title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu otsus nr 1031/2000/EÜ, 13. aprill 2000, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Noored

text: 106 ET Euroopa Liidu Teataja 32000D1031 18. 5. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 16/1. kd L 117/1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1031/2000/EÜ, 13. aprill 2000, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm “Noored” EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 149, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3) toimides asutamislepingu (4) artiklis 251 sätestatud korras vasta- valt lepituskomisjonis 9. märtsil 2000 heakskiidetud ühistekstile ning arvestades järgmist: (1) (2) Euroopa Ühenduse asutamislepinguga nähakse ette, et ühenduse meetmed peavad muu hulgas kaasa aitama kva- liteetse hariduse ja koolituse arendamisele. See eesmärk kinnitati otsustavalt 2. oktoobril 1997 allkirjastatud Ams- terdami lepinguga, milles tõdetakse, et ühendus peab hari- duse ulatusliku kättesaadavuse ja teadmiste pideva ajako- hastamise teadmiste arendamist võimalikult kõrgel tasemel. edendama oma rahvaste abil Parlament Euroopa oma 14. märtsi 1995. aasta otsusega nr 818/95/EÜ, millega kehtestati programmi “Euroopa Noored” kolmas etapp, (5) nõukogu lõid ja (1) EÜT C 311, 10. 10. 1998, lk 6. (2) EÜT C 410, 30. 12. 1998, lk 11. (3) EÜT C 51, 22. 2. 1999, lk 77. (4) Euroopa Parlamendi 5. novembri 1998. aasta arvamus (EÜT C 359, 23. 11. 1998, lk 75), nõukogu 28. juuni 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 210, 22. 7. 1999, Parlamendi 28. oktoobri 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 10. aprilli 2000. aasta otsus ja Euroopa Par- lamendi 12. aprilli 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Euroopa lk 1) ja noorsooalast koostööd käsitleva tegevusprogrammi. Kõne- aluse programmi rakendamisel saadud kogemuste põhjal on asjakohane jätkata ja tugevdada sellealast koostööd ja ühenduse meetmeid. 20. ja 21. novembril 1997 Luxembourg’is toimunud era- korralisel Euroopa Ülemkogu istungil võeti vastu kooskõ- lastatud tööhõivestrateegia, milles elukestval haridusel ja koolitusel on nõukogu 15. detsembri 1997. aasta resolut- sioonis (6) ettenähtud liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste rakendamisel oluline osa, eesmärgiga suurendada tööalast konkurentsi- ja kohanemisvõimet ning ettevõtluskultuuri ja edendada võrdseid võimalusi. Oma infobülletäänis “Teel teadmiste Euroopa poole” esitas komisjon suunised sellise avatud ja dünaamilise Euroopa haridusruumi loomiseks, kus on võimalik saavutada elu- kestva hariduse ja koolituse eesmärki. Valges raamatus “Õpetamine ja õppimine: teel õpiühis- konna suunas” tõdes komisjon, et õpiühiskonna teke hõl- mab uute teadmiste omandamise soodustamist ja motivat- siooni kasutada iga õppimisvõimalust. Rohelises raamatus “Haridus, koolitus, teadustegevus: riikidevahelise liikumise takistused” rõhutas komisjon eeliseid, mida liikumine ini- mestele ja konkurentsivõimele Euroopa Liidus kaasa toob. Tuleb edendada kodanikuaktiivsust, tugevdada sidemeid käesoleva programmi meetmete vahel ja tõhustada võitlust inimõiguste austamise eest ja tõrjutuse eri vormide, seal- hulgas rassismi ja ksenofoobia vastu. Erilist tähelepanu tuleks osutada diskrimineerimise kaotamisele ning naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamisele. Käesoleva programmi allprogrammid peaksid jõudma kõi- kide noorteni, mitte üksnes nendeni, kes on asjasse pühen- datud ja/või kuuluvad noorsoo-organisatsioonidesse. See- pärast peaksid komisjon ja liikmesriigid püüdma tagada neid allprogramme käsitleva piisava teabevahetuse ja -leviku. (3) (4) (5) (6) (7) (5) EÜT L 87, 20. 4. 1995, lk 1. (6) EÜT C 30, 28. 1. 1998, lk 1. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 (8) (9) Käesoleva otsusega luuakse ühenduse raamistik, mille ees- märk on aidata kaasa riikidevahelise vabatahtliku teenis- tuse arendamisele. Liikmesriigid peaksid püüdma vastu võtta asjakohaseid ja kooskõlastatud meetmeid õiguslike ja halduslike takistuste kõrvaldamiseks, et parandada noorte võimalusi käesolevas programmis osaleda ja hõlbustada vabatahtliku teenistuse eripära selgitamist noortele. (16) Ühenduse meetmete lisaväärtuse tugevdamiseks peab komisjon koostöös liikmesriikidega tagama kõikidel tasan- ditel käesoleva otsuse ja muude asjaomaste ühenduse tege- vuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmete raames rakenda- tud meetmete järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse. Noorsoovahetused aitavad eelkõige kaasa vastastikusele usaldusele, demokraatia tugevdamisele, sallivusele, koos- töövalmidusele ja noorte solidaarsusele, seepärast on need liidu ühtekuuluvuse ja edasise arengu seisukohast väga olu- lised. (17) On oluline, et programmi “Noored” komitee konsulteeriks kindlaksmääratava korra kohaselt ühenduse kutseõppe ja haridusprogrammide (Leonardo da Vinci ja Socrates) rakendamise eest vastutavate komiteedega. On oluline, et programmi “Noored” komiteed teavitatakse regulaarselt ühenduse algatustest hariduse, kutseõppe ja noorsoopolii- tika valdkonnas. (10) Noorte osalus vabatahtlikus teenistuses on üks lisatead- miste omandamiseni viiva vabahariduse viise ja selle kva- liteet peaks suures osas põhinema asjakohastel ettevalmis- tavatel meetmetel, sealhulgas keele ja kultuuriga seotud meetmetel. See aitab noortel määratleda oma tuleviku- suundi, avardada silmaringi ja arendada sotsiaalseid