title: QUESTION ÉCRITE E-1311/00 posée par Glyn Ford (PSE) à la Commission. Octroi de subventions pour le jumelage des villes.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Lower Normandy
South West (England)
twinning

text: C 53 E/124 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/157) QUESTION (cid:201)CRITE E-1309/00 posØe par Nicholas Clegg (ELDR) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: AdhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC La Commission peut-elle indiquer quels projets ont ØtØ ØlaborØs pour garantir l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)un plan substantiel d(cid:146)assistance technique, multilatØral et europØen, comme mesure d(cid:146)accompagnement (cid:224) la prochaine adhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC en vue d(cid:146)amØliorer la capacitØ administrative et juridique de la Chine (cid:224) remplir pleinement ses obligations de membre de l(cid:146)OMC? En particulier, quelles discussions ont eu lieu pour assurer que l(cid:146)Union europØenne et les (cid:201)tats-Unis fourniront une assistance coordonnØe comme il convient dans ce domaine? RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (13 juin 2000) Pour permettre (cid:224) la Chine de poursuivre en souplesse son intØgration dans l(cid:146)Øconomie mondiale, la Commission a mis en place une sØrie de projets de coopØration, destinØs (cid:224) contribuer (cid:224) renforcer la capacitØ du gouvernement et de l(cid:146)administration chinois dans des domaines directement liØs (cid:224) l(cid:146)exØcution de ses prochains engagements au titre de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). La Commission attache une grande importance au fait que l(cid:146)assistance technique pour la mise en (cid:156)uvre est fournie dans un esprit de coopØration et de partenariat avec la Chine et couvre davantage que la seule surveillance de la part de la CommunautØ. Cinq projets, dont le budget total reprØsente environ 22 millions d(cid:146)euros, ont dØj(cid:224) ØtØ prØsentØs. Certains sont dØj(cid:224) en cours, d(cid:146)autres seront mis en route dans les mois (cid:224) venir. Plus particuliŁrement, un programme cadre d(cid:146)aide (cid:224) l(cid:146)adhØsion (cid:224) l(cid:146)OMC, assurant la formation des fonctionnaires chinois qui s(cid:146)occuperont de la mise en (cid:156)uvre des engagements de la Chine, sera lancØ dans le courant de cette annØe. Les projets en cours couvrent le dØveloppement d(cid:146)un systŁme moderne et efficace pour la protection des droits de propriØtØ intellectuelle, la mise en place d(cid:146)un cadre pour des marchØs publics transparents et non- discriminatoires ainsi que la collecte et la fourniture de statistiques. Enfin, une vaste initiative d(cid:146)aide (cid:224) la rØforme et (cid:224) la restructuration du secteur des services financiers doit Œtre lancØe (cid:224) la fin de cette annØe. En outre, l(cid:146)aide (cid:224) la rØforme Øconomique et sociale restera dans le futur une prioritØ pour le financement de la coopØration. La Commission Øtudie actuellement comment amØliorer nØcessaire (cid:224) la lumiŁre de la premiŁre expØrience avec les cinq projets prØcitØs. les programmes existants si cela s(cid:146)avØrait (cid:192) ce jour, la Commission n(cid:146)a pas connaissance de projets concrets de la part des (cid:201)tats-Unis en vue de fournir (cid:224) la Chine une assistance technique liØe (cid:224) l(cid:146)OMC. Toutefois, la Commission s(cid:146)efforce de coordonner ses activitØs de coopØration avec celles des (cid:201)tats-Unis et d(cid:146)autres donneurs actifs dans ce domaine, en vue d(cid:146)Øviter des duplications et de dØvelopper des synergies entre les programmes respectifs. (2001/C 53 E/158) QUESTION (cid:201)CRITE E-1311/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: Octroi de subventions pour le jumelage des villes En mai 1999, la sociØtØ de jumelage entre les villes de Dorchester et de Bayeux situØe au Royaume-Uni a prØsentØ (cid:224) la Commission une demande de subvention pour l(cid:146)organisation d(cid:146)une manifestation dans le cadre du jumelage. Ce n(cid:146)est que bien aprŁs la tenue de cette manifestation que la sociØtØ a ØtØ informØe 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/125 qu(cid:146)il lui avait ØtØ octroyØ une subvention de 1 200 euros pour les dØpenses engagØes. La sociØtØ Øtait invitØe (cid:224) prØsenter de nouveau sa demande afin de percevoir le versement de cette subvention. Quatre mois plus tard, n(cid:146)ayant pas re(cid:231)u de rØponse de la part de la Commission, la sociØtØ de jumelage s(cid:146)est adressØe directement (cid:224) la direction gØnØrale compØtente oø elle a ØtØ informØe par une fonctionnaire que celle-ci ne disposait pas du personnel suffisant pour Øtablir le chŁque et n(cid:146)avait pas autoritØ pour dØsigner quelqu(cid:146)un (cid:224) cet effet. La Commission pourrait-elle examiner cette question et indiquer quelles mesures elle compte prendre pour amØliorer l(cid:146)efficacitØ de son systŁme en ce qui concerne l(cid:146)octroi de subventions pour le jumelage des villes? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (9 juin 2000) La Commission reconna(cid:238)t qu(cid:146)elle a omis de rØpondre dans un dØlai raisonnable. Ce retard s(cid:146)explique en partie par des difficultØs techniques au moment du virement de la subvention au demandeur. Le numØro de compte indiquØ par Dorchester ne se prŒtait pas (cid:224) un paiement Ølectronique. Le paiement a donc dß Œtre exØcutØ par l(cid:146)intermØdiaire d(cid:146)une autre banque, ce qui a entra(cid:238)nØ un dØlai supplØmentaire. La Commission a maintenant le plaisir de pouvoir informer l(cid:146)Honorable Parlementaire que le paiement a ØtØ effectuØ. (2001/C 53 E/159) QUESTION (cid:201)CRITE E-1312/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: Omnipaque/Iohexol et arachnoidite L(cid:146)omnipaque (ou iohexol) est une substance opacifiante injectØe aux patients, qui permet aux mØdecins de procØder (cid:224) une myØlographie. Or cette substance est liØe (cid:224) l(cid:146)arachnoidite, une maladie progressive, dØbilitante et extrŒmement doulou- reuse. Les sympt(cid:244)mes sont longs (cid:224) se manifester et de nombreux patients ne font pas le lien avec la substance d(cid:146)opacification qui en est (cid:224) l(cid:146)origine. De fait, chez de nombreux patients, la maladie est souvent diagnostiquØe (cid:224) tort comme de l(cid:146)arthrite. En 1997/98, le sØnateur Traficant a dØposØ un projet de loi devant la Chambre des ReprØsentants aux (cid:201)tats-Unis visant (cid:224) faire interdire cette substance opacifiante, en indiquant que sa responsabilitØ dans la survenue de l(cid:146)arachnoidite avait ØtØ dØmontrØe. La Commission peut-elle dire si elle a connaissance d(cid:146)autres cas liØs aux effets secondaires de cette substance? La Commission peut-elle Øgalement prØciser quelles Øtudes elle a Øventuellement rØalisØes sur cette substance et ses effets secondaires. Si la Commission n(cid:146)a encore procØdØ (cid:224) aucune Øtude de ce type, envisage-t-elle de le faire (cid:224) l(cid:146)avenir? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (8 juin 2000) Omnipaque est un mØdicament dont la substance active est le iohexol. Il s(cid:146)agit d(cid:146)un produit de contraste iodØ utilisØ pour divers examens radiologiques. Les autorisations de mise sur le marchØ de ce mØdicament ont ØtØ octroyØes par les autoritØs nationales. Aussi, le suivi, notamment de pharmacovigilance, est effectuØ par ces mŒmes autoritØs


title: PERGUNTA ESCRITA E-1254/00 apresentada por Armando Cossutta (GUE/NGL) ao Conselho. Assassínio da advogada irlandesa Rosemary Nelson.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU police cooperation
Ireland
United Kingdom
government violence
homicide
powers of the institutions (EU)

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/161 Infelizmente, gra(cid:231)as a uma propaganda subtil e enganosa por parte de indœstrias e de operadores interessados, instalou-se no imaginÆrio colectivo a ideia de que as ervas, sendo produtos naturais, sªo œteis, toleradas e sem consequŒncias t(cid:243)xicas. A utiliza(cid:231)ªo nªo controlada de ervas medicinais Ø perigosa pelos seguintes motivos: (cid:129) as concentra(cid:231)ıes e/ou doses de princ(cid:237)pios activos presentes nas ervas vendidas livremente nos herbanÆrios nªo estªo devidamente normalizadas pelo que nunca se tem a certeza quanto (cid:224) dose ingerida; (cid:129) desconhece-se a presen(cid:231)a de subst(cid:226)ncias contaminantes tais como herbicidas, pesticidas, metais pesados, etc. ; (cid:129) as interac(cid:231)ıes com outros fÆrmacos, alimentos ou decorrentes da ingestªo simult(cid:226)nea de vÆrias ervas, nªo sªo ainda devidamente conhecidas, pelo que a ingestªo de algumas ervas medicinais pode provocar efeitos t(cid:243)xicos imprevis(cid:237)veis; (cid:129) corre-se o risco de o consumo de ervas medicinais, considerado eficaz e in(cid:243)cuo por pessoas induzir a abandonar terapias clÆssicas bem conhecidas, como a que se realiza com ignorantes, medicamentos anti-neoplÆsicos, com graves consequŒncias para a saœde dos cidadªos. O consumidor deve ser protegido relativamente aos seguintes aspectos: (cid:129) ser informado acerca dos princ(cid:237)pios activos e eventuais contaminantes presentes nas ervas medicinais que ingere; (cid:129) conhecer a dose exacta que ingere; (cid:129) ser informados acerca das interac(cid:231)ıes com outros fÆrmacos ou com alimentos; (cid:129) conhecer os riscos relacionados com a toxicidade dos princ(cid:237)pios activos e de eventuais subst(cid:226)ncias t(cid:243)xicas. Com base nestas considera(cid:231)ıes e motivos, que medidas pensa o Conselho adoptar para proteger a saœde dos cidadªos? Nªo pensa rever, (cid:224) luz dos dados da literatura cient(cid:237)fica, a regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) venda de ervas medicinais? Nªo tenciona encarregar o EMEA de proceder (cid:224) avalia(cid:231)ªo do dossier relativo a cada planta e erva e fornecer, subsequentemente, todas as indica(cid:231)ıes para uma correcta utiliza(cid:231)ªo por parte das pessoas de produtos actualmente consumidos com um controlo m(cid:237)nimo? Resposta (26 de Junho de 2000) O Conselho partilha as preocupa(cid:231)ıes expostas pelo Senhor Deputado sobre a utiliza(cid:231)ªo incontrolada das plantas medicinais e a oportunidade de proteger o consumidor contra perigos do abuso desses produtos. Neste esp(cid:237)rito, o Conselho, em 20 de Dezembro de 1995, aprovou uma resolu(cid:231)ªo relativa (cid:224)s prepara(cid:231)ıes de plantas medicinais, pela qual convidou a Comissªo a estudar, em estreita colabora(cid:231)ªo com os Estados- -membros, os problemas existentes nesse contexto. (1) O Conselho nªo recebeu ainda resposta da Comissªo sobre esse convite. (1) JO C 350 de 30. 12. 1995, p. 6. (2001/C 26 E/200) PERGUNTA ESCRITA E-1254/00 apresentada por Armando Cossutta (GUE/NGL) ao Conselho Objecto: Assass(cid:237)nio da advogada irlandesa Rosemary Nelson (27 de Abril de 2000) Em 15 de Mar(cid:231)o do ano transacto morreu a advogada irlandesa Rosemary Nelson na sequŒncia dos ferimentos provocados por um atentado, quando uma bomba explodiu debaixo do seu autom(cid:243)vel. C 26 E/162 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 Poucos meses antes a advogada Nelson comparecera perante o Secretariados para os direitos humanos de Washington, denunciando as amea(cid:231)as de morte, as violŒncias verbais e f(cid:237)sicas de que fora alvo nesta cidade. Os autores das violŒncias eram alguns agentes da pol(cid:237)cia da Irlanda do Norte, a RUC, identificados com nomes e apelidos. Na origem dessas violŒncias estava a sua fama de «advogada do IRA». Num relat(cid:243)rio publicado pelo comitØ «British-Irish Right Watch» verifica-se que o pr(cid:243)prio Governo inglŒs tinha conhecimento das amea(cid:231)as de que era alvo a advogada Nelson. Considera o Conselho que foi um erro o Governo inglŒs nªo ter inclu(cid:237)do a advogada Nelson num 1. dos seus programas de protec(cid:231)ªo? Considera o Conselho que Ø necessÆria a mÆxima transparŒncia no inquØrito sobre o assass(cid:237)nio que, 2. segundo parece, estÆ a cargo da pr(cid:243)pria RUC? Considera o Conselho que deve solicitar ao Governo inglŒs que abra directamente um inquØrito sobre 3. o homic(cid:237)dio? Resposta (26 de Junho de 2000) As perguntas do Senhor Deputado referem-se a matØrias que nªo sªo da competŒncia do Conselho. (2001/C 26 E/201) PERGUNTA ESCRITA E-1313/00 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (27 de Abril de 2000) Objecto: Regularidade do aviso de concurso para adjudica(cid:231)ªo de um contrato relativo ao fornecimento de uniformes para o pessoal dos correios italianos O centro de estudos CESAR (Centro de estudos aeronÆuticos e ambientais) Ø consultor de diversas junto da PresidŒncia do administra(cid:231)ıes pœblicas (entre as quais o Departamento da Protec(cid:231)ªo Civil, Conselho) no atinente (cid:224) protec(cid:231)ªo do ambiente e da saœde e seguran(cid:231)a dos trabalhadores. Atendendo (cid:224)s referidas competŒncias, foi solicitado ao CESAR um parecer sobre o aviso de concurso e as condi(cid:231)ıes definidas pelos «Poste Italiane SpA» para adjudica(cid:231)ªo de um contrato relativo a pe(cid:231)as de vestuÆrio, entre as quais 100 000 dispositivos de protec(cid:231)ªo individual. (DPI). O CESAR assinalou irregularidades nos avisos de concurso para adjudica(cid:231)ªo do contrato, a saber: as condi(cid:231)ıes do concurso tornam, por um lado, altamente provÆvel que os dispositivos de protec(cid:231)ªo individual propostos pelas empresas sejam absolutamente inadequados (cid:224) protec(cid:231)ªo dos trabalhadores (produtos de baixa qualidade), revelando-se, por outro lado, atØ mesmo inutilizÆveis (o convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas visando um contrato de fornecimento de DPI nªo acompanhado de um convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas para um contrato de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os de lavagem, substitui(cid:231)ªo e recupera(cid:231)ªo dos mesmos leva a que os materiais nªo possam ser utilizados). Uma vez que nªo foi prestada qualquer aten(cid:231)ªo a estes aspectos, poderia a Comissªo verificar se foi respeitada a legisla(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de concursos, bem como a legisla(cid:231)ªo relativa (cid:224) seguran(cid:231)a dos trabalhadores, e, em caso de irregularidades, solicitar aos Correios italianos que providenciem, no mais breve trecho, no sentido da suspensªo e/ou anula(cid:231)ªo do concurso em causa? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (5 de Junho de 2000) Com base nas informa(cid:231)ıes fornecidas pelo Senhor Deputado, a Comissªo nªo pode estabelecer se o anœncio de concurso a que se refere estÆ em conformidade com as regras comunitÆrias em matØria de concursos pœblicos e, em particular, com as disposi(cid:231)ıes da Directiva 93/36/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa (cid:224) coordena(cid:231)ªo dos processos de adjudica(cid:231)ªo dos contratos pœblicos de fornecimento (1)


