο΄ την κυβε΄ρνηση του ΗΒ; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (19 Mai(cid:138)oy 2000) Το τµη΄µα 33 του βρετανικου΄ νο΄µου περι΄ ΦΠΑ του 1994, ειση΄γαγε ε΄να συ΄στηµα επιστροφη΄ς, στο οποι΄ο η πρα΄ξη του ΦΠΑ, για τον οποι΄ο δεν ει΄ναι δυνατη΄ η ανα΄κτηση βα΄σει της κανονικη΄ς διαδικασι΄ας ΦΠΑ, επιστρε΄φεται σε ορισµε΄νες τοπικε΄ς αρχε΄ς και κρατικε΄ς διευθυ΄νσεις. Αυτο΄ το συ΄στηµα επιστροφη΄ς ει΄ναι µι΄α χρηµατοοικονοµικη΄ πρα΄ξη µεταξυ΄ διαφο΄ρων δηµο΄σιων φορε΄ων που δεν ε΄ρχεται σε συ΄γκρουση µε το ευρωπαι¤κο΄ κοινο΄ συ΄στηµα ΦΠΑ και το οποι΄ο µπορει΄ να θεωρηθει΄ σαν ε΄να ει΄δος επιχορη΄γησης σε ορισµε΄νες τοπικε΄ς αρχε΄ς και κρατικε΄ς διευθυ΄νσεις. Το θε΄µα σχετικα΄ µε το ποιοι απο΄ τους φορει΄ς αυτου΄ς µπορου΄ν να συµπεριληφθου΄ν στο τµη΄µα 33 του βρετανικου΄ νο΄µου περι΄ ΦΠΑ του 1994 ει΄ναι καθαρα΄ εθνικο΄ και θα πρε΄πει να καθορισθει΄ απο΄ τις βρετανικε΄ς αρχε΄ς


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1117/00 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Konkurrence inden for den spanske elsektor.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
competence of the Member States
control of State aid
electrical industry
merger control
privatisation
public expenditure

text: C 46 E/126 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/136) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1117/00 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen Om: Konkurrence inden for den spanske elsektor (11. april 2000) Forslaget om offentligt udbud af aktier i HidrocantÆbrico og dets forventede vedtagelse vil bevirke en yderligere mindskelse af konkurrencen inden for den spanske elsektor p(cid:229) linje med den generelle tendens, der har givet sig udslag i tiltag som f. eks. fusionen mellem Endesa, Fecsa og Sevillana de Electricidad. Mener Kommissionen p(cid:229) den baggrund, at man kan acceptere omkostninger i forbindelse med overgangen til konkurrenceforhold? Mener Kommissionen, at der findes reel konkurrence inden for den spanske elsektor? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (24. maj 2000) Form(cid:229)let med statsstłtten i forbindelse med strandede omkostninger er at kompensere for de forpligtelser eller driftsgarantier, som blev givet inden ikrafttr(cid:230)delsen af Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektricitet (1), og som m(cid:229)ske ikke l(cid:230)ngere kan ydes p(cid:229) grund af bestemmelserne i dette direktiv. Det drejer sig alts(cid:229) om kompensationer for historiske omkostninger, der som fłlge af liberaliseringen p(cid:229) elmarkedet głr selskaberne ukonkurrencedygtige og fasts(cid:230)ttes fra virksomhed til virksomhed. Den p(cid:229)g(cid:230)ldende fusion skulle alts(cid:229) i princippet ikke kunne p(cid:229)virke vurderingen af, om de strandede omkostninger er forenelige med EF-traktatens regler om statsstłtte. Kommissionen kan fłrst udtale sig om, hvordan konkurrencen i den spanske elsektor vil blive p(cid:229)virket af den fusion, som det (cid:230)rede medlem refererer til, n(cid:229)r fusionen er blevet undersłgt i overensstemmelse med de g(cid:230)ldende regler. I henhold til artikel 1 i forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med virksomhedssammenslutninger (2) skal Kommissionen kun undersłge denne fusion, hvis den er af f(cid:230)llesskabsdimension. Hvis det ikke er tilf(cid:230)ldet, p(cid:229)hviler det de nationale myndigheder at undersłge fusionen. (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997. (2) EFT L 395 af 30. 12. 1989, senest (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1310/97 af 30. juni 1997 (EFT L 180 af 9. 7. 1997). (2001/C 46 E/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1119/00 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til R(cid:229)det (13. april 2000) Om: F(cid:230)ngsling af Arkin Birdal og dom over Necmettin Erkaban i Tyrkiet Tirsdag den 28. marts 2000 n(cid:230)gtede den offentlige anklager i Ankara at uds(cid:230)tte fuldbyrdelsen af dommen over Arkin Birdal og beordrede ham f(cid:230)ngslet. Birdal er en berłmt og modig fortaler for borgerrettigheder i sit hjemland og er allerede tidligere straffet for at have fremsat revolution(cid:230)re udtalelser. Det var Arkin Birdals advokater, der havde bedt om at f(cid:229) strafafsoningen udsat med seks m(cid:229)neder, fordi Birdal har brug for regelm(cid:230)ssige l(cid:230)gebehandlinger p(cid:229) grund af de l(cid:230)sioner, han har p(cid:229)draget sig som fłlge af et attentat mod ham. I begyndelsen af marts blev den tidligere premierminister Necmettin Erkaban idłmt et (cid:229)rs f(cid:230)ngsel p(cid:229) grund af lignende anklager fremsat som fłlge af en tale holdt tilbage i 1994. 1. Finder R(cid:229)det ikke, at disse (cid:229)benlyse brud p(cid:229) ytringsfriheden og menneskerettighederne st(cid:229)r i skarp kontrast til de forpligtelser, som den tyrkiske regering har indg(cid:229)et med henblik p(cid:229) tiltr(cid:230)delse af EU, samt til de grundl(cid:230)ggende betingelser for tiltr(cid:230)delse af nye lande, nemlig respekt for Unionens grundprincipper som nedf(cid:230)ldet i EU-traktatens artikel 6, stk. 1, og for de politiske kriterier, der blev vedtaget p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Kłbenhavn i juni 1993? Finder R(cid:229)det ikke, at der er behov for at skride ind over for regeringen i Ankara for at f(cid:229) den til at 2. afst(cid:229) fra at retsforfłlge og p(cid:229) anden vis forfłlge Birdal og Erkaban?