osku- si, edendada kodanikuaktiivsust ja tasakaalustatud majan- duslikku, integreerumist ühiskonda, sealhulgas ettevalmistust tööeluks, ja soodus- tab Euroopa kodakondsuse teadvustamist. kultuurilist sotsiaalset ja (11) Euroopa Parlament tõdes oma 14. mai 1998. aasta reso- lutsioonis Euroopa Liidu info- ja sidepoliitika kohta, (1) et toetus- ja tegevusprogramme käsitlevate projektide vali- mist tuleks läbipaistvamaks muuta ja valikut peaks projek- tide esitajatele selgemalt põhjendama. (12) Komisjon ja liikmesriigid peaksid püüdma tagada Euroopa vabatahtliku teenistuse ja samalaadsete siseriiklike prog- rammide vastastikuse täiendavuse. (13) ja oma nõukogu Parlament Euroopa otsusega nr 253/2000/EÜ hariduse kohta ja nõukogu oma 26. aprilli 1999. aasta otsusega 1999/382/EÜ koolituse kohta on loonud ühenduse haridus- ja koolitusalased tege- vusprogrammid, mis koos noorsooprogrammiga aitavad kaasa teadmiste Euroopa edendamisele. (14) Noorsooalane koostööpoliitika aitab kaasa vabahariduse edendamisele ja seeläbi elukestvale õppele ning seda polii- tikat tuleks edasi arendada. (15) Noorte integreerimine tööellu on oluline osa nende inte- greerimisest ühiskonda ja eeldab nende vabahariduse koge- muse käigus omandatud oskuste ja pädevuse tunnustamist ja väärtustamist. (18) rõhutati vajadust edasi Essenis (9. ja 10. detsembril 1994) ja Cannes’is (26. ja 27. juunil 1995) toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumis- tel tegutseda, et suurendada Euroopa noorte sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni. Firenzes (21. ja 22. juunil 1996) toimunud Euroopa Ülem- kogu kohtumise otsustes rõhutati, kui oluline on hõlbus- tada noorte tööjõuturule tulekut. Amsterdamis (15- 17. juuni 1997) toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel avaldati toetust mittetulunduslikule tegevusele. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 20. juulil 1998 vastu otsuse nr 1686/98/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevus- programm “Euroopa noorte vabatahtlik teenistus”. (2) (19) Euroopa vabatahtlik teenistus ei asenda sõjaväeteenistust, eelkõige süümelistel kaalutlustel sõjaväeteenistusest keel- dujatele ettenähtud alternatiivteenistust ega mitmes liik- mesriigis kehtivat kohustuslikku tsiviilteenistust ning see ei tohiks piirata ega asendada potentsiaalset või võimalikku palgatööd. (20) Elamislubade ja vajaduse korral viisade andmine kuulub liikmesriikide asutuste pädevusse ja seadusliku elaniku mõiste määratletakse siseriiklikus õiguses. (21) Euroopa Parlament võttis 2. juulil 1998 vastu resolutsiooni vabatahtlike organisatsioonide ja fondide osatähtsuse eden- damise kohta Euroopas. (3) Vabatahtlik sektor peaks män- gima ka olulist rolli, et võimaldada kõikidel noortel, eriti kõige raskemas olukorras olevatel noortel nendes prog- rammides osaleda. (22) Komisjon ja liikmesriigid peavad hoolitsema selle eest, et soodustada koostööd noorsoo- ja sotsiaalvaldkonnas, samuti keskkonna, kultuuri ja spordi alal tegutsevate ning tõrjutuse eri vormide vastu võitlevate valitsusväliste orga- nisatsioonidega. (1) EÜT C 167, 1. 6. 1998, lk 230. (2) EÜT L 214, 31. 7. 1998, lk 1. (3) EÜT C 226, 20. 7. 1998, lk 66. ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd 108 (23) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingus nähakse hari- duse, koolituse ja noorsoovaldkonnas ette tihedam koos- töö ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Euroopa Majanduspiirkonnas tegutsevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide vahel. EMP lepinguga nähakse ette menetlused Euroopa Majanduspiirkonnas tegutsevate EFTA riikide osalemiseks ühenduse haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammides. (24) Tuleks ette näha, et käesolevas programmis võiksid osaleda ka assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid Euroopa lepingutes, nende lisaprotokollides ja vastavate assotsiat- siooninõukogude otsustes kehtestatud tingimustel, Küpros, mida selle riigiga kokkulepitavas korras rahastatakse lisaas- signeeringutest, ning Malta ja Türgi, mida rahastatakse lisaassigneeringutest kooskõlas asutamislepinguga. sele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni raken- dusvolituste kasutamise menetlused, (2) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Programmi kehtestamine 1. Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm “Noored”, edaspidi “programm”, mis käsitleb noorsooalast koos- tööpoliitikat, sealhulgas Euroopa vabatahtlikku teenistust ja noor- soovahetusi nii ühenduse piires kui ka kolmandate riikidega. 2. Käesolevat programmi rakendatakse alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006. (25) Käesolevat programmi tuleks koostöös komisjoni ja liik- mesriikidega selle kohandamiseks regulaarselt kontrollida ja hinnata, eelkõige meetmete rakendamise tähtsuse järje- korra muutmiseks. 