title: Komission kertomus - Komission vuosikertomus takuurahaston tilanteesta ja hallinnoinnista varainhoitovuonna 1999

eurovoc_concepts:
EIB loan
balance sheet
budgetary reserve (EU)
financial year
report

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 04. 2000 KOM(2000) 246 lopullinen KOMISSION KERTOMUS Komission vuosikertomus takuurahaston tilanteesta ja hallinnoinnista varainhoitovuonna 1999 SISÄLLYSLUETTELO 1. Oikeusperustat. 3 2. Rahaston tilanne 31. joulukuuta 1999. 3 3. rahaston varat. 4 3. 1. 3. 2. 3. 3. Yleisestä talousarviosta varainhoitovuonna suoritetut maksut. 4 Rahaston käyttövarojen sijoittamisesta saadut korot. 5 Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta takaisin perityt maksut. 6 4. Rahaston kulut. 6 4. 1. 4. 2. Maksurästien suorittaminen. 6 EIP:n palkkio. 6 Liitteet. 7 Liite I: Yleisestä talousarviosta takuurahastoon suoritettavien maksujen oikeusperustat. 8 1. Päätökset, joita koskee määrärahasiirto nro 5/99. 8 2. Päätökset, joita koskee määrärahasiirto nro 67/99. 8 Liite II: EIP:n kertomus rahaston tilanteesta ja hallinnoinnista - Tulostili ja tase 31. joulukuuta 1998. 10 1. Rahaston kehitys vuonna 1999. 10 2. Rahaston tilanne. 10 2. 1. 2. 2. 2. 3. Rahaston varat 31. joulukuuta 1999. 10 Rahaston varat 31. joulukuuta 1999. 11 Likviditeettiriski. 11 3. Takuurahaston sijoitukset: vuonna 1999 saatujen tuottojen ja arvonnousun arviointi. 12 3. 1. 3. 2. 3. 2. 1. 3. 2. 2. Kokonaisanalyysi. 12 Alakohtainen analyysi. 13 Kassavarat. 13 Sijoitussalkku. 16 Liite III: Takuurahaston konsolidoitu tase 31. joulukuuta 1999. 22 2 1. OIKEUSPERUSTAT Neuvosto antoi 31 päivänä lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. lainansaaja laiminlyö yhteisön myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun, laina maksetaan takaisin takuurahastosta. Jos Kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti komissio antoi rahaston hallinnoinnin Euroopan investointipankin (EIP) hoidettavaksi yhteisön ja EIP:n 23. marraskuuta 1994 Brysselissä ja 25. marraskuuta 1994 Luxemburgissa allekirjoittaman yleissopimuksen mukaisesti. Kyseisen yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätään, että EIP toimittaa komissiolle kunkin vuoden maaliskuun 1 päivään mennessä kertomuksen rahaston tilanteesta ja hallinnoinnista sekä rahaston edellisen vuoden tulostilin ja taseen. Kertomus varainhoitovuodelta 1999 on liitteessä II. Rahaston perustamisasetuksen 7 artiklassa säädetään, että komissio toimittaa viimeistään seuraavan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen rahaston tilanteesta ja hoidosta edellisenä varainhoitovuotena. varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä Euroopan 2. RAHASTON TILANNE 31. JOULUKUUTA 1999 Varainhoitovuoden 1999 lopussa rahaston käytettävissä olevat varat olivat yhteensä 1 313 736 732,83 euroa (liite II). Määrään sisältyvät rahaston perustamisesta lähtien kertyneet seuraavat summat: – maksut rahastoon (1 638 413 000,00 euroa) – provisioiden nettomääräiset tuotot edellisiltä varainhoitovuosilta (153 081 422,50 euroa) – viivästyneet takaisinmaksut yhteisön ulkopuolisilta mailta (326 997 234,09 euroa) – EIP:lle vielä maksamatta olevat palkkiot (604 761,67 euroa) – vähennettynä takausmaksujen suorituksilla (441 559 685,43 euroa) ja takuurahaston ylijäämän palautuksilla talousarvioon (363 800 000,00 euroa). Rahaston varat olivat 31. joulukuuta 1999 vähennettynä EIP:lle maksettavalla palkkiolla yhteensä 1 313 131 971,16 euroa. Rahaston konsolidoidun taseen loppusumma (liite III) on 1 498 268 553,20 euroa. Näistä 480 000 000 euroa on määräaikaistalletuksia (pankkitalletukset), 4 749 649,43 euroa avistatalletuksia (avistatili), 813 073 283,47 euroa arvopapereita, 15 913 799,93 euroa 31. joulukuuta 1999 mennessä kertyneitä erääntymättömiä korkoja (2 156 579,72 euroa määräaikaistalletuksista kertyneinä erääntymättöminä korkoina ja 13 757 220,21 euroa erääntymättömien osinkotodistusten korkoina) yhteisön myöntämien tai takaamien lainojen saajilta olevia saamisia, joista 147 242 798,63 euroa on pääomaan liittyviä saamisia, määräaikana maksettavia korkoja ja takuurahastosta 184 531 820,37 euroa ja 3 katettavia viivästyskorkoja sekä 37 289 021,74 euroa 31. joulukuuta 1999 mennessä kertyneitä maksamattomia viivästyskorkoja. Rahaston perustamisasetuksen 3 artiklassa säädetään, että rahaston varojen on pysyttävä asianmukaisella kuhunkin toimenpiteeseen liittyvien yhteisön pääomasitoumusten kokonaismäärästä, johon lisätään maksamattomat erääntyneet korot. tavoitesummaksi 10 prosenttia asetetaan tasolla, ja Yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen luottojen ja lainatakausten määrä, johon yhteensä lisätään maksamattomat 12 052 miljoonaa euroa, josta 227 miljoonaa euroa oli maksamattomia erääntyneitä korkoja. 31. joulukuuta 1999 erääntyneet korot, oli eli Asetuksessa määritelty rahaston varojen ja maksamattomien sitoumusten suhde oli 10,9 prosenttia suurempi kuin takuurahaston perustamisasetuksessa mainittu 10 prosentin tavoitesumma. Tämän vuoksi rahaston jäännös on palautettava yhteisöjen yleiseen talousarvioon; asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti näin on tehtävä aina kun on tavoitesumman. Talousarvioon 107,9 miljoonaa euroa. palautettava määrä saavuttaa rahasto Rahaston varojen ja kulujen kehitys vuonna 1999 esitetään yksityiskohtaisesti seuraavissa jaksoissa. 3. RAHASTON VARAT 3. 1. Yleisestä talousarviosta varainhoitovuonna suoritetut maksut että täsmennetään, Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa talousarviosta rahaston varat suoritettavilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia luottojen ja lainatakausten pääoma- arvosta kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. Asetuksen 5 artiklassa säädetään, että jos rahaston varat ovat maksulaiminlyönnistä aiheutuneiden takausvaateiden vuoksi alle 75 prosenttia tavoitesummasta, rahoitusaste korotetaan uusien toimenpiteiden osalta 15 prosenttiin. saadaan yleisestä Maksusuorituksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen oikeusperustat liitteessä I. esitetään koskevasta kurinalaisuudesta lokakuuta 1994 tehdyssä Talousarviota neuvoston päätöksessä säädetään, että yleiseen talousarvioon voidaan ottaa varaus luottoja ja lainatakauksia varten. Vuonna 1999 kyseiseen varaukseen oli otettu 346 miljoonan euron alustavat määrärahat, joilla oli tarkoitus kartuttaa takuurahastoa. Varauksen vapauttamiseen käytetään määrärahasiirtoja, joiden avulla varat ohjataan takuurahastoa koskevaan budjettikohtaan (maksut takuurahastoon). 31 päivänä Edellä mainittujen oikeusperustojen nojalla budjettivallan käyttäjä teki vuonna 1999 kaksi määrärahasiirtoa takuurahaston kartuttamiseksi; siirtojen kokonaismäärä oli 300 069 000 euroa. 4 – Määrärahasiirrolla nro 5/99 vapautettiin 229 089 000 euroa. ensimmäinen siirto tehtiin varainhoitovuoden alussa kartuttamaan Tämä takuurahastoa ja perustui neuvoston 24 päivänä tammikuuta 1994, 14 päivänä huhtikuuta 1997, 19 päivänä toukokuuta 1998 ja 14 päivänä joulukuuta 1998 tekemiin päätöksiin ja rahaston perustamisasetuksen liitteessä säädettyihin maksusuorituksia koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin (ks. jäljempänä liite I). – Määrärahasiirrolla nro 67/99 vapautettiin 70 980 000 euroa. Tämä toinen takuurahaston kartuttamista koskeva siirto perustui neuvoston 22 päivänä huhtikuuta 1999, 10 päivän toukokuuta 1999, 8 päivänä marraskuuta 1999 ja 29 päivänä marraskuuta 1999 hyväksymiin luotonantotoimenpiteisiin. Päätökset, joita tämä määrärahasiirto koskee, esitetään liitteessä I. Nämä kaksi takuurahastoa koskevaa määrärahasiirtoa tehtiin vuoden 1999 kesäkuussa ja joulukuussa. 3. 2. Rahaston käyttövarojen sijoittamisesta saadut korot Rahaston käyttövarat sijoitetaan niiden periaatteiden mukaan, joista määrätään yhteisön ja EIP:n välisen yleissopimuksen liitteessä. Sijoitusperiaatteisiin kuuluu, että rahaston ensimmäisten toimintavuosien aikana, ja niin rahasto toimii kauan kuin sijoitettu kokonaismäärä on alle 300 miljoonaa ecua, sijoitusrahastona joiden juoksuaika on enintään yksi vuosi. Koska sijoitettu määrä vuonna 1995 oli yli 300 miljoonaa ecua, komissio päätti EIP:n suostumuksella muuttaa sijoitusperiaatteita vuoden 1996 alussa. ainoastaan lyhytaikaisiin rahoitusvälineisiin, sijoittaa ja Uusien yksityiskohtaisten sääntöjen on tarkoitus perustua siihen, että kolmannes varoista voidaan sijoittaa vuodeksi ja että lyhytaikaisten sijoitusten vähimmäismäärä on edelleen 150 miljoonaa euroa. Joka tapauksessa periaatteena on, että rahaston varat voidaan sijoittaa keskimäärin enintään viideksi vuodeksi. ja kaksi kolmannesta enintään 10 vuodeksi Komission ja EIP:n yhteisellä sopimuksella laadittiin luettelo pankeista, joihin talletuksia voidaan tehdä. Alkuperäistä luetteloa on komission suostumuksella jouduttu tarkistamaan usein, koska pankkien luokitukset muuttuvat. Suurin osa kyseisistä pankeista kuuluu euron selvitysjärjestelmään. Niiden Moody's-luokitus on vähintään A1 pitkällä aikavälillä ja P1 lyhyellä aikavälillä. Näihin pankkeihin tehtävissä sijoituksissa sovelletaan sääntöjä, joiden tarkoituksena on turvata riskien hajauttaminen. Pankkitalletuksista, takuurahaston tililtä ja arvopaperisijoituksista saadut korot olivat vuonna 1999 yhteensä 48 562 534,63 euroa, josta oli osuus 12 659 514,63 euroa. Tilanne – pankkitalletuksien 31. joulukuuta, ja määrässä otetaan huomioon maksetut korot, pankkitalletuksina tehtyihin sijoituksiin (16 600 243,29 euroa) kertyneiden tarkoitetaan korkoja, varainhoitovuoden lopussa. Taseeseen 31. on vahvistettu jotka perustuvat ja vuonna 1999 koroilla jotka maksetaan rahastoon vasta sijoitusten eräpäivinä eikä joulukuuta 1999 mennessä kirjatuista (-3 940 728,66 euroa). Kertyneillä vaihteluun korkojen 5 kertyneistä koroista (2 156 579,72 euroa) vähennetään vuodelle 1998 kirjatut vuonna 1999 maksetut korot (6 097 308,38 euroa). ja – sekkitilien osuus oli 219 810,68 euroa, joka vastaa avistatilille kirjattuja korkoja. arvopaperisijoituksista, – sijoitussalkun osuus oli 34 868 824,65 euroa. Arvopaperisijoitusten korot kertyvät sellaisista varojen joihin hallinnoijaksi valtuuttavaa yleissopimuksen sijoitusperiaatteita. Näistä tuloista on kuitenkin kohdistettavaa joka suhteutetaan hallussa olevien lunastusarvon erotusta, hankinta-arvon ja arvopapereiden jäljellä olevaan voimassaoloaikaan (vastaa arvonkorotusta tai arvonalennusta, jotka kirjataan tuloslaskelmaan). varainhoitovuodelle sovelletaan EIP:n 6 726 949,63 euroa vähennettävä rahaston – Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot: 814 384,67 euroa. Korkotuotot esitetään varainhoitovuoden tuloksessa. 3. 3. Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta takaisin perityt maksut takausmaksu joudutaan maksamaan takaisinmaksun Kun suoritukset käytetään kartuttamaan rahastoa. laiminlyöneiden maiden viivästyneet Takaisinperinnästä kertyi varoja yhteensä 326 997 234,09 euroa (ks. liite II kohta 2. 1. ), josta vuoden 1999 osuus oli 5 318 632,41 euroa. takuurahastosta, 4. RAHASTON KULUT 4. 1. Maksurästien suorittaminen Vuonna 1999 rahastosta suoritettiin kolme takausmaksua, 16 247 803,27 euroa (ks. liite II kohta 2. 1. ). joiden kokonaismäärä oli 4. 2. EIP:n palkkio Komission ja EIP:n välisen rahaston hallinnointia koskevan yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään, että EIP:n vuosipalkkio on 0,125 prosenttia rahaston keskimääräisistä kuukausittaisista varoista. Palkkion määrä tarkistetaan sen vuoden lopussa, jonka aikana rahaston varat ovat saavuttaneet 300 miljoonan ecun rajan, ja viimeistään kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen maksun suorittamisesta rahastoon. Samalla otetaan huomioon mm. rahaston toiminnan kehitys. Koska rahaston varat saavuttivat 300 miljoonan ecun rajan vuoden 1995 lopulla, EIP:n palkkion määrää oli tarkistettava. Kun otettiin huomioon rahaston hallinnoinnin pankille aiheuttamasta työmäärästä saatu kokemus, komission ja EIP:n välistä yleissopimusta täydennettiin 17. ja 23. syyskuuta 1996 niin, että pankin vuosipalkkio laskettiin 0,05 prosenttiin rahaston varoista. Sitä sovellettiin takautuvasti 31. päivästä joulukuuta 1994. Vuonna 1999 EIP:n palkkio oli yhteensä 604 761,67 euroa, joka otettiin tuloslaskelmaan ja kirjattiin taseen vastattaviin ennakkomaksuina ja siirtosaamisina. EIP:n palkkio maksettiin 14. helmikuuta 2000. 6 LIITTEET 7 LIITE I: YLEISESTÄ SUORITETTAVIEN MAKSUJEN OIKEUSPERUSTAT TALOUSARVIOSTA TAKUURAHASTOON Takuurahaston perustamisasetuksen liitteessä esitetään takuurahastoon suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset että kun kyse on säännöt varainhankinnasta/luotonannosta tai rahoituslaitoksille myönnettävistä lainatakauksista osana usealle vuodelle jakautuvaa puitejärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rahastoon suoritetaan vuosierinä komission ehdotukseen rakenteellinen, maksut liitettävässä rahoitusselvityksessä ilmoitettujen vuosittaisten määrien perusteella, joita voidaan tarvittaessa mukauttaa neuvoston päätöksellä. säädetään, ja Kun kyse on yhteisön muusta varainhankinnasta/luotonannosta (esim. yhteisön ulkopuolisten maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut luotot, jotka voidaan maksaa yhtenä tai useampana eränä), rahastoon suoritettava määrä lasketaan sen lainaoperaation kokonaismäärän perusteella, josta neuvosto tekee päätöksen. Vuonna 1999 näiden yksityiskohtaisten sääntöjen nojalla tehtiin kaksi määrärahasiirtoa. 1. PÄÄTÖKSET, JOITA KOSKEE MÄÄRÄRAHASIIRTO NRO 5/99 – Kaikkia Välimeren alueen maita koskeva rahoitusyhteistyö: – Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, 115 miljoonan ecun lainan myöntämisestä Syyrialle kolmeksi vuodeksi. – Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren alueen maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka). entisessä – Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta ja yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella (Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Välimeren alueen maissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa sekä Etelä-Afrikassa) toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn päätöksen 97/256/EY muuttamisesta. – Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 1998, päätöksen N:o 97/256/EY muuttamisesta laajentamaan yhteisön Euroopan investointipankille myöntämä takuu koskemaan Bosniassa ja Hertsegovinassa toteutettaviin hankkeisiin liittyviä lainoja. 2. PÄÄTÖKSET, JOITA KOSKEE MÄÄRÄRAHASIIRTO NRO 67/99 – Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 1999, 20 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle. 8 – Neuvoston päätös, makrotaloudellisen Hertsegovinalle. tehty 10 päivänä toukokuuta 1999, 20 miljoonan euron ja rahoitusavun lainaosuuden myöntämisestä Bosnialle – Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 1999, 200 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Romanialle. – Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 1999, 100 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Bulgarialle. – Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 1999, 50 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuden myöntämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. – Neuvoston päätös, tehty 29 takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille maanjäristyksen Turkissa vaurioittamien lainoista alueiden aiheutuvien tappioiden varalta. hankkeisiin myönnettävistä päivänä marraskuuta jälleenrakentamiseen liittyviin yhteisön 1999, 9 LIITE II: KERTOMUS EIP:N JA RAHASTON HALLINNOINNISTA - TULOSTILI JA TASE 31. JOULUKUUTA 1999 TILANTEESTA 1. RAHASTON KEHITYS VUONNA 1999 joulukuuta 1999 yhteensä 1 297,8 miljoonaa euroa Rahaston varat olivat 31. (ks. kohta 2. 3. ) ja vuotta aiemmin 1 260,8 miljoonaa euroa, eli lisäys oli 37 miljoonaa euroa. a o r u e. j l i m 1400 1200 1000 800 600 400 200 0 1998 1999 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 / 4 9 9 / 5 9 9 / 6 9 9 / 7 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 / 1 1 9 9 / 2 1 Kuvio 1: Saatavien kehitys vuonna 1999 (tammikuusta joulukuuhun) joulukuuta 1998 yhteensä 297,8 miljoonaa euroa; se Rahaston ylijäämä oli 31. palautettiin komissiolle 31. maaliskuuta 1999 yleissopimuksen 7 artiklan mukaisesti. Rahaston varoja kartutettiin 14. kesäkuuta 1999 yhteensä 229,1 miljoonalla eurolla ja 30. joulukuuta 1999 yhteensä 71 miljoonalla eurolla. Toiminnan tulos oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 41,1 miljoonaa euroa ja vuotta aiemmin 42,6 miljoonaa euroa. Sijoitussalkun tuotto (lyhytaikaisten sitoumusten netto ja arvopapereiden luovutusvoitot) oli 29 miljoonaa euroa eli yli 70 prosenttia 31. joulukuuta 1999 kirjatusta tuloksesta. 2. RAHASTON TILANNE 2. 1. Rahaston varat 31. joulukuuta 1999 Takuurahaston saldo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 1 160 miljoonaa euroa ja vuotta aiemmin 1 169 miljoonaa euroa, joten saldo supistui 9 miljoonaa euroa eli alle 1 prosentin. 10 Kehitys kuvataan seuraavassa taulukossa: Varat Tilanne 31. 12. 1998 Muutokset vuonna 1999 Tilanne 31. 12. 1999 Varojen kartuttaminen Rahaston ylijäämän siirrot Takaustoimet Takaisinperintä + - - + 1 338 344 000,00 300 069 000,00 1 638 413 000,00 66 000 000,00 297 800 000,00 363 800 000,00 425 311 882,16 16 247 803,27 441 559 685,43 321 678 601,68 5 318 632,41 326 997 234,09 Tilin saldo 1 168 710 719,52 - 8 660 170,86 1 160 050 548,66 Vuonna 1999 rahasto maksoi takauksina 4,7 miljoonaa euroa 9. maaliskuuta 1999, 4,6 miljoonaa euroa 26. elokuuta 1999 ja 6,9 miljoonaa euroa 21. joulukuuta 1999; yhteensä takauksia maksettiin 16,2 miljoonaa euroa. Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityt maksut jakautuivat vuonna 1999 seuraavasti: PERIMISPÄIVÄ 21. 1. 1999 11. 2. 1999 12. 2. 1999 27. 8. 1999 9. 11. 1999 9. 11. 1999 12. 11. 1999 YHTEENSÄ MÄÄRÄ 5 000,21 16 496,85 723 631,53 470 145,74 2 966 842,20 992 818,75 143 697,13 5 318 632,41 2. 2. Rahaston varat 31. joulukuuta 1999 Rahaston varat olivat 31. jakautuivat jäljempänä esitetyllä tavalla. Rahaston valuuttana on euro. joulukuuta 1999 yhteensä 1 297,8 miljoonaa euroa ja – Määräaikaistileille on sijoitettu 480 miljoonaa. – Avistatilillä on 4,7 miljoonaa. – Sijoitussalkun osuus on 813,1 miljoonaa (ks. kohdan 2. 3. taulukko). 11 2. 3. Likviditeettiriski Vuodeksi 1999 oli komission kanssa sovittu takuurahaston varojen hallinnointia koskevasta strategiasta, jonka mukaan käytettävissä olevat varat jakautuvat seuraavasti: Kohde Kiinteäkorkoiset arvopaperit Vaihtuvakorkoiset YHTEENSÄ Sijoitus, jonka kesto on alle kolme kuukautta Sijoitus, jonka kesto on 3 kuukautta – 1 vuosi Sijoitus, jonka kesto on 1 – 6 vuotta arvopaperit Sekkitilit Määräaikaistilit Sijoitussalkku YHTEENSÄ Prosenttia 4 749 649,43 480 000 000,001 13 515 683,20 64 909 933,31 323 564 278,97 411 083 387,99 813 073 283,47 4 749 649,43 480 000 000,00 498 265 332,63 64 909 933,31 323 564 278,97 411 083 387,99 1 297 822 932,90 38,39 5,00 24,93 31,68 100,00 Rahaston varoista yli 498 miljoonalla eurolla2 on alle kolmen kuukauden juoksuaika; se vastaa määräaikaa, jonka kuluessa komissio voi pyytää rahastoa kattamaan erääntyneiden lainojen maksurästit. Muiden varojen juoksuajat on porrastettu jakamaan tulovirta tasaisesti niin, että maksuvalmius säilyy. Rahaston varat jakautuivat 31. joulukuuta 1999 jakotavoitteen mukaisesti 1/3 on lyhytaikaisissa sijoituksissa ja loput 2/3 puoliksi kiinteäkorkoisissa ja puoliksi vaihtuvakorkoisissa arvopapereissa. (lukuun ottamatta rahaston varoista 80 miljoonaa euroa): joulukuuta 1999 Pitkäaikaisten kiinteäkorkoisten sijoitusten juoksuaika oli 31. keskimäärin 2,3 vuotta, kun pisin sallittu kesto on keskimäärin 2,5 vuotta. Vaihtuvakorkoisten arvopapereiden juoksuaika oli 1½ kuukautta, 3. TAKUURAHASTON SIJOITUKSET: VUONNA 1999 SAATUJEN TUOTTOJEN JA ARVONNOUSUN ARVIOINTI 3. 1. Kokonaisanalyysi Takuurahaston toiminnan nettotulot olivat yhteensä 41,1 miljoonaa euroa (40,3 miljoonaa euroa ilman arvopapereiden luovutusvoittoja). Määrä vastaa keskimäärin 3,43 prosentin3 kokonaistuottoa (3,36 prosenttia ilman arvopapereiden luovutusvoittoja). Euromääräisille arvopapereille laskettu kolmen kuukauden keskimääräinen EURIBID-viitekorko oli samalta ajalta 2,84 prosenttia, joten korkoero oli positiivinen, 59 pistettä viitekoron yläpuolella. 1 2 3 Määrästä 80 miljoonaa euroa kertyi joulukuun lopussa ja sijoitettiin 1 kuukauden määräaikaistileille. Hallinnointiperiaatteiden mukaan vähimmäismäärä on 150 miljoonaa euroa. Kokonaistuoton laskenta perustuu oletukseen, että vuodessa on 360 päivää. 12 Sijoituksista ja rahoitusinvestoinneista 31. joulukuuta mennessä saadut tuotot voidaan esittää seuraavasti: Vuosi 1999 (miljoonaa euroa) Lyhytaikaisten sijoitusten korot Arvopaperisijoitusten korot Avistatilin korot Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot Arvonkorotus tai arvonalennus Provisiot ja rahoituskulut Yhteensä 12,7 34,8 0,2 0,8 -6,7 -0,7 41,1 3. 2. Alakohtainen analyysi 3. 2. 1. Kassavarat Tehdyt sijoitukset tuottivat vuonna 1999 yhteensä 12,7 miljoonaa euroa korkoina, kun keskimääräinen pääoma oli 419,9 miljoonaa euroa. Lyhyiden korkojen laskiessa oli vuonna 1999 tehtyjen sijoitusten tuotto keskimäärin 2,97 prosenttia;4 vuoden 1998 lopussa tuotto oli 4,13 prosenttia. Kolmen kuukauden keskimääräinen EURIBID- viitekorko nousi selvästi vuoden viimeisellä kolmanneksella vuosituhannen vaihtuessa. Koronnousu heikensi tuottoa. Saatu korkoero on 10 pistettä parempi kuin kolmen kuukauden euromääräinen EURIBID-viitekorko5. KAUSI TUOTTO Kolmen kuukauden EURIBID-viitekorko KORKOERO Vuosi 1999 2,97% 2,87% 0,10% 4 5 Lyhytaikaisten avomarkkinaoperaatioiden laskenta perustuu oletukseen, että vuodessa on 360 päivää. Käyttövarojen "korkoerolla" mitataan sijoituksen todellisen tuottoprosentin ja kolmen kuukauden euromääräistä EURIBID-viitekorkoa vastaavan viitearvon välistä erotusta voimassa olevien suuntaviivojen mukaisesti. 13 • Tuoton ja viitekoron kehitys vuonna 1999 Taulukosta käy ilmi viitekorkoon verrattuna. lyhytaikaisten talletusten korko kolmen kuukauden EURIBID- 4 3,8 3,6 3,4 3,2 3 2,8 2,6 2,4 2,2 2 TUOTTO 3 KK:N EURIBID 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 / 4 9 9 / 5 9 9 / 6 9 9 / 7 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 / 1 1 9 9 / 2 1 Kuvio 2: Tuoton kehitys suhteessa viitekorkoon Keskimääräinen korkoero oli viitekorkoon (keskimäärin 10 pistettä). lyhytaikaisten sijoitusten osalta positiivinen suhteessa 60 40 20 0 -20 -40 -60 ) ä t t e t s p ( i 3 KK:n EURIBID 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 4 / 9 9 / 5 9 9 6 / 9 9 7 / 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 1 1 / 9 9 / 2 1 Kuvio 3: Korkoeron kehitys 14 • Sopimuspuolet yhteisön Euroopan koskevassa yleissopimuksessa määrätään, että kaikki talletukset on tehtävä sellaisten sopimuspuolten kanssa, joilla on vähintään A1-luottokelpoisuusluokitus. takuurahaston hallinnointia ja EIP:n välisessä Aa2 9 % Aa1 8 % A1 34 % Aa3 49 % Kuvio 4: Lyhytaikaiset sijoitukset vastapuolen luottokelpoisuuden mukaan 31. joulukuuta 1999 • Maittainen jakauma Vuonna 1999 rahaston määräaikaissijoitukset (keskimääräisinä pääomina) jakautuivat maittain seuraavasti: ) a o r u e a a n o o j l i m ( 120 100 80 60 40 20 0 a i l a t I i a g e B l a k s n a T a k s n a R i t n a l r I t a a m o k n a A l g r u b m e x u L t y n y t s d h Y i a t n u k s a g n n u k i a s k a S j a n a p s E i s t o u R a k k e r K i i m o u S Kuvio 5: Lyhytaikaiset sijoitukset – keskimääräisen pääoman jakautuminen maittain EIP pyrkii sijoittamaan rahaston pääomia tasaisesti eri jäsenvaltioihin mahdollisimman kannattavasti. 15 3. 2. 