3. Käesolev programm aitab kaasa teadmiste Euroopa edendami- sele, ja luues noorsoopoliitika valdkonnas vabaharidusel -koolitusel põhineva Euroopa koostööruumi. Programm edendab elukestvat õpet ning kodanikuaktiivsust ja konkurentsivõimet soodustavate teadmiste, oskuste ja pädevuse omandamist. (26) Asutamislepingu artiklis 5 määratletud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei saa liikmesriigid noorsoovaldkonna keerukuse ja mitmekesisuse tõttu noor- sooalase koostööpoliitika, sealhulgas Euroopa vabatahtliku teenistuse ja nii ühenduse piires kui ka kolmandate riiki- dega toimuvate noorsoovahetuste arendamiseks ja tugev- damiseks kavandatud meetmete eesmärke piisaval määral saavutada; ühenduse meetmed on riikidevahelise ulatusega ja seetõttu suudaks ühendus neid eesmärke paremini saa- vutada. Käesolev otsus ei lähe nimetatud eesmärkide saa- vutamiseks vajalikust kaugemale. (27) Käesoleva otsusega kehtestatakse programmi kogu kestuse ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevatele institut- sioonidele iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamine juhis Euroopa komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise koh- ta) (1) punkti 33 tähenduses. Parlamendi, nõukogu ja (28) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsu 4. Käesolev programm toetab ja täiendab liikmesriikide võetavaid meetmeid, teadvustades siiski täielikult nende kultuurilist ja kee- lelist mitmekesisust. Artikkel 2 Programmi eesmärgid 1. Et võimaldada noortel omandada teadmisi, oskusi ja pädevust, mis võiksid moodustada osa nende edaspidise arengu vundamen- dist, ja rakendada ühiskonnas aktiivset osalemist hõlbustavat kodanikuvastutust, pidades ühtlasi silmas võrdsete võimaluste edendamise tähtsust, on käesoleval programmil järgmised ees- märgid: a) edendada noorte aktiivset osalust Euroopa ülesehitamisel ühenduse piires või kolmandate riikidega toimuvate riikideü- leste vahetuste kaudu, et soodustada Euroopa kultuurilise mit- mekesisuse ja ühiste põhiväärtuste mõistmist, aidates seeläbi edendada inimõiguste austamist ja võidelda rassismi, antise- mitismi ja ksenofoobia vastu; b) tugevdada noorte solidaarsustunnet, suurendades nende osa- lust riikideüleses üldkasulikus töös ühenduse piires või kol- mandate riikidega, eelkõige nendega, kellega ühendus on sõl- minud koostöökokkulepped; (1) EÜT C 172, 18. 6. 1999, lk 1. (2) EÜT L 184, 17. 7. 1999, lk 23. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 c) ergutada noorte algatusvõimet, ettevõtlikkust ja loovust, et nad saaksid ühiskonnas aktiivselt osaleda, ja soodustada samal ajal Euroopa kontekstis omandatud vabahariduse väärtuse tunnustamist; Artikkel 4 Programmis osalejad d) tugevdada noorsooalast koostööd, soodustades heade tavade vahetust, noorsootöötajate ja -juhtide koolitust ning uuendus- like meetmete väljatöötamist ühenduse tasandil. 1. Käesoleva programmi sihtrühm on peamiselt 15–25aastased noored ja noorsootööga tegelevad inimesed, kes on mõne liik- mesriigi seaduslikud elanikud. Vanusepiire võib pisut kohandada, kui teatavate projektide spetsiifika seda nõuab. 2. Käesolev programm aitab kaasa ka muude ühenduse poliitika asjaomaste valdkondade eesmärkide saavutamisele. Artikkel 3 Ühenduse meetmed 1. Käesoleva programmi artiklis 2 sätestatud eesmärke taotle- takse järgmiste allprogrammide kaudu, mille sisu ja kohaldamis- korda kirjeldatakse lisas: — Euroopa Noored, — Euroopa vabatahtlik teenistus, — noorsooalgatused, — ühismeetmed, — toetusmeetmed. 2. Neid allprogramme rakendatakse järgmiste meetmeliikide kau- du, mida võib vajaduse korral ka kombineerida: a) toetus noorte riikidevahelistele vahetustele; b) toetus info- ja sidetehnoloogiate kasutamisele noorsoovald- konnas; c) toetus kogemuste ja heade tavade vahetust võimaldavate koos- töövõrgustike arendamisele Euroopa tasandil; d) toetus riikidevahelistele projektidele, mille eesmärk on eden- dada liidu kodakondsust ja noorte osalust liidu arendamisel; e) keeleoskuse ja eri kultuuride mõistmise arendamine; f) toetus pilootprojektidele, mis põhinevad noorsoovaldkonna uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud riikide- vahelistel partnerlussuhetel; g) noorsoopoliitika ja selle arengu analüüsi- ja järelevalvemetoo- dika (nt andmebaasid, peamised arvandmed, süsteemide vas- tastikune tundmine) ning heade tavade levitamise meetodite välja töötamine Euroopa tasandil. Lisas sätestatud allprogrammide 1. 2, 2. 2 ja 5 raames võib käes- olev programm olla suunatud ka kolmandates riikides elavatele peamiselt 15–25aastatele noortele ja noorsootööga tegelevatele inimestele, ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust. 2. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et kõikidele noortele oleks diskrimineerimata tagatud võimalus käesolevasse prog- rammi kuuluvates tegevustes osaleda. 3. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et eriti püütakse aidata noo- ri, kellel on kultuurilistel, sotsiaalsetel, füüsilistel, vaimsetel, majanduslikel või geograafilistel põhjustel raskem asjaomastes tegevusprogrammides ühenduse, riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil osaleda, samuti püütakse aidata väikeseid kohalikke rüh- mi. Komisjon võtab sellele vastavalt arvesse nende sihtrühmade probleeme, aidates seeläbi kaasa tõrjutuse vastu võitlemisele. 4. Liikmesriigid püüavad võtta asjaomaseid meetmeid, et prog- rammis osalejad saaksid kasutada tervishoiuteenuseid kooskõlas ühenduse õigusega. Päritoluliikmesriik püüab võtta asjaomaseid meetmeid, et Euroopa vabatahtlikus teenistuses osalejad säilitak- sid oma sotsiaalkaitse. Artikkel 5 Programmi rakendamine ja koostöö liikmesriikidega 1. Komisjon tagab programmi kuuluvate ühenduse meetmete rakendamise vastavalt lisale. 2. Komisjon võtab koostöös liikmesriikidega lisas kirjeldatud meetmeid (allprogramm 5), et kasutada võimalikult hästi ära ühenduse noorsooalase koostöö tulemusi. 