2. Sijoitussalkku Sijoitussalkkuna toimiva arvopaperisalkku muodostuu euromääräisistä arvopapereista, jotka on tarkoitus säilyttää salkussa niiden erääntymiseen saakka; alle kolmen kuukauden kuluessa erääntyvien kiinteäkorkoisten arvopapereiden arvo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 13,5 miljoonaa euroa. Muiden kiinteäkorkoisten arvopapereiden (joiden erääntymisaikaa oli jäljellä 3 kuukautta – 6 vuotta) arvo oli 388,5 miljoonaa euroa. Vaihtuvakorkoisten arvopapereiden arvo oli 411,1 miljoonaa ja koko sijoitussalkun kirjanpitoarvo oli yhteensä 813,1 miljoonaa euroa. euroa, arvopapereiden Salkun Arvopapereiden hankintahinnan ja lunastusarvon erotus ilmaistaan arvonkorotuksena/arvonalennuksena, joka lasketaan suhteessa jokaisen arvopaperin jäljellä olevaan voimassaoloaikaan. hankinta-arvona hankintahinta. on Sijoitussalkun nimellinen arvo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 803,9 miljoonaa euroa ja kirjanpitoarvo 813,1 miljoonaa (sisältää maksetut arvonkorotukset). Salkun tuotto oli 31. joulukuuta 1999 mennessä 28,1 miljoonaa euroa. Tulos jakautuu seuraavasti: Korkotuotto Preemion porrastaminen 34 868 824,65 -6 726 949,63 28 141 875,02 Sähkölaitosyritys Electricité de Francen (EDF) arvopaperien myynnistä saatiin lisäksi 0,8 miljoonan euron myyntivoitto. Arvopaperien myynti perustui että luokituslaitos Standard & Poor’s oli alentanut EDF:n luottokelpoisuusluokitusta luokasta AAA luokkaan AA+. Kokonaistuotto oli yhteensä 29 miljoonaa euroa. siihen, Sijoitussalkun kirjanpidollinen tuotto (ilman arvopapereiden luovutusvoittoja) oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 3,68 prosenttia (vuotta aiemmin 4,44 prosenttia). Kun kiinteäkorkoisten arvopapereiden viitearvona on Salomon-indeksi ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin sovelletaan kolmen kuukauden EURIBID-viitekorkoa, yleinen korkoero on 44 pistettä parempi kuin 3,23% prosentin suuruinen viitearvojen keskiarvo (ks. seuraava taulukko). 16 T AK U U R A H A ST O N S IJ O ITU SS A L K U N TU O TTO Hankinta-arvo Keskimääräinen pääoma euroa 6 58 4 9 9 48 8 7 01 8 1 7 87 3 7 11 0 8 9 49 2 7 10 0 0 6 61 0 7 11 3 2 0 12 9 7 52 6 9 2 71 8 8 23 1 0 2 73 8 8 22 4 8 8 70 2 8 21 6 9 0 25 1 8 21 6 6 3 89 2 8 21 8 8 3 74 2 8 22 3 4 5 77 0 T am m ik uu H e lm ikuu M aa liskuu H u htikuu T ou kok uu K esäku u H e in äku u E lok uu S yysku u Lo ka kuu M arra sku u Jou luk u u V uos i 7 64 8 8 3 45 0 Vaihtuvakorkois- ten arvopaperien prosenttiosuus Kiinteäkorkois- ten arvopape- rien prosenttio- suus 4 0,7% 4 2,9% 4 4,4% 4 4,9% 4 6,2% 4 8,7% 4 9,8% 4 9,9% 4 9,9% 4 9,9% 4 9,9% 4 9,9% 47,5 % 59,3 % 57,1 % 55,6 % 55,1 % 53,8 % 51,3 % 50,2 % 50,1 % 50,1 % 50,1 % 50,1 % 50,1 % 52,5 % a/365 4 ,1 9% 3 ,9 8% 3 ,8 4% 3 ,8 1% 3 ,6 7% 3 ,5 1% 3 ,4 5% 3 ,4 7% 3 ,4 8% 3 ,5 2% 3 ,6 4% 3 ,7 6% 3 ,6 8% Sijoitussalkun tuotto Salomon-indek- siin sidottu viitekorko Kolmen kk:n Libid- viitekorko Viitearvojen keskiarvo Korkoero pistettä a/365 3,2 9 % 3,0 9 % 3,3 1 % 3,1 0 % 2,9 4 % 3,0 4 % 3,4 9 % 3,7 7 % 3,8 7 % 4,0 4 % 4,3 0 % 4,2 7 % 3,54 % en a/365 3,0 6% 3,0 1% 2,9 6% 2,6 3% 2,4 8% 2,5 3% 2,5 9% 2,6 1% 2,6 2% 3,2 7% 3,3 9% 3,3 8% 2 ,8 8% 3 ,2 0% 3 ,0 6% 3 ,1 5% 2 ,8 9% 2 ,7 3% 2 ,8 0% 3 ,0 4% 3 ,1 9% 3 ,2 4% 3 ,6 6% 3 ,8 4% 3 ,8 3% 3,2 3 % 1 00 9 2 6 8 9 2 9 4 7 1 4 1 2 8 2 4 -14 -20 -6 4 4 * Salomon-indeksi = EMU -maiden jv k-lainojen indeksi 1-3 v. EMU -maiden jv k-lainojen indeksi 3-5 v. 3 kk :n eurotalletuk set 45,0% 45,0% 10,0% Viitearvojen keskiarvo oli 31. joulukuuta 1998 mennessä 4,08 prosenttia. sen hankinta-arvo Arvopaperisalkku on myös eräänlainen sijoitussalkku: arvopaperit on tarkoitus säilyttää salkussa niiden erääntymiseen saakka. Takuurahasto päätti sijoittaa osan varoista kiinteäkorkoisiin arvopapereihin, koska niiden tuotto on parempi kuin talletusten. Sijoitussalkun markkina-arvo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 808,6 miljoonaa euroa, kun korkoja, arvonkorotusta/arvonalennusta ja arvopaperikaupasta saatuja luovutusvoittoja); latentti myyntitappio oli siis 14,1 miljoonaa euroa. Myyntitappio voi syntyä, koska pitkäaikaiset korot nousivat vuoden 1999 loppupuoliskolla. Tavoitteena oli parantaa rahaston kokonaistuottoa, ja sijoitussalkun avulla tuottoa saatiinkin lisättyä 2,97 prosentista (talletusten osuus) 3,43 prosenttiin (rahaston kokonaistuotto). Tavoite toteutui ja samalla turvattiin pääoma arvopaperien erääntymisen yhteydessä. kertyneitä (ilman 822,7 euroa oli • Latentin kehitys tuloksen arvonkorotusta/arvonalennusta) vuonna 1999 (ilman korkoja ja 4 2 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 -14 -16 -18 a o r u e. j l i m 8 9 / 2 1 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 / 4 9 9 / 5 9 9 / 6 9 9 / 7 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 / 1 1 9 9 / 2 1 Kuvio 6: Latentin tuloksen kehitys vuonna 1999 17 • Sijoitussalkun arvopapereihin jakautuminen kiinteäkorkoisiin ja vaihtuvakorkoisiin 50,1 % 49,9 % KIINTEÄKORKOISET VAIHTUVAKORKOISET Kuvio 7: Sijoitussalkun jakautuminen kiinteäkorkoisiin ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin 31. joulukuuta 1999 • Sijoitussalkun tuottoprofiili ) a o r u e. j l i m ( 250 200 150 100 50 0 Vaihtuvakorkoiset Kiinteäkorkoiset 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Kuvio 8: Sijoitussalkun tuottoprofiili 31. joulukuuta 1999 Kiinteäkorkoiset arvopaperit erääntyvät 20. lokakuuta 2004. • Liikkeeseenlaskijat Rahaston hallussa olevien arvopaperien on täytettävä seuraavat vaatimukset: – liikkeeseenlaskijana on EU:n jäsenvaltio, EU:n takaama luottolaitos, G10-ryhmän maa tai ylikansallinen liikkeeseenlaskija, – liikkeeseenlaskijana on jokin muu riippumaton valtio, jonka luottokelpoisuusluokitus on vähintään Aa3, tai – liikkeeseenlaskijana on jokin muu taho, jonka luottokelpoisuusluokitus on Aaa. 18 Liikkeeseenlaskijat jakautuivat 31. joulukuuta 1999 seuraavasti: Muut liikkeeseenlaskijat/Aaa 30 % Ylikansalliset 26 % Valtio tai valtion laitos 44 % Kuvio 9: Sijoitussalkku – liikkeeseenlaskijat 31. joulukuuta 1999 19 TAKUURAHASTON TILANNE 31. JOULUKUUTA 1999 VASTAAVAA 31. joulukuuta 1999 Saamiset luottolaitoksilta AVISTATALLETUKSET MÄÄRÄAIKAISTALLETUKSET Sijoitussalkku ARVOPAPERISALKKU Muut vastaavat ENNAKKOMAKSUT JA SIIRTOSAAMISET VASTATTAVAA Takuurahasto TAKUURAHASTO Muut vastattavat ENNAKKOMAKSUT JA SIIRTOSAAMISET Tulos Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretty tulos Varainhoitovuoden 1999 tulos 4 749 649,43 480 000 000,00 484 749 649,43 813 073 283,47 813 073 283,47 15 913 799,93 15 913 799,93 YHTEENSÄ 1 313 736 732,83 31/12/1999 1 160 050 548,66 1 160 050 548,66 604 761,67 604 761,67 111 950 328,60 41 131 093,90 153 081 422,50 YHTEENSÄ 1 313 736 732,83 TULOSLASKELMA 31. joulukuuta 1999 1. TUOTOT Arvopaperisijoitusten korot Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot Sijoitusten korot Avistatilin korot YHTEENSÄ 2. KULUT Arvonkorotus tai arvonalennus Provisiot Rahoituskulut YHTEENSÄ NETTOTULOS 34 868 824,65 814 384,67 12 659 514,63 219 810,68 48 562 534,63 - 6 726 949,63 - 604 761,67 - 99 729,43 - 7 431 440,73 41 131 093,90 20 Situation du Fonds de Garantie Määrärahas. Korot Viiväst. tak. maks. (**) Kredit Takausm EIP, muut Pal. tal- arvioon Debet Vuositt. saldo Kaikki mak- (*) Tak. rah. osuusViivästyskorot a b c d e=(a+b+c+d) f g h i=(f+g+h) (***) j=(e-i) surästit k=(f-c) 293 720 000 478 331 294 198 331 0 0 2 699 2 699 294 195 633 250 750 000 23 539 828 35 312 571 317 997 309 920 396 235 390 000 19 842 550 49 145 897 6 569 307 310 947 754 286 095 000 34 506 566 34 107 641 10 925 641 365 634 848 272 389 000 50 185 883 172 445 144 12 854 403 507 874 430 300 069 000 48 562 535 3 305 633 2 012 999 353 950 167 303 072 581 195 618 303 268 198 6 652 198 267 760 010 52 540 497 1 849 279 54 389 775 256 557 979 271 154 609 54 290 854 6 962 746 61 253 600 304 381 249 291 337 822 15 407 951 7 592 489 66 000 000 89 000 440 418 873 990 134 300 629 16 247 803 7 431 441 297 800 000 321 479 244 32 470 923 147 242 799 Kredit 1994 Debet 1994 Saldo 31. 12. 94 Kredit 1995 Debet 1995 Saldo 31. 12. 95 Kredit 1996 Debet 1996 Saldo 31. 12. 96 Kredit 1997 Debet 1997 Saldo 31. 12. 97 Kredit 1998 Debet 1998 Saldo 31. 12. 98 Kredit 1999 Debet 1999 Saldo 31. 12. 99 Yhteensä 1 638 413 000 177 115 693 294 316 887 32 680 347 2 142 525 927 441 559 685 24 034 270 363 800 000 829 393 956 1 313 131 971 (*) Kunkin vuoden lopussa rästissä olevat maksut. (**) Määrän muodostavat takuurahastosta katetut osuudet, joihin lisätään viivästyneistä takaisinmaksuista perityt viivästyskorot. (***) Vuosittaisten saldojen summa 1 313 131 971 euroa vastaa EIP:n nettopalkkiota vuodelta 1999 (604 762 euroa). 21 LIITE III: TAKUURAHASTON KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 1999 Joulukuun 31. päivän 1999 konsolidoitu tase täydentää selvitystä takuurahaston tilanteesta (liite II). Konsolidoituun taseeseen kirjataan 184 531 820,37 euroa. Määrä jakautuu seuraavasti: – vastaavaa-puolella ovat saamiset yhteisön myöntämien tai takaamien lainojen saajilta. Näistä 147 242 798,63 euroa on pääomaan liittyviä yhteisön ulkopuolisten maiden maksamattomia ja takuurahastosta katettavia viivästyskorkoja sekä 37 289 021,74 euroa 31. joulukuuta 1999 mennessä kertyneitä maksamattomia viivästyskorkoja. Viivästyskorkoihin sovellettavat viivästysmaksut lasketaan sopimusehdoissa mainitulla tavalla. velkoja, määräaikana maksettavia erääntyneitä korkoja – vastattavaa-puolella on 145 229 799,66 euroa rahastoon takaisin maksettavia varoja, ja jotka on kirjattu 37 289 021,74 euroa 2 012 998,97 euroa takaisinmaksusta perittyjä viivästyskorkoja, tulostiliin. viivästyskorkoja maksamattomia kertyneitä 22 TAKUURAHASTON KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 1999 VASTAAVAA Avistatalletukset Määräaikaistalletukset Salkku Sijoitussalkku Saamiset yhteisön myöntämien tai takaamien lainojen saajilta Rahastosta katettavat maksuviivästykset (1) Kertyneet maksamattomat viivästyskorot Muut vastaavat Ennakkomaksut ja siirtosaamiset VASTAAVAT YHTEENSÄ VASTATTAVAA Takuurahasto Talousarviosta suoritetut maksut (2) – ylijäämän palautukset talousarvioon Kertyneet maksamattomat viivästyskorot Muut vastattavat Ennakkomaksut ja siirtosaamiset Tulos Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretty tulos (3) Varainhoitovuoden tulos VASTATTAVAT YHTEENSÄ TULOSLASKELMA 31. joulukuuta 1999 1. TUOTOT Arvopaperisijoitusten korot Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot Sijoitusten korot Avistatilin korot Takaisinmaksuista perittävät viivästyskorot TUOTOT YHTEENSÄ (A) 2. KULUT Arvonkorotus tai arvonalennus Provisiot Rahoituskulut KULUT YHTEENSÄ (B) VARAINHOITOVUODEN NETTOTULOS (A–B) (1) Pääoma, korot ja rahaston kattamat viivästyskorot. (2) Määrä ei sisällä kertynyttä 363,8 miljoonan euron jäännöstä, 31. 12. 99 euroa 31. 12. 98 4. 749. 649,43 35. 049. 861,51 480. 000. 000,00 602. 000. 000,00 813. 073. 283,47 623. 799. 322,48 147. 242. 798,63 134. 300. 628,80 37. 289. 021,74 27. 696. 605,47 15. 913. 799,93 20. 318. 663,56 1. 498. 268. 553,20 1. 443. 165. 081,82 1. 166. 713. 000,00 974. 544. 000,00 107. 900. 000,00 297. 800. 000,00 37. 289. 021,74 27. 696. 605,47 1. 311. 902. 021,74 1. 300. 040. 605,47 604. 761,67 506. 799,43 142. 617. 676,92 43. 144. 092,87 87. 169. 879,92 55. 447. 797,00 185. 761. 769,79 142. 617. 676,92 1. 498. 268. 553,20 1. 443. 165. 081,82 34. 868. 824,65 31. 332. 891,39 814. 384,67 0,00 12. 659. 514,63 18. 194. 230,75 219. 810,68 2. 012. 998,97 50. 575. 533,60 658. 760,83 12. 854. 402,97 63. 040. 285,94 6. 726. 949,63 7. 023. 464,88 604. 761,67 99. 729,43 506. 799,43 62. 224,63 7. 431. 440,73 7. 592. 488,94 43. 144. 092,87 55. 447. 797,00 joka palautetaan takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 2728/94 3 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisöjen talousarvion tulotaulukkoon. (3) Vuoden 1998 kertomuksessa takuurahaston ylijäämän palautus talousarvioon oli kirjattu taseen tuloslaskelmaan. Yhdenmukaisuuden vuoksi vuoden 1999 tasetta on mukautettu vastaavasti. Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretty tulos parani 66 miljoonalla eurolla. 23