3. Komisjon ja liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et arendada käesoleva programmi eesmärkide saavutamiseks ühen- duse ja liikmesriikide tasandil väljatöötatud struktuure kasutaja- sõbralikumaks, mis hõlbustaks noortel ja muudel kohaliku tasandi partneritel programmis osaleda, hinnata ja kontrollida programmi kuuluvaid meetmeid ja kohaldada läbipaistvaid konsulteerimis- ja valikumenetlusi. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et nad võtavad meetmeid hõl- bustamaks noorte riikidevahelise vaba liikumise võimalusi, andes neile piisavalt teavet ja tõstes sellealast teadlikkust. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et käesoleva programmi raames toetatavate meetmete kohta antakse asjakohast teavet ja tehakse asjakohast reklaami. 110 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd 4. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid käesoleva prog- rammi ladusaks toimimiseks; samuti püüavad nad võimaluse pii- res võtta vastu vajalikke ja soovitatavaid meetmeid, et kõrvaldada õiguslikke ja halduslikke takistusi käesolevas programmis osale- misele. 5. Komisjon koostöös liikmesriikidega tagab ülemineku eelmiste ühenduse noorsooprogrammide (Euroopa Noored III ja Euroopa vabatahtlik teenistus) raames rakendatud meetmete ja käesoleva programmi raames rakendatavate meetmete vahel. Artikkel 6 Ühismeetmed Teadmiste Euroopa ülesehitusprotsessi osana võib käesoleva programmi meetmeid rakendada artiklis 8 sätestatud korras ühismeetmetena koos seonduvate ühenduse noorsoo-, haridus- ja kutseõppealaste programmide ja meetmetega. Artikkel 7 Rakendusmeetmed 1. Artikli 8 lõikes 2 nimetatud korralduskomitee menetluse koha- selt võetakse vastu järgmised käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool loetletud küsimustega: a) käesoleva programmi rakendamise kord, sealhulgas prog- rammi meetmete rakendamise iga-aastane tööplaan; b) programmi eri meetmete üldine tasakaalustatus; c) kriteeriumid rahaliste vahendite suunavaks jaotuseks liikmes- riikide vahel, et meetmeid detsentraliseeritult hallata; d) ühismeetmete rakendamise kord; e) programmi hindamise kord; f) noorte vabatahtlike osaluse kinnitamise kord. 2. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud muude küsimustega, võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõi- kes 3 sätestatud nõuandemenetlusega. Artikkel 8 Komitee 1. Komisjoni abistab komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätes- tatut. 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätes- tatut. 4. Komitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 9 Rahastamine 1. Käesoleva programmi rakendamise finantsraamistikuks artik- lis 1 sätestatud ajavahemikus määratakse 520 miljonit eurot. 2. Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneerin- gud finantsperspektiivi piires. Artikkel 10 Järjepidevus ja vastastikune täiendavus 1. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse muude asjaomaste ühenduse tegevus- põhimõtete, õigusaktide ja meetmetega, piiramata seejuures iga programmi eripära ja spetsiifikat. Erilist tähelepanu pööratakse võrdõiguslikkuse ning naiste ja meeste võrdsete võimaluste eden- damisele. 2. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega käesoleva prog- rammi rakendamise järjepidevuse muu ühenduse noorsooalase tegevusega, eelkõige kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonnas, siseturu väljakujundamisel ning infoühiskonna, keskkonna, tarbijakaitse, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, sotsiaalpoliitika, töö- hõive ja tervishoiu valdkonnas. 3. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et käesoleva programmi meetmete rakendamisel võetakse arvesse tööhõivesuuniseid, mis nõukogu kooskõlastatud tööhõivestrateegia raames vastu on võt- nud. 4. Komisjon tagab tõhusa ühenduse käesoleva programmi ning ühenduse välissuhete osana rakendatavate noorsooalaste prog- rammide ja meetmete vahel. Artikkel 11 EFTA/EMP riikide, assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikide, Küprose, Malta ja Türgi osalemine Programmis võivad osaleda: — EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel, — assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid Euroopa lepingu- tes, nende lisaprotokollides ja vastavate assotsiatsiooninõuko- gude otsustes kehtestatud tingimustel, — Küpros, mida rahastatakse lisaassigneeringutest selle riigiga kokkulepitavas korras, Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 kohaseks tähtajaks kehtes- tatakse kaks kuud. — Malta ja Türgi, mida rahastatakse lisaassigneeringutest asuta- mislepingu sätete kohaselt. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 Artikkel 12 Rahvusvaheline koostöö Komisjon tugevdab käesoleva programmi raames artiklis 7 sätestatud korras koostööd ühenduseväliste riikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Euroopa Nõukoguga. Artikkel 13 Järelevalve ja hindamine 1. Komisjon koostöös liikmesriikidega kontrollib käesolevat programmi regulaarselt. Kontrollimine hõlmab lõikes 3 nimetatud aruandeid ja erimeet- meid. 2. Komisjon koostöös liikmesriikidega hindab käesolevat prog- rammi regulaarselt. Hindamise eesmärk on suurendada artiklis 2 nimetatud eesmärkide saavutamiseks rakendatud meetmete tõhu- sust ja tagada artikli 4 lõigetes 2 ja 3 sätestatud võrdsed võimalu- sed programmis osalemiseks. Hindamisel kontrollitakse ka käesoleva programmi ja muude asja- kohaste ühenduse tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmete raames rakendatavate meetmete vastastikust täiendavust. Kehtestatud kriteeriumide kohaselt ja artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras tehakse ühenduse meetmete tulemuste regulaarseid välis- hindamisi. 4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: — uute liikmesriikide ühinemisel aruande rahalise mõju kohta, mida ühinemised programmile avaldavad, millele vajaduse korral lisatakse rahandusalased ettepanekud selle mõju arves- sevõtmiseks, kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokku- leppega eelarvedistsipliini ja -menetluse parandamise kohta ja 1999. aasta märtsis Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega. Euroopa Parlament ja nõukogu tee- vad nende ettepanekute kohta otsuse võimalikult kiiresti, — 30. juuniks 2005 hindamise vahearuande käesoleva prog- rammi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta, — 31. detsembriks 2007 lõpparuande käesoleva programmi rakendamise kohta. Artikkel 14 Jõustumine Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäeval. Luxembourg, 13. aprill 2000 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 3. Liikmesriigid esitavad komisjonile 31. detsembriks 2004 aru- ande käesoleva programmi rakendamise ja 30. juuniks 2007 aru- ande programmi mõju kohta. president N. FONTAINE eesistuja A. VARA 112 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd LISA Käesoleva programmi kohaselt heakskiidetud rahastamisel tuleb kinni pidada kaasfinantseerimise ja täiendavuse põhimõttest. Otsuse ar-tik-li 4 lõike 3 kohaselt tuleb püüda programmis osalemist hõlbustada noortel, kellel on kultuurilistel, sotsiaalsetel, füüsilistel, vaimsetel, majanduslikel või geograafilistel põhjustel probleeme, samuti väikestel kohalikel rühmadel. Otsuse artiklis 8 nimetatud komitee peab ette nägema, mis vormis seda konkreetselt teha. Ühenduse rahaliste vahendite jaotamisel tuleb arvesse võtta vajadust tagada vahetusprogrammide tasakaalustatus ja kõikide liikmesriikide noorte võrdsed osalemisvõimalused; see tähendab, et arvesse tuleb võtta artikli 4 lõiget 3. Eriti tuleks ergutada ja toetada algatusi, mille eesmärk on edendada sallivust ja erinevuste aktsepteerimist, samuti meetmeid tõrjutuse eri vormide vastu võitlemiseks. Ühendus suhtub positiivselt tegevustesse, milles kultuuril ja spordil on noorte vabahariduse kontekstis keskne koht. Käesoleva programmi eesmärkide saavutamiseks tuleb otsuse artiklis 3 kirjeldatud meetmete alusel rakendada viit allprogrammi: — Euroopa Noored, — Euroopa vabatahtlik teenistus, — noorsooalgatused, — ühismeetmed, — toetusmeetmed. ALLPROGRAMM 1 — EUROOPA NOORED Allprogramm 1. 1: Ühendusesisesed noorsoovahetused Ühendus toetab noorsoovahetusi tingimusel, et need kestavad vähemalt ühe nädala, toimuvad ühendusesiseste ühisprojektide alusel ja hõlmavad peamiselt 15–25aastaste mõnes liikmesriigis seaduslikult elavate noorte rühmi. Vanusepiire võib pisut kohandada, kui teatavate projektide spetsiifika seda õigustab. Sellised vahetused, mis põhinevad riikidevahelistel noorterühmade partnerlussuhetel, peavad hõlmama noorte aktiivset osalust, võimaldama neil avastada ja teadvustada erinevaid sotsiaalseid ja kultuurilisi realiteete ja ergutama neid osalema teistes Euroopa tasandil toimuvates tegevustes või selliseid tegevusi algatama. Erilist tähelepanu pööratakse selliste noorte osalusele, kellele see on esimene Euroopa-mõõtmeline tegevus, või kohalikele rühmadele, kellel puudub Euroopa tasandi kogemus. Et saavutada kahe- ja mitmepoolsete tegevuste vahel parem tasakaal, suunatakse ühenduse toetus järk-järgult mitmepoolsetele rühmade vahetustele. Kahepoolset rühmade vahetust rahastatakse juhul, kui see on sihtrühmade või konkreetse pedagoogilise metoodika seisukohast põhjendatud. Käesoleva allprogrammi raames võib rahastada tegevust, mille eesmärk on ergutada noorte aktiivset osalust rühmade vahetuse projektides, näiteks asjaomaste noorte keelelises või kultuurilises ettevalmistuses. Allprogramm 1. 2: Noorsoovahetused kolmandate riikidega Ühendus toetab noorsoovahetusi tingimusel, et need kestavad vähemalt ühe nädala, toimuvad ühisprojektide alusel ja hõlmavad peamiselt 15–25aastaste mõnes liikmesriigis seaduslikult elavate noorte rühmi. Sellised vahetused peavad hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki. Kõnealused riikidevahelistel noorterühmade partnerlussuhetel põhinevad vahetused peavad hõlmama noorte aktiivset osalust, võimaldama neil avastada ja teadvustada erinevaid sotsiaalseid ja kultuurilisi realiteete ja ergutama neid osalema teistes Euroopa tasandil toimuvates tegevustes või selliseid tegevusi algatama. Lisaks peavad need projektid võimaldama kolmandates riikides asuvatel partneritel omandada asjakohaseid kogemusi vabahariduse vallas ja aidata kaasa noorsootöö ja -ühenduste arendamisele nendes riikides. Rahastada võib tegevust, mille eesmärk on ergutada noorte aktiivset osalust rühmade vahetuse projektides, näiteks noorte keelelises või kultuurilises ettevalmistuses enne lähetust. ALLPROGRAMM 2 — EUROOPA VABATAHTLIK TEENISTUS Käesolevas programmis tähendab “noor vabatahtlik” peamiselt 18–25aastast mõnes liikmesriigis seaduslikult elavat isikut. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 Noored vabatahtlikud keskenduvad aktiivsete kodanikena tegevusele, mis võimaldab solidaarsust praktikas rakendada, et omandada sotsiaalseid ja personaalseid oskusi ja rajades seeläbi oma tulevase arengu vundamenti, aidates samal aja kaasa ühiskonna arengule. See tähendab, et noored vabatahtlikud osalevad kooskõlas käesoleva programmi artiklis 2 sätestatud eesmärkidega liikmesriigi ja ühenduse tunnustatud projekti raames mõnes muus liikmesriigis kui nende elukohariik või kolmandas riigis mittetulunduslikus ja tasustamata tegevuses, mis on ühiskonna seisukohast oluline ja piiratud kestusega (kuni 12 kuud). Vabatahtlik tegevus ei või asendada tööd. Vabatahtlikele tagatakse söök ja majutus ning juhendamine. Vabatahtliku teenistuse projekt tagab, et noortel vabatahtlikel on tervise- ja muu vajalik kindlustus. Noored vabatahtlikud saavad toetust/taskuraha. Euroopa vabatahtlik teenistus põhineb noorte vabatahtlike, lähetava organisatsiooni ja vastuvõtva organisatsiooni partnerlussuhetel ja jagatud vastutusel. Kooskõlas artiklis 8 nimetatud programmikomiteega seotud sätetega tõendab komisjoni väljaantud dokument noorte vabatahtlike osalust Euroopa vabatahtlikus teenistuses ning kogemusi ja oskusi, mis nad asjaomase aja jooksul omandanud on. Allprogramm 2. 1: Ühendusesisene Euroopa vabatahtlik teenistus Ühendus toetab riikidevahelisi projekte (piiratud aja jooksul, peamiselt kolmest nädalast ühe aastani), mis kaasavad noori aktiivselt ja isiklikult tegevustesse, mille eesmärk on aidata rahuldada ühiskonna vajadusi eri valdkondades (sotsiaal- ja sotsiaalkultuuri sfäär, keskkond, kultuur jne) ja olla samal ajal vabahariduse kogemuseks sotsiaalsete ja kultuuriliste oskuste omandamisel. Nende projektide eesmärk on viia noori kokku muude kultuuride ja keeltega ning omandada uute ideede ja projektidega seotud kogemusi mitmekultuurilises kodanikuühiskonnas. Ühendus võib toetada projekte, eelkõige neid, mis on seotud keeleõppe või kultuuridevaheliste aspektidega, mille eesmärk on valmistada noori vabatahtlikke ette lähetuseks ning hõlbustada nende sotsiaalset integratsiooni nii Euroopa vabatahtlikus teenistuses osalemise ajal kui ka pärast seda. Erilist tähelepanu pööratakse pedagoogilisele toetusele ja juhendamisele. Allprogramm 2. 2: Euroopa vabatahtlik teenistus kolmandate riikidega Ühendus toetab riikidevahelisi projekte kolmandate riikidega (piiratud aja jooksul, peamiselt kolmest nädalast ühe aastani), mis kaasavad noori aktiivselt ja isiklikult tegevustesse, mille eesmärk on aidata rahuldada ühiskonna vajadusi eri valdkondades (sotsiaal- ja sotsiaalkultuuri sfäär, keskkond, kultuur jne) ja olla samal ajal vabahariduse kogemuseks sotsiaalsete ja kultuuriliste oskuste omandamisel. Nende projektide eesmärk on viia noori kokku muude kultuuride ja keeltega ning omandada uute ideede ja projektidega seotud kogemusi mitmekultuurilises kodanikuühiskonnas. Toetust võib anda meetmetele, millega rajatakse vajalik vundament koostöös kolmandate riikidega rakendatavate riikidevaheliste Euroopa vabatahtliku teenistuse projektide väljatöötamiseks. Ühendus võib toetada projekte, eelkõige neid, mis on seotud keeleõppe või kultuuridevaheliste aspektidega, mille eesmärk on valmistada noori vabatahtlikke ette lähetuseks ning hõlbustada nende sotsiaalset integratsiooni nii Euroopa vabatahtlikus teenistuses osalemise ajal kui ka pärast seda. Erilist tähelepanu pööratakse pedagoogilisele toetusele ja juhendamisele. ALLPROGRAMM 3 — NOORSOOALGATUSED Noorte algatusvõime ja loovuse ergutamiseks toetab ühendus projekte, kus noored osalevad aktiivselt ja otseselt uuenduslikes ja loomingulistes algatustes ning algatustes, mis keskenduvad noorte sotsiaalsele osalusele kohalikul, piirkondlikul, riigi või Euroopa tasandil. Need projektid võimaldavad noortel arendada oma algatusvõimet ja rakendada enda kavandatud tegevusi, milles neil on täita olulisim osa. Ühendus toetab algatusi, mille eesmärk on aidata noortel vabatahtlikel kasutada võimalikult hästi vabatahtliku teenistuse jooksul omandatud kogemusi ja ergutada nende aktiivset integreerumist ühiskonda. Need algatused, mida noored teevad pärast Euroopa vabatahtlikust teenistusest lahkumist, võimaldavad neil käivitada ja edendada tegevusi sotsiaal-, sotsiaalkultuuri, kultuuri ja majanduse vallas ja/või keskenduda oma isiklikule arengule. Eelkõige on need algatused suunatud noortele, kes vajavad sellist toetust kõige rohkem. Toetuse eesmärk on soodustada selliste projektide kohaldamist ka teistes liikmesriikides tehtavate samalaadsete algatuste suhtes, et tugevdada nende riikideülesust ja laiendada oluliselt noorte kogemustevahetusi ja koostööd. Toetus võib hõlmata ka üle-euroopaliste noorsooalgatuste promootorite kohtumiste korraldamist. Rahalist toetust võib anda selliste projektide vaheliste stabiilsete riikidevaheliste partnerlussuhete loomiseks. ALLPROGRAMM 4 — ÜHISMEETMED Võttes arvesse, et valdkondadevahelise koostöö eeltingimuseks on paindlik ja loov lähenemisviis, võib ühenduse toetust anda otsuse ar-tik-lis 6 nimetatud meetmetele, mida rakendatakse koos muude teadmiste Euroopat edendavate ühenduse prog-rammide, eelkõige ühenduse haridus- ja kutseõppeprogrammidega. 114 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Komisjoni eesmärk on töötada koostöös liikmesriikidega välja teadmiste omandamist ja elukestvat õpet soodustavate heade tavade ühine teavitamis-, vaatlus- ja levitamissüsteem, samuti hariduses ja koolituses kasutatava multimeediaga seotud ühismeetmed. Need projektid hõlmavad mitmete eri valdkondade, sealhulgas noorsoovaldkonnaga seotud meetmeid. Neid on võimalik rahastada täiendavalt mitmest erinevast ühenduse prog-rammist ja rakendada ühisprojektide kutsete kaudu. Võib võtta vastu asjakohaseid meetmeid, et edendada piirkondlikul ja kohalikul tasandil sidemeid ja koostööd käesolevas programmis ning kutseõppe ja haridusega tegelevates prog-rammides osalevate isikute vahel. Sellega seoses võib toetada tegevusi, mis teadvustavad võimalusi, mida ühendus noortele pakub. ALLPROGRAMM 5 — TOETUSMEETMED Allprogramm 5. 