title: Règlement (CE) n° 843/2000 de la Commission, du 26 avril 2000, modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: L 102/46 FR Journal officiel des Communautés européennes 27. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 843/2000 DE LA COMMISSION du 26 avril 2000 modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (3) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13, paragraphe 8, Le correctif doit être fixé selon la même procédure que la restitution. Il peut être modifié dans l'intervalle de deux fixations, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: considérant ce qui suit: Article premier (1) (2) Le correctif applicable à la restitution pour les céréales a été fixé par le règlement (CE) no 770/2000 de la Commission (3). En fonction des prix caf et des prix caf d'achat à terme de ce jour et compte tenu de l'évolution prévisible du marché, il est nécessaire de modifier le correctif appli- cable à la restitution pour les céréales, actuellement en vigueur. Le correctif applicable aux restitutions fixées à l'avance pour les exportations des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, points a), b) et c), du règlement (CEE) no 1766/92, à l'exception du malt, est modifié conformément à l'annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 27 avril 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 26 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 94 du 14. 4. 2000, p. 24. 27. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 102/47 du règlement de la Commission, du 26 avril 2000, modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales ANNEXE Code du produit Destination (1) Courant 4 1er terme 5 2e terme 6 3e terme 7 4e terme 8 5e terme 9 6e terme 10 (en EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — –1,00 — –12,50 –12,50 0 — –20,00 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — 0 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — 0 0 — 0 — — –1,00 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — –1,50 –1,34 — 0 — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Les destinations sont identifiées comme suit: 01 tous les pays tiers, 02 autres pays tiers, 03 Mauritanie, Mali, Niger, Sénégal, Burkina Faso, Gambie, Guinée-Bissau, Guinée, Cap-Vert, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Tchad, République centrafricaine, Bénin, Cameroun, Guinée équatoriale, São Tomé et Príncipe, Gabon, Congo, République démocratique du Congo, Rwanda, Burundi, Angola, Zambie, Malawi, Mozambique, Namibie, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Swaziland, Seychelles, Comores, Madagascar, Djibouti, Éthiopie, Érythrée et Maurice. NB: Les zones sont celles délimitées par le règlement (CEE) no 2145/92 de la Commission (JO L 214 du 30. 7. 1992, p. 20) modifié


title: QUESTION ÉCRITE E-1330/00 posée par Marielle De Sarnez (PPE-DE) à la Commission. Rejet d'hydrocarbures en mer.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
oil pollution
pollution from ships

text: 20. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 89 E/27 RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (15 juin 2000) La liste des zones fran(cid:231)aises Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 des fonds structurels pour la pØriode de programmation 2000-2006 a ØtØ dØcidØe par la Commission le 7 mars 2000, sur la base de la proposition transmise par les autoritØs fran(cid:231)aises. Au terme de l(cid:146)article 4 du rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (1), cette liste ne peut Œtre modifiØe sur proposition d(cid:146)un (cid:201)tat membre qu(cid:146)au cours de l(cid:146)annØe 2003, en cas de crise grave dans une rØgion et sans augmenter la population Øligible de la rØgion en question. Il importe de souligner que les zones Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 pour la pØriode 2000-2006, telles qu(cid:146)arrŒtØes par la dØcision de la Commission du 7 mars 2000, couvrent 70 % de la population touchØe par les tempŒtes de la fin de l(cid:146)annØe 1999. Les zones ayant subi des dØg(cid:226)ts mais non Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 pourront nØanmoins bØnØficier d(cid:146)autres interventions communautaires. Une note d(cid:146)information (2) recense les diffØrents instruments communau- taires qui peuvent Œtre mobilisØs (cid:224) cet effet. D(cid:146)autre part, la Commission n(cid:146)envisage pas (cid:224) ce stade de rØtablir la ligne budgØtaire concernant l(cid:146)aide aux victimes de catastrophes naturelles. Compte tenu des montants limitØs inscrits (cid:224) cet effet dans le budget jusqu(cid:146)en 1997, les secours financiers communautaires n(cid:146)ont revŒtu qu(cid:146)un caractŁre symbolique et l(cid:146)action communautaire dans ce domaine s(cid:146)est traduite par un Øparpillement d(cid:146)interventions (cid:224) caractŁre relativement modeste. La Commission souhaite privilØgier aujourd(cid:146)hui la rØhabilitation Øcono- mique des zones sinistrØes (cid:224) travers les instruments structurels communautaires. trop souvent JO L 161 du 26. 6. 1999. (1) (2) SEC(2000) 40. (2001/C 89 E/025) QUESTION (cid:201)CRITE E-1330/00 posØe par Marielle De Sarnez (PPE-DE) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: Rejet d(cid:146)hydrocarbures en mer Suite (cid:224) la catastrophe du pØtrolier Erika, sur les c(cid:244)tes bretonnes, plusieurs pØtroliers ont profitØ de la pollution marine pour nettoyer de fa(cid:231)on clandestine leurs rØservoirs en pleine mer. Eu Øgard aux menaces sur l(cid:146)environnement que reprØsentent ces dØgazages sauvages, la Commission envisage-t-elle l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)une directive imposant aux navires de nettoyer leurs cuves avant de quitter le port, moyennant l(cid:146)attribution d(cid:146)un certificat, sans lequel le navire ne serait pas autorisØ (cid:224) prendre la mer? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (9 juin 2000) La Commission est fortement prØoccupØe par la pollution liØe (cid:224) l(cid:146)exploitation des navires, et notamment au nettoyage des rØservoirs dans les eaux communautaires. Cette pollution fonctionnelle occupe, dans l(cid:146)ensemble de la pollution marine par les hydrocarbures, une place plus grande que la pollution liØe aux accidents. Diverses mesures internationales concernant la construction et l(cid:146)exploitation des pØtroliers (par le biais principalement de la convention Marpol 73/78) ont considØrablement rØduit, ces derniŁres dØcennies, la nØcessitØ et l(cid:146)intØrŒt de rejeter les rØsidus de cargaisons en mer. L(cid:146)application de ces rØglementations internationales est vØrifiØe dans les ports communautaires gr(cid:226)ce au mØcanisme de contr(cid:244)le par l(cid:146)(cid:201)tat du port en application de la directive 95/21/CE du Conseil, du 29 juin 1995, concernant l(cid:146)application aux navires faisant escale dans les ports de la CommunautØ ou dans les eaux relevant de la juridiction des (cid:201)tats membres, des normes internationales relatives (cid:224) la sØcuritØ maritime, (cid:224) la prØvention de la pollution et aux C 89 E/28 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 3. 2001 conditions de vie et de travail (cid:224) bord des navires (contr(cid:244)le par l(cid:146)(cid:201)tat du port) (1). En outre, la Commission a rØcemment proposØ des exigences europØennes distinctes en matiŁre de construction des pØtroliers, dans sa communication sur la sØcuritØ maritime du transport pØtrolier (2). Une bonne partie de la pollution fonctionnelle provenant de tous les types de navires dans les eaux communautaires rØsulte de l(cid:146)impossibilitØ, dans certains ports, de mener les rØsidus de cargaison et les dØchets produits par les navires jusque dans les installations c(cid:244)tiŁres, ou du manque de volontØ des navires pour utiliser ces installations. La proposition de directive sur les installations de rØception portuaires (3) aborde ce problŁme spØcifique et introduit un certain nombre d(cid:146)exigences qui s(cid:146)adressent (cid:224) la fois aux ports et aux navires, afin de garantir que tous les ports de la CommunautØ offrent des installations adØquates et de veiller (cid:224) ce que les navires les utilisent. En fixant des rŁgles en matiŁre d(cid:146)installations de rØception, en planifiant la gestion des dØchets et en prØvoyant des stimulants financiers et autres pour encourager les navires (cid:224) Øvacuer les dØchets (cid:224) terre, on rØduira considØrablement le besoin de procØder aux rejets en mer. La proposition imposerait Øgalement aux navires d(cid:146)informer le port des quantitØs de dØchets et rØsidus (cid:224) bord. Cette obligation, conjuguØe (cid:224) des contr(cid:244)les aux ports, permettra de vØrifier bien plus efficacement le respect des rŁgles internationales. C(cid:146)est pourquoi la Commission est convaincue que la directive proposØe, qui est actuellement au stade de la conciliation au Parlement et au Conseil, sera extrŒmement utile pour rØduire la pollution fonctionnelle et notamment la pollution par les hydrocarbures provoquØe par tous les types de navires. Enfin, la Commission a annoncØ, dans sa communication sur la sØcuritØ maritime du transport pØtrolier, qu(cid:146)elle compte examiner d(cid:146)autres initiatives communautaires destinØes (cid:224) rØduire les cas de pollution liØs (cid:224) l(cid:146)exploitation de tous les types de navires. (1) JO L 157 du 7. 7. 1995. (2) COM(2000) 142 final. (3) JO C 271 du 31. 8. 1998 modifiØe, JO C 148 du 18. 5. 1999. (2001/C 89 E/026) QUESTION (cid:201)CRITE E-1340/00 posØe par Alexander de Roo (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (4 mai 2000) Objet: Protection de l(cid:146)habitat (cid:224) Malte La Commission est-elle consciente qu(cid:146)il existe des plans qui prØvoient de transformer une vaste superficie de terres agricoles situØes en dessous de l(cid:146)Hotel Verdala, (cid:224) Malte, en un terrain de golf? La Commission est-elle consciente que trois espŁces de reptiles (Chalcides ocellatus, Elaphe situla et Coluber viridiflavus) et une espŁce d(cid:146)amphibien (Discoglossus pictus) que l(cid:146)on rencontre sur ces terres doivent Œtre protØgØes conformØment (cid:224) la directive europØenne concernant la conservation des habitats naturels? La Commission est-elle prŒte (cid:224) demander aux autoritØs maltaises toutes les informations concernant le lieu et la frØquence des diffØrentes espŁces prØsentes (cid:224) Malte et visØes par la directive europØenne sur la conservation des habitats naturels? La Commission est-elle disposØe (cid:224) enquŒter pour savoir si d(cid:146)autres espŁces n(cid:146)existant qu(cid:146)(cid:224) Malte (comme Podarcis filfolensis maltensis) devraient Œtre ajoutØes (cid:224) la liste des habitats de maniŁre (cid:224) assurer leur protection? La Commission pense-t-elle que les zones d(cid:146)habitat devraient Œtre dØsignØes par les autoritØs maltaises dans les plus brefs dØlais pour que toutes ces espŁces bØnØficient d(cid:146)une protection complŁte dŁs le premier jour de l(cid:146)entrØe de Malte dans l(cid:146)Union europØenne?


title: QUESTION ÉCRITE E-1320/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Programme européen de distribution de lait dans les écoles.

eurovoc_concepts:
EU aid
educational institution
milk
sales promotion

text: C 53 E/126 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 En effet, il est prØvu par la rØglementation pharmaceutique relative (cid:224) la pharmacovigilance que les effets indØsirables liØs aux mØdicaments soient notifiØs aux autoritØs compØtentes. La Commission n(cid:146)a pas compØtence pour les mØdicaments autorisØs par les autoritØs nationales, (cid:224) l(cid:146)exception des cas prØvus par la directive 75/319/CEE du Conseil du 20 mai 1975 concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives relatives aux spØcialitØs pharmaceutiques (1) lorsque une procØdure de saisine est introduite conduisant, aprŁs Øvaluation et avis du comitØ scientifique de l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)Øvaluation des mØdicaments, (cid:224) une dØcision de la Commission. Concernant le mØdicament prØcitØ, (cid:224) ce jour, Parlementaire sera toutefois portØe (cid:224) la connaissance de l(cid:146)Agence. l(cid:146)Agence n(cid:146)a pas ØtØ saisie. La question de l(cid:146)Honorable (1) JO L 147 du 9. 6. 1975. (2001/C 53 E/160) QUESTION (cid:201)CRITE E-1320/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Programme europØen de distribution de lait dans les Øcoles (27 avril 2000) La Commission veut modifier substantiellement le programme de distribution de lait dans les Øcoles. la distribution de lait dans les Øcoles est subventionnØe intØgralement par l(cid:146)Union Jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent, europØenne. Dans l(cid:146)avenir, ce financement serait rØduit de moitiØ. L(cid:146)autre moitiØ doit alors Œtre financØe par les (cid:201)tats membres mais peut Œtre rØpercutØe sur les producteurs de lait et/ou l(cid:146)industrie laitiŁre. Cette proposition draconienne se heurte (cid:224) une forte rØsistance, notamment en raison de son impact nØgatif sur les consommateurs de lait. Quels arguments la Commission invoque-t-elle pour rØduire de moitiØ la subvention accordØe au 1. programme de distribution de lait dans les Øcoles? La Commission a-t-elle effectuØ une Øtude approfondie de l(cid:146)impact de sa proposition sur la 2. consommation de lait dans les Øcoles? a) Dans la nØgative, pourquoi et la Commission effectuera-t-elle encore une Øtude, vu l(cid:146)impact nØgatif (cid:129) probable (cid:129) sur la consommation de lait? b) Dans l(cid:146)affirmative, quels sont les effets attendus et quelles conclusions la Commission tire-t-elle des rØsultats de cette Øtude? La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas plus judicieux de maintenir la subvention intØgrale du programme 3. de distribution de lait dans les Øcoles, vu les effets favorables du lait sur la santØ? a) Dans la nØgative, pourquoi la Commission tient-elle (cid:224) sa proposition de diminuer de moitiØ la subvention, en dØpit des effets favorables du lait sur la santØ? b) Dans l(cid:146)affirmative, le programme de distribution de lait dans les Øcoles sera-t-il financØ en permanence par l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (7 juin 2000) La Commission tient d(cid:146)abord (cid:224) prØciser que sa proposition de rŁglement du Conseil du 10 dØcembre 1. 1999 modifiant le rŁglement (CE) no 1255/1999 portant organisation commune des marchØs dans le secteur du lait et des produits laitiers (1), implique que la rØduction de la contribution communautaire serait plus que compensØe par une contribution nationale obligatoire, de sorte que le montant de l(cid:146)aide totale serait majorØ de 95 (cid:224) 100 % du prix indicatif du lait. En ce qui concerne les arguments dØtaillØs justifiant sa proposition, la Commission renvoie (cid:224) l(cid:146)exposØ des motifs accompagnant sa proposition. 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/127 La proposition susvisØe est notamment basØe sur une Øtude d(cid:146)Øvaluation effectuØe par des consultants 2. externes et qui peut Œtre consultØe sur le site internet de la Commission. Les conclusions de cette Øtude indiquent que l(cid:146)octroi de l(cid:146)aide et le montant de la subvention n(cid:146)ont qu(cid:146)un impact limitØ sur la disponibilitØ de produits laitiers dans les Øcoles et sur leur niveau de consommation en gØnØrale. La Commission reconna(cid:238)t volontiers que la distribution de lait dans les Øcoles peut contribuer (cid:224) la 3. rØalisation d(cid:146)objectifs nutritionnels ou sociaux, raison pour laquelle elle estime que l(cid:146)aide ne doit pas Œtre exclusivement (cid:224) la charge du Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) mais partagØe avec les (cid:201)tats membres. Par ailleurs, la proposition de la Commission confirme l(cid:146)engagement financier de la CommunautØ dans le programme lait scolaire. (1) JO C 89 du 28. 3. 2000. (2001/C 53 E/161) QUESTION (cid:201)CRITE P-1322/00 posØe par Bertel Haarder (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Non-versement d(cid:146)une aide promise au centre B(cid:146)Tselem (17 avril 2000) En avril 1998, la Commission avait dØcidØ d(cid:146)accorder une aide (cid:224) B(cid:146)Tselem (centre israØlien d(cid:146)information pour les droits de l(cid:146)homme dans les territoires occupØs) pour son projet «Generating Commitment for Human Rights» (projet no 98mas15, poste B7-7050 du programme MEDA pour la dØmocratie). En 1999, un crØdit supplØmentaire a ØtØ accordØ (cid:224) B(cid:146)Tselem en sa qualitØ de coparticipant (cid:224) un projet avec 4 autres organisations israØliennes de dØfense des droits de l(cid:146)homme (projet no 1998/281A, poste B7-7050 du programme MEDA pour la dØmocratie). En rØponse aux questions de plusieurs dØputØs europØens concernant le crØdit allouØ en 1998 (cid:224) B(cid:146)Tselem, le commissaire Manuel Mar(cid:237)n a rØpondu que le contrat d(cid:146)allocation de l(cid:146)aide serait officialisØ au dØbut de 1999. (cid:192) ce jour, aucun contrat n(cid:146)a ØtØ adressØ pour l(cid:146)un ou l(cid:146)autre de ces deux projets. La Commission peut-elle indiquer (cid:224) quelle date le centre B(cid:146)Tselem recevra les contrats promis pour les crØdits de financement de ces deux projets? La Commission peut-elle Øgalement prØciser pour quelle raison les montants allouØs n(cid:146)ont toujours pas ØtØ versØs? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (22 mai 2000) Tous les contrats MEDA-DØmocratie pour 1998, soit quelque 40 projets dont celui avec B(cid:146)Tselem, ont ØtØ signØs par la Commission et envoyØs aux bØnØficiaires respectifs pour contre-signature. MalgrØ ce retard malencontreux, la plupart des projets, notamment celui avec B(cid:146)Tselem, se poursuivront comme prØvu. La dotation au titre du programme MEDA-DØmocratie pour 1999 accordØe (cid:224) quatre organisations non gouvernementales israØliennes, dont B(cid:146)Tselem, a ØtØ approuvØe en octobre 1999 par le comitØ de gestion pour les droits de l(cid:146)homme. Le contrat sera signØ par la Commission et envoyØ dŁs que possible au bØnØficiaire. Enfin, la contre-signature par le bØnØficiaire lancera la mise en (cid:156)uvre du projet et le dØcaissement des fonds allouØs conformØment aux termes du contrat. (2001/C 53 E/162) QUESTION (cid:201)CRITE E-1332/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Aide financiŁre en faveur de projets relatifs (cid:224) la sarco(cid:239)dose (27 avril 2000) (cid:192) la fin de l(cid:146)annØe passØe, quelques personnes souffrant de sarco(cid:239)dose ont crØØ un site web destinØ (cid:224) diffuser des informations concernant leur maladie. De nombreux contacts ont rapidement rØvØlØ un besoin


title: Reglamento (CE) n° 846/2000 de la Comisión, de 27 de abril de 2000, sobre la expedición de los certificados de importación de arroz correspondientes a las solicitudes presentadas durante los primeros diez días hábiles del mes de abril de 2000, en aplicación del Reglamento (CE) n° 327/98