1: Noorsoopoliitikaga tegelevate inimeste koolitus ja koostöö Rahastatakse järgmisi tegevusi: 1. Tegevused, mille eesmärk on pakkuda täiendkoolitust noorsootööga tegelevatele inimestele, eelkõige Euroopa vabatahtliku teenistuse instruktoritele, noorsootöötajatele ja -juhtidele, Euroopa projektide eest vastutajatele ja noorsooalgatuse nõustajatele, kes osalevad allprogrammides 1, 2 ja 3 kirjeldatud otseselt noortega seotud projektides, et tagada asjaomaste projektide piisavalt hea kvaliteet. Erilist tähelepanu pööratakse tegevustele, mille kaudu püütakse julgustada nende noorte osalust, kellel on ühenduse tegevuses kõige raskem osaleda. 2. Tegevused, mille eesmärk on töötada välja Euroopa moodulid, mis vastavad riikidevahelise koostöö nõuetele. 3. Tegevused nagu õppelähetused, otstarbekusuuringud, seminarid ja tööpraktika, mis keskenduvad eelkõige ühismeetmete või ühist huvi pakkuvate küsimustega seotud kogemuste ja heade tavade vahetamisele või mille eesmärk on hõlbustada ja edendada noorsootöö valdkonnas tegutsevate inimeste vahel pikaajaliste riikidevaheliste partnerlussuhete ja/või mitmepoolsete võrgustike loomist. 4. Kogemuslikud tegevused, mis uuendavad ja rikastavad noorsoopoliitikat uute lähenemisviiside ja koostöövormide ning eri taustaga osalejate ühistöö kaudu. 5. Ühenduse toetust võib anda ka konverentsidele ja seminaridele, mille eesmärk on edendada noorsooalast koostööd ja vahetada sellealaseid häid tavasid, samuti muudele meetmetele, mis on seotud noorsooalaste ühenduse meetmete raames toetust saavate projektide ja tegevuste tulemuste parandamise ja levitamisega. Nende meetmetega seotud tegevused võivad olla nii üksnes ühendusesisesed kui hõlmata ka kolmandaid riike. Erilist tähelepanu pööratakse piirkondlikul või kohalikul tasandil noortega töötavatele inimestele, kellel ei ole või napib kogemusi või võimalusi sidemeteks Euroopa tasandil, samuti tegevustele, kus noortel on keskne koht. Allprogramm 5. 2: Noori ja noorsoo-uuringuid käsitlev teave 1. Programmi eemärkide kohaselt ja eelkõige selleks, et parandada noorte teabehankimise võimalusi ning suurendada nende algatusvõimet ja aktiivset osalust ühiskonnas, ergutab komisjon noorsoovaldkonnas tegutsevaid inimesi osalema noorte teavitamisel Euroopa tasandil, samuti suurendama koostööd liikmesriikides ja ühenduse tasandil loodud noorte info- ja sidesüsteemide vahel. Sellega seoses tuleb erilist tähelepanu pöörata koostöö laiendamisele, et hõlmata ka hariduse ja koolituse valdkonda, samuti noorte vahel ja noortega toimuvatele dialoogidele. 2. Sellega seoses rahastatakse algatusi, mis hõlmavad: — vajalike kogemuste ja oskuste omandamist, et ellu viia riikidevahelisel koostööl põhinevaid noorte teavitamisprojekte ja projekte, mille eesmärk on osutada noortele teavitamis- ja eelkõige nõustamisteenuseid, — koostööprojekte, mis keskenduvad teabe levitamisele, mille kaudu teadvustatakse noortele prog-rammi valdkonda ja tagatakse noortele prog-rammi eesmärkide saavutamiseks vajaliku teabe kättesaadavus, — riikidevaheliste koostööprojektide osana selliste mehhanismide rakendamist, mis võimaldavad dialoogi nii noorte vahel kui ka noortega, eelkõige noortele suunatud meediakanalite ja uute tehnoloogiate kasutamise kaudu. 3. Komisjon toetab selliseid prog-rammi eesmärkidega seotud noorsoo-uuringuid, mis keskenduvad muu hulgas noorte huvides võetud meetmete, eelkõige sellealase koostöö edendamist taotlevate meetmete mõjule. Sellistes uuringutes analüüsitakse muu poliitika mõju noorte elule ja püütakse anda selgem ja täielikum pilt noorte vajadustest ja nende elutingimustest. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 Eelistatakse uuringuid, mis käsitlevad ebasoodsamas olukorras olevate või marginaliseeritud noorte elukäiku; analüüsitakse eelkõige noorte sotsiaalset integratsiooni soodustanud või takistanud tegureid ja rõhutatakse vabaharidussektori ja kogu kolmanda sektori osalust. Samuti antakse eelis võrdlevatele uuringutele, milles käsitletakse meetmeid algatusvõime edendamiseks, sealhulgas nende mõju kohalikule arengule, eelkõige tegevuste loomise kaudu (töökohtade loomine, kultuuri- või sotsiaalasutuste rajamine jne). Sellised uuringud võivad keskenduda konkreetsetele juhtumitele, kusjuures olulisemad nendest avalikustatakse. Allprogramm 5. 3: Meetmetest teavitamine ja nende nähtavus Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et muu hulgas koguda mitmesugustest allikatest teavet noorsooalaste meetmete kohta, saada kasu EL noorteprojektidest ja suurendada noortele ühenduse tasandil suunatud meetmete nähtavust, töötades välja asjakohased vahendid noortega dialoogi pidamiseks, sealhulgas interneti kaudu. Allprogramm 5. 4: Toetusmeetmed 1. Riiklikud bürood Ühenduse toetust võib anda selleks, et toetada struktuuride tegevust, mille liikmesriigid on loonud vastavalt otsuse artiklile 5. 2. Tehniline ja rakenduslik abi Programmi rakendamisel võib komisjon kasutada tehnilise abi organisatsioone, kelle rahastamise võib ette näha prog-rammi üldise rahastamise raames. Samadel tingimustel võib kasutada ka eksperte. Lisaks võib komisjon viia läbi hindamisuuringuid ja korraldada seminare, kollokviume või muid ekspertide kohtumisi, mis võivad hõlbustada programmi rakendamist, sealhulgas otsuse artikli 12 kohaldamist. Komisjon võib võtta ka teavitamise, avaldamise ja levitamisega seotud meetmeid