eurovoc_concepts:
import licence
rice
tariff quota
third country

text: 28. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 103/3 REGLAMENTO (CE) No 846/2000 DE LA COMISIÓN de 27 de abril de 2000 sobre la expedición de los certificados de importación de arroz correspondientes a las solicitudes presentadas durante los primeros diez días hábiles del mes de abril de 2000, en aplicación del Reglamento (CE) no 327/98 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 327/98 de la Comisión, de 10 de febrero de 1998, relativo a la apertura y modo de gestión de determinados contingentes arancelarios de importación de arroz partido (1), modificado por el Reglamento (CE) no 648/ 98 (2) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 5, Considerando lo siguiente: (1) (2) En aplicación del apartado 2 del artículo 5 del Regla- mento (CE) no 327/98, la Comisión, en un plazo de diez días a partir del último día del plazo de comunicación de las solicitudes de certificado, debe determinar en qué medida puede darse curso a las solicitudes presentadas y fijar las cantidades disponibles para el tramo siguiente. Examinadas las cantidades por las que se han presentado solicitudes con cargo al tramo de abril de 2000, procede establecer la expedición de certificado por las cantidades que figuran en las solicitudes, aplicándose, según los los porcentajes de reducción que figuran en el casos, anexo, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. En lo que respecta a las solicitudes de certificados de importación de arroz presentadas durante los primeros diez días hábiles de abril de 2000 en aplicación del Reglamento (CE) no 327/98 y comunicadas a la Comisión, los certificados se expedirán por las cantidades que figuran en las solicitudes, aplicándose, según los casos, los porcentajes de reducción que figuran en el anexo. En el anexo se establecen las cantidades disponibles para 2. el tramo siguiente. El presente Reglamento entrará en vigor el 28 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 37 de 11. 2. 1998, p. 5. (2) DO L 88 de 24. 3. 1998, p. 3. L 103/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 4. 2000 ANEXO Porcentajes de reducción aplicables a las cantidades solicitadas con cargo al tramo del mes de abril de 2000 y cantidades disponibles para el tramo siguiente: a) Cantidad a que se refiere el artículo 2: arroz blanqueado o semiblanqueado del código NC 1006 30 Origen Estados Unidos Tailandia Australia Otros orígenes Reducción (%) 0 (1) 0 (1) 0 (1) 98,2354 Cantidad disponible para el tramo del mes de julio de 2000 (en toneladas) 21 907,61 9 359,04 190 — (1) Expedición por la cantidad que figura en la solicitud. b) Cantidad a que se refiere el artículo 2: arroz descascarillado del código NC 1006 20 Origen Australia Estados Unidos Tailandia Otros orígenes (1) Expedición por la cantidad que figura en la solicitud. Reducción (%) 0,5467 0 (1) 0 (1) 0 (1) Cantidad disponible para el tramo del mes de julio de 2000 (en toneladas) 5 214 1 940 71,03 52,50


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 851/2000 z 27. apríla 2000, ktorým sa stanovuje obchodná norma pre marhule

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
quality standard
stone fruit

text: 03/zv. 29 SK Úradný vestník Európskej únie 55 32000R0851 L 103/22 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 28. 4. 2000 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 851/2000 z 27. apríla 2000, ktorým sa stanovuje obchodná norma pre marhule KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2200/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1257/ 1999 (2), najmä na jeho článok 2 (2) a článok 3 (3), keďže: (1) (2) (3) (4) Marhule patria medzi produkty uvedené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 2200/96, pre ktoré sa musia prijať normy. Nariadenie Komisie (EHS) č. 1108/91, ktorým sa stanovujú normy kvality uplatniteľné pre marhule (3), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 888/97 (4), ktoré sa často menilo a dopĺňalo a nemôže viac zabezpečiť právnu jednoznačnosť. Nariadenie (EHS) č. 1108/91 by sa malo zrušiť a pred- pisy, ktoré obsahuje, prepracovať. Na tento účel a v záujme zachovania prehľadnosti na svetovom trhu by sa mala zohľadniť norma pre marhule odporúčaná Pracovnou skupinou pre normalizáciu produktov podlie- hajúcich skaze a zvyšovanie kvality Európskej hospodár- skej komisie pri Organizácii Spojených národov (UN/ ECE). Uplatňovaním týchto noriem by sa z trhu mali odstrániť produkty nevyhovujúcej kvality, zosúladiť produkcia so spotrebiteľskými požiadavkami a ozdraviť obchodné vzťahy založené na čestnej hospodárskej súťaži a tak pomôcť tomu, aby sa zvýšila ziskovosť produkcie. Normy sa uplatňujú vo všetkých štádiách obchodu. Diaľ- ková preprava, uskladňovanie na určitý čas a rôzne procesy, ktorými produkty prejdú, môžu spôsobiť určité kvalitatívne zmeny v dôsledku biologických procesov prebiehajúcich v produktoch alebo ich relatívnu náchyl- nosť podliehať skaze. Pri uplatňovaní normy v jednotli- vých štádiách uvádzania produktov na trh, ktoré nasle- dujú po vyexpedovaní, by sa takéto kvalitatívne zmeny mali zohľadňovať. Keďže produkty, ktoré patria do extra- s osobitnou triedy, by sa mali vytrieďovať a baliť starostlivosťou, v ich prípade sa má zohľadňovať len nedostatočná čerstvosť a vädnutie. (5) V článku 3 (3) nariadenia (ES) č. 2200/96 sa ustanovuje možnosť udelenia výnimky z noriem kvality pre ovocie a zeleninu, ktoré sa v určitej oblasti predávajú v rámci maloobchodu pre zavedenú tradičnú miestnu spotrebu. (1) Ú. v. ES L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) Ú. v. ES L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) Ú. v. ES L 110, 1. 5. 1991, s. 67. (4) Ú. v. ES L 126, 17. 5. 1997, s. 11. Určité odrody marhule, ktoré sa dopestúvajú v Nemecku v oblasti Süβer See, sa vyznačujú menšou veľkosťou, než akú požadujú obchodné normy. Tieto marhule sa tradične uvádzajú na trh v pestovateľskej oblasti a vzťa- huje sa na ne nariadenie (ES) č. 1010/98 zo 14. mája 1998, ktorým sa Nemecku udeľuje výnimka z noriem kvality pre marhule (5). V záujme objasnenia a zjedno- dušenia predpisov spoločenstva sa táto výnimka zapra- cuje do tohto nariadenia a nariadenie (ES) č. 1010/98 sa zruší. (6) Opatrenia, ktoré sa ustanovujú v tomto nariadení, sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre čerstvé ovocie a zeleninu, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Obchodná norma pre marhule, na ktoré sa vzťahuje číselný kód KN 0809 10 00, sa vymedzí tak, ako je to uvedené v prí- lohe k tomuto nariadeniu. Táto norma sa uplatňuje vo všetkých štádiách obchodu za podmienok, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 2200/96. Avšak v štádiách, ktoré nasledujú po vyexpedovaní, sa na produktoch v súvislosti s požiadavkami normy môže preja- vovať: — mierne nedostatočná čerstvosť a vädnutie, — pri produktoch patriacich do inej ako extratriedy nepatrné spôsobené biologickými procesmi kvalitatívne prebiehajúcimi v produktoch a ich sklon podliehať skaze. zmeny Článok 2 1. Na základe udelenia výnimky z prílohy k tomuto naria- deniu marhule, ktoré sa dopestúvajú v oblasti Süβer See, môžu byť v porovnaní s veľkosťou, aká sa vyžaduje v obchodnej norme, o 5 mm menšie. Takéto marhule sa však môžu uvádzať na trh len v Sasku-Anhaltsku a Sasku. 2. Na účely uplatňovania odseku 1 tohto článku musí doklad alebo oznámenie, na ktoré sa odvoláva v článku 5 (2) nariadenia (ES) č. 2200/96 a ktoré sa prikladá ku každej zásielke, okrem iných požadovaných údajov obsahovať tento údaj: „Nur in Sachsen-Anhalt und Sachsen im Einzelhandel zu verkaufen“. (5) Ú. v. ES L 145, 15. 5. 1998, s. 10. 56 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 29 Nariadenia (EHS) č. 1108/91 a (ES) č. 1010/98 sa rušia. Článok 3 Článok 4 Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmy deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Bude sa uplatňovať od prvého dňa mesiaca, ktorý nasleduje po nadobudnutí jeho účinnosti. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 27. apríla 2000 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 03/zv. 29 SK Úradný vestník Európskej únie 57 PRÍLOHA NORMA PRE MARHULE I. DEFINÍCIA PRODUKTU Táto norma sa vzťahuje na odrody (kultivary) marhúľ, ktoré sa dopestúvajú z Prunus armeniaca L. a v čerstvom stave dodávajú spotrebiteľovi, ale nie na marhule určené na priemyselné spracovanie. II. USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA KVALITY Účelom tejto normy je vymedziť požiadavky na kvalitu marhúľ po ich úprave a balení. A. Minimálne požiadavky S výhradou osobitných ustanovení pre jednotlivé triedy a povolených odchýlok marhule musia byť vo všetkých trie- dach: — celé, — zdravé; produkt nesmie byť napadnutý hnilobou ani postihnutý takou kvalitatívnou zmenou, že nie je vhodný na spotrebu, — čisté, prakticky bez prítomnosti viditeľnej cudzej látky, — prakticky bez prítomnosti škodcov, — prakticky nepoškodené škodcami, — bez nadmernej povrchovej vlhkosti, — bez cudzieho zápachu a/alebo chute. Marhule sa musia oberať s veľkou starostlivosťou. Marhule musia byť dostatočne vyvinuté a zrelé. Marhule musia byť v takom stave a štádiu vývoja, aby: — vydržali prepravu a manipuláciu a — dosiahli miesto určenia vo vyhovujúcom stave. B. Zatrieďovanie Marhule sa zaraďujú do týchto troch tried: i) „E x t r a “ t r i e d a Marhule, ktoré patria do tejto triedy, musia byť tej najvyššej kvality. Marhule musia byť svojím tvarom, vyvinutosťou a sfarbením typické pre príslušnú odrodu s prihliadnutím na oblasť, v ktorej sa pestujú. Nesmú mať chyby, s výnimkou nepatrných chýb na povrchu, za predpokladu, že tieto chyby nemajú vplyv na celkový vzhľad produktu, na jeho kvalitu, trvanlivosť a obchodnú úpravu balenia. ii) 1. t r i e d a Marhule, ktoré patria do tejto triedy, musia byť dobrej kvality. Musia byť typické pre príslušnú odrodu s prihliad- nutím na oblasť, v ktorej sa plodiny pestujú. Dužina musí byť dokonale zdravá. Za predpokladu, že sa to nepriaznivo neprejaví na celkovom vzhľade produktu, a obchodnej úprave balenia, možno pripustiť tieto nepatrné chyby: jeho kvalite, trvanlivosti — nepatrnú chybu tvaru alebo vývoja, — nepatrnú chybu sfarbenia, — nepatrné odreniny, — nepatrné popálenie slnkom, — nepatrné chyby na povrchu, obmedzené na 1 cm dĺžky v prípade chýb predĺženého tvaru a 0,5 cm2 celkového povrchu v prípade ostatných chýb. iii) 2. t r i e d a Do tejto triedy patria marhule, ktoré síce nemožno zaradiť do vyšších tried, ale vyhovujú vyššie uvedeným mini- málnym požiadavkám. 58 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 29 Chyby na povrchu sa pripúšťajú za predpokladu, že plodiny si uchovajú svoje podstatné typické vlastnosti, pokiaľ ide o kvalitu, trvanlivosť a obchodnú úpravu, s týmito obmedzeniami: — 2 cm dĺžky v prípade chýb podlhovastého tvaru, — 1 cm2 z celkového povrchu v prípade všetkých ostatných chýb. III. USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ZARADENIA PODĽA VEĽKOSTI Veľkosť sa určuje maximálnym priečnym priemerom ekvatoriálneho rezu. Zaraďovanie podľa veľkosti je povinné pre extratriedu a 1. triedu. Trieda Minimálny priemer (mm) Maximálny prípustný rozdiel pre plodiny v jednom balení (mm) extra 1. a 2. trieda 2. trieda 35 30 30 5 10 – IV. USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ODCHÝLOK V prípade, že produkt nevyhovuje požiadavkám uvádzanej triedy, v každom balení sa pripúšťajú určité odchýlky kvality a veľkosti. A. Odchýlky kvality i) „E x t r a “ t r i e d a 5 % z počtu alebo hmotnosti marhúľ v balení nevyhovuje požiadavkám tejto triedy, pritom však vyhovuje požia- davkám 1. triedy alebo vo výnimočnom prípade sa pohybuje v rámci odchýlok pre túto triedu. ii) 1. t r i e d a 10 % z počtu alebo hmotnosti marhúľ v balení nevyhovuje požiadavkám tejto triedy, pritom však vyhovuje požia- davkám 2. triedy alebo vo výnimočnom prípade sa pohybuje v rámci odchýlok pre túto triedu. iii) 2. t r i e d a 10 % z počtu alebo hmotnosti marhúľ v balení nevyhovuje ani požiadavkám tejto triedy, ani minimálnym požia- davkám, s výnimkou produktov napadnutých hnilobou, s výraznými odreninami alebo postihnutých takou kvalita- tívnou zmenou, že nie sú vhodné na spotrebu. B. Odchýlky veľkosti Vo všetkých triedach: 10 % z celkového počtu alebo hmotnosti marhúľ v balení nezodpovedá minimálnej veľkosti alebo veľkosti uvádzanej na balení, pričom odchýlka nepresahuje 3 mm nahor alebo nadol. V. USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA OBCHODNEJ ÚPRAVY A. Vyrovnanosť (rovnorodosť) Obsah každého balenia musí byť rovnorodý a musí obsahovať iba marhule toho istého pôvodu, odrody, kvality a veľ- kosti (ak sa zaraďujú podľa veľkosti) a v prípade extratriedy aj rovnakého sfarbenia. Viditeľná časť obsahu balenia musí zodpovedať celému obsahu. B. Balenie Marhule musia byť balené takým spôsobom, aby bol produkt náležite chránený. Materiály použité vnútri balenia musia byť nové, čisté a takej kvality, aby sa produkt zvonka ani znútra nepoškodil. Materiály ako papier alebo nálepky s obchodnými údajmi sa môžu používať za predpokladu, že boli vytlačené alebo nalepené netoxickým atramentom alebo lepom. Balenia nesmú obsahovať žiadne cudzorodé látky. 03/zv. 29 SK Úradný vestník Európskej únie 59 C. Obchodná úprava Marhule môžu byť obchodne upravené takto: — v malých baleniach, — uložené v jednej vrstve alebo viacerých od seba oddelených vrstvách, — s výnimkou extratriedy voľne uložené v balení. VI. USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA OZNAČOVANIA Na každom balení musia byť písmenami na tej istej strane čitateľne a nezmazateľne vyznačené a zvonka viditeľné tieto údaje: A. Identifikácia Baliareň a/alebo odosielateľ: názov a adresa alebo úradne vydaná alebo schválená kódová značka. Avšak v prípade, že sa používa určitý kód (znak), slová „baliareň a/alebo odosielateľ“ (alebo zodpovedajúca skratka) musia byť uvedené pri tomto kóde (znaku). B. Druh produktu — „marhule“, ak obsah balenia nie je zvonka viditeľný, — v prípade extratriedy a 1. triedy názov odrody. C. Pôvod produktu — krajina pôvodu a nepovinne pestovateľská oblasť alebo názov regiónu alebo lokality. D. Obchodné špecifikácie — trieda, — veľkosť (ak sa produkt zaraďuje podľa veľkosti) vyjadrená ako minimálny alebo maximálny priečny priemer. E. Úradná obchodná značka (nepovinná)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1208/00 von Anna Karamanou (PSE) an den Rat. Verfolgung von 13 Iranern jüdischen Glaubens im Iran.

eurovoc_concepts:
Iran
Jew
espionage
human rights
legal hearing
right to justice
the EU's international role

text: 13. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 81 E/21 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (5. Juni 2000) Die Kommission m(cid:246)chte zun(cid:228)chst darauf hinweisen, da(cid:223) ihr weder der besagte Gesetzestext noch die von dem Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnte Schrift vorliegt. In Bezug auf beide Fragen ist zu betonen, da(cid:223) weder die Richtlinie 85/337/EWG des Rates vom 27. Juni 1985 (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten noch die Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen grunds(cid:228)tzlich den Abbau mineralischer Rohstoffe an durch einzelstaat- liche Gesetzgebung gesch(cid:252)tzten Standorten ausschlie(cid:223)t. Sofern jedoch die Richtlinie 85/337/EWG anwend- bar ist, stellt sie bestimmte Anforderungen wie die Durchf(cid:252)hrung einer Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung und die Einbeziehung der (cid:214)ffentlichkeit. W(cid:252)rden Standorte erheblich betroffen, so m(cid:252)(cid:223)ten die umweltspezifi- schen Auswirkungen festgestellt und beurteilt und die Ergebnisse bei der Entscheidungsfindung angemessen ber(cid:252)cksichtigt werden. Im Hinblick auf die Richtlinie 92/43/EWG ist anzumerken, da(cid:223) sie insbesondere auf Standorte Anwendung findet, die zum Netz Natura 2000 geh(cid:246)ren. Wenn so ein Standort betroffen ist, wird von Fall zu Fall gepr(cid:252)ft, ob die Anforderungen der Richtlinie 92/43/EWG und insbesondere deren Artikel 6 (wie eine Beurteilung der Auswirkungen auf den Standort und das Fehlen von Alternativ- l(cid:246)sungen) eingehalten werden. Es sollten ausreichend Natura-2000-Standorte vorhanden sein, die Habitate entsprechend Anhang I der Richtlinie aufweisen. Zu der vom Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnten Schrift ist anzumerken, da(cid:223) eine Bestimmung, derzufolge Abgrabungen an Natura-2000-Standorten generell erlaubt w(cid:228)ren, sofern nur Ausgleichsma(cid:223)nahmen getroffen w(cid:252)rden, mit den strikten Bestimmungen des Artikels 6 nicht vereinbar erscheint. Folglich kann die Kommission zu den Fragen des Herrn Abgeordneten noch nicht n(cid:228)her Stellung nehmen. Sie ersucht den Herrn Abgeordneten, ihr die n(cid:246)tigen Informationen zukommen zu lassen. (2001/C 81 E/022) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1208/00 von Anna Karamanou (PSE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Verfolgung von 13 Iranern j(cid:252)dischen Glaubens im Iran Seit rund einem Jahr sind 13 Iraner j(cid:252)dischen Glaubens inhaftiert, ohne da(cid:223) sie verurteilt worden waren; ihnen wird Spionage vorgeworfen, und sie erleiden t(cid:228)glich eine unmenschliche und unw(cid:252)rdige Behand- lung. Den letzten Informationen zufolge wurde es den meisten von ihnen nicht erlaubt, einen Verteidiger f(cid:252)r den am 13. April vorgesehenen Proze(cid:223) zu w(cid:228)hlen. Kann der Rat (cid:129) unter Ber(cid:252)cksichtigung des (cid:132)kritischen Dialogs(cid:147), der zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und Iran eingeleitet wurde (cid:129) mitteilen, welche Ma(cid:223)nahmen er zu ergreifen beabsichtigt, um einen gerechten und offenen Proze(cid:223) zu gew(cid:228)hrleisten und das Recht auf freie Wahl eines Verteidigers sicherzustellen? (2001/C 81 E/023) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1250/00 von Alejandro Cercas (PSE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Rechtsgarantien und Menschenrechte einer Gruppe iranischer B(cid:252)rger j(cid:252)dischen Glaubens Mehrere Male haben das Europ(cid:228)ische Parlament (im September 1999 angenommene Entschlie(cid:223)ung) und verschiedene Medien das Risiko angesprochen, da(cid:223) eine wegen Spionage angeklagte Gruppe iranischer Juden vor Gericht gebracht werde und sogar Gefahr laufe, da(cid:223) die Todesstrafe gegen sie verh(cid:228)ngt wird. Kann der Rat (cid:252)ber die unternommenen Schritte und beabsichtigten Initiativen unterrichten, die den Schutz der Menschenrechte in jedem Falle gew(cid:228)hrleisten und insbesondere ein gerechtes Verfahren f(cid:252)r diese B(cid:252)rger sicherstellen sollen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1379/00 von Ari Vatanen (PPE-DE) an die Kommission. Zusammenarbeit der Grenzgebiete der EU und Rußlands.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Russia
cross-border cooperation
frontier region
regional policy

text: C 81 E/34 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/039) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1379/00 von Ari Vatanen (PPE-DE) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Zusammenarbeit der Grenzgebiete der EU und Ru(cid:223)lands An der Grenze zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und Ru(cid:223)land tritt das weltweit gr(cid:246)(cid:223)te Lebensstandard- gef(cid:228)lle auf. Der Unterschied zeigt sich beispielsweise bei einem Vergleich zwischen meinem Heimatort, der 20 km von der neuen Grenze Finnlands entfernt liegt, und dem Heimatort meiner Mutter, der in dem vor rund 60 Jahren abgetretenen Gebiet Kareliens liegt. Das Lebensstandardgef(cid:228)lle ist wie eine Zeitbombe, die in uns tickt, wenn die Union nicht nachdr(cid:252)cklich die Zusammenarbeit zwischen den Grenzgebieten und deren ausgewogene Entwicklung vorantreibt. Die im Norden gelegenen Grenzgebiete der Union geh(cid:246)ren zu den Gebieten in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage, deren Entwicklung schon aufgrund des Gemeinschaftsvertrags (Artikel 299 Absatz 2) eine besondere Pflicht der Union ist. Trotz der Bedeutung dieses Problems ist die Durchf(cid:252)hrung von EU-Programmen in diesen Grenzgebieten schwierig: An den Ergebnissen von Interreg II im Zeitraum 1994-1999 zeigt sich, da(cid:223) die Koordinierung zwischen diesem Programm und den Programmen zugunsten von Drittstaaten (wie Tacis) durchaus kompliziert ist. Die Grenzregionen ihrerseits sehen ein Problem darin, da(cid:223) die Ma(cid:223)nahmen im Rahmen von Interreg programmgebunden sind und die Entscheidungen (cid:252)ber die Ma(cid:223)nahmen auf regionaler Ebene getroffen werden, w(cid:228)hrend die Entscheidungen (cid:252)ber das Tacis-Programm CBC (grenz(cid:252)bergreifende Zusam- menarbeit) in Br(cid:252)ssel getroffen werden und dessen Ma(cid:223)nahmen nicht programmgebunden sind. Zur L(cid:246)sung des Problems haben die Regionen an der Grenze zwischen der EU und Ru(cid:223)land die Euregio Karelien geschaffen, in der die Zusammenarbeit im Grenzraum koordiniert werden soll. Die Euregio Karelien soll ein Versuchsprojekt sein, in dessen Rahmen der Euregio-Verwaltungsausschu(cid:223) auf regionaler Ebene in bezug auf beide Programme Entscheidungen trifft, die programmgebunden sind. Das Experiment mit der Euregio Karelien w(cid:252)rde die Wirksamkeit der Programme der EU in den Gebieten an der Grenze zwischen der EU und Ru(cid:223)land verbessern. Herr Barnier hat im Parlament bei einer m(cid:252)ndlichen Befragung erkl(cid:228)rt, er betrachte die Koordinierung der Programme Interreg und Tacis als ein zentrales Ziel der Regionalpolitik der Union. Entspricht das der Haltung der gesamten Kommission? Wie gedenkt die Kommission die Zusammenarbeit in den Gebieten an der Grenze zwischen der EU und Ru(cid:223)land zu erleichtern? Wie steht die Kommission zu dem Experiment mit der Euregio Karelien? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (6. Juni 2000) Wie in der Mitteilung (cid:132)Strategische Ziele 2000 bis 2005(cid:147) (1) vom M(cid:228)rz 2000 erw(cid:228)hnt wurde, r(cid:228)umt die Kommission einem Ausbau der Zusammenarbeit mit Ru(cid:223)land besondere Bedeutung ein. Bez(cid:252)glich der Strukturfonds kommt dieses Anliegen in Artikel 20 der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (2) zum Ausdruck, Rates vom 21. wonach einer besseren Koordinierung zwischen Interreg und TACIS besonderes Augenmerk gelten sollte. In den Leitlinien f(cid:252)r Interreg III betont die Kommission die Notwendigkeit, insbesondere durch Aus- arbeitung operationeller Leitlinien f(cid:252)r eine wirksame Koordinierung und (cid:220)bereinstimmung von Interreg III mit der TACIS-Unterst(cid:252)tzung zu sorgen. In der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 99/2000 des Rates vom 29. Dezember 1999 (cid:252)ber die Unterst(cid:252)tzung der Partnerstaaten in Osteuropa und Mittelasien (3) wird in bezug auf TACIS ebenfalls besonders auf die grenz(cid:252)bergreifende Zusammenarbeit mit den Grenzregionen der Gemeinschaft eingegangen. Die Kommission ist infolgedessen dabei, die Grundlage f(cid:252)r eine st(cid:228)rkere Koordinierung zwischen Interreg und TACIS zu verbessern, was die Zusammenarbeit zwischen der Gemeinschaft und Ru(cid:223)land erleichtern d(cid:252)rfte. 13. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 81 E/35 Als Ergebnis wird die bestehende Koordinierung auf Projektebene durch eine st(cid:228)rkere (cid:220)bereinstimmung auf Programmebene sowie durch die Festlegung von Zielen und Kooperationsgebieten erg(cid:228)nzt werden. Bei der Durchf(cid:252)hrung von Interreg III k(cid:246)nnten Initiativen zur grenz(cid:252)bergreifenden Zusammenarbeit wie beispielsweise die Euregios direkt mit der Verwaltung kleiner Projekte zur F(cid:246)rderung grenz(cid:252)bergreifender Aktivit(cid:228)ten betraut werden. Im Lichte dieser (cid:220)berlegungen wird die Kommission Beispiele f(cid:252)r eine grenz(cid:252)bergreifende Zusammen- arbeit wie z. B. die Euregio Karelien ber(cid:252)cksichtigen. (1) ABl. C 81 vom 21. 3. 2000. (2) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (3) ABl. L 12 vom 18. 1. 2000. (2001/C 81 E/040) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1391/00 von Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) an den Rat (3. Mai 2000) Betrifft: Migrationspolitik Die illegale Einwanderung nach Europa nimmt immer mehr die Form eines Sklavenhandels ein, der die Menschenw(cid:252)rde beleidigt und oft Menschenleben kostet. Besteht hier eine Zust(cid:228)ndigkeit der Europ(