title: Résolution du Parlement européen du 13 avril 2000 sur l'ajournement de la décision relative à la décharge à donner à la Commission sur la gestion financière des sixième, septième et huitième Fonds européens de développement (FED) pour l'exercice 1998

eurovoc_concepts:
EDF
EP resolution
adjournment
budgetary discharge
financial year

formats: html pdf print

text: L 191/14 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 27. 7. 2000 R(cid:201)SOLUTION DU PARLEMENT EUROP(cid:201)EN du 13 avril 2000 sur l’ajournement de la dØcision relative (cid:224) la dØcharge (cid:224) donner (cid:224) la Commission sur la gestion financiŁre des sixiŁme, septiŁme et huitiŁme Fonds europØens de dØveloppement (FED) pour l’exercice 1998 LE PARLEMENT EUROP(cid:201)EN, (2000/469/CE) vu les bilans financiers et les comptes de gestion des sixiŁme, septiŁme et huitiŁme Fonds europØens de dØveloppement pour l’exercice 1998 [COM(1999) 227 (cid:151) C5-0003/1999], vu la convention signØe (cid:224) LomØ le 31 octobre 1979 (sixiŁme FED, LomØ II), vu la convention signØe (cid:224) LomØ le 8 dØcembre 1984 (septiŁme FED, LomØ III) (1), vu la convention signØe (cid:224) LomØ le 15 dØcembre 1989 (huitiŁme FED, LomØ IV) (2), vu la convention signØe (cid:224) Maurice le 4 novembre 1995 (huitiŁme FED, LomØ IV bis) (3), vu le rapport de la Cour des comptes relatif (cid:224) l’exercice 1998 et (C5-0266/1999) (4), les rØponses des institutions vu la recommandation du Conseil du 13 mars 2000 (C5-0154/2000), vu l’article 276 du traitØ CE, vu l’article 93 et l’annexe V de son rŁglement, vu le rapport de la commission du contr(cid:244)le budgØtaire et l’avis de la commission du dØveloppement et de la coopØration (A5-0089/2000), considØrant ce qui suit: A. 1) Au 31 dØcembre 1998, l’aide financiŁre correspondant aux sixiŁme, septiŁme et huitiŁme Fonds europØens de dØveloppement s’Ølevait (cid:224) 1,469 milliard d’euros, recommande l’ajournement de la dØcharge (cid:224) donner (cid:224) la Commission pour les sixiŁme, septiŁme et huitiŁme Fonds europØens de dØveloppement pour 1998; demande (cid:224) la Commission d’Øtablir, pour le 15 mai 2000, un plan d’action (cid:151) assorti, le cas ØchØant, de dates (cid:151) qui comporte les ØlØments suivants: (cid:151) confirmation, par la Commission, des procØdures selon lesquelles elle informera le Parlement, l’Office europØen de lutte antifraude (OLAF) et la Cour des comptes des fraudes et irrØgularitØs entachant les programmes d’aide au dØveloppement, (cid:151) ventilation des mesures correctrices (cid:224) demander aux gouvernements bØnØficiaires dont il serait constatØ qu’ils sont responsables de fraudes et d’irrØgularitØs, y compris des mesures de renfor- cement des systŁmes de contr(cid:244)le nationaux et communautaires, (1) JO L 86 du 31. 3. 1986, p. 1. (2) JO L 229 du 17. 8. 1991, p. 1. (3) JO L 156 du 29. 5. 1998, p. 1. (4) JO C 349 du 3. 12. 1999. 27. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 191/15 (cid:151) Øtat des fonds qui, conformØment aux mesures convenues par la Commission, ont ØtØ rembour- sØs ou restent (cid:224) rembourser par les autoritØs nationales (cid:224) la suite des rØsultats des audits, (cid:151) engagement en faveur d’une politique de tolØrance zØro (cid:224) l’Øgard des fraudes et des irrØgularitØs dans l’utilisation des fonds de contrepartie par les gouvernements bØnØficiaires, (cid:151) liste exhaustive des enquŒtes administratives et/ou disciplinaires (cid:224) mener, en ce qui concerne le personnel des dØlØgations, (cid:224) la lumiŁre des audits portant sur les programmes d’ajustement structurel et autres aides au dØveloppement, (cid:151) aper(cid:231)u des mesures qu’elle prendra pour rØviser le cadre politique de l’ajustement structurel, en coordination avec les donateurs, afin de garantir que les responsabilitØs confiØes aux gouverne- ments bØnØficiaires seront assorties de contr(cid:244)les indØpendants suffisants des fonds de contrepar- tie dont ils disposent (avec renforcement des contr(cid:244)les effectuØs par les organismes nationaux et par la Commission), (cid:151) dØtail des mesures (cid:224) prendre pour renforcer les fonctions d’audit interne et d’Øvaluation portant sur l’aide extØrieure, (cid:151) rØaction exhaustive aux conclusions ØnoncØes dans l’avis de la commission du dØveloppement concernant la dØcharge 1998, (cid:151) mise en (cid:156)uvre rapide d’un «contrat de services et de fournitures» type et Øvaluation de toutes les prestations d’assistance technique, comme la Cour des comptes l’a demandØ de fa(cid:231)on rØpØ- tØe, (cid:151) engagement de procØder (cid:224) une analyse comparative des systŁmes d’audit et d’Øvaluation de l’aide fournie par les (cid:201)tats membres et de proposer un systŁme sßr garantissant que la haute direction sera informØe systØmatiquement et immØdiatement des constatations principales; 2) charge sa prØsidente de transmettre la prØsente rØsolution contenant ses observations (cid:224) la Commis- sion, au Conseil, (cid:224) la Cour des comptes, (cid:224) la Banque europØenne d’investissement et (cid:224) chacune des autres institutions et d’en assurer la publication au Journal officiel des CommunautØs europØennes sØrie L. Le secrØtaire gØnØral Julian PRIESTLEY La prØsidente Nicole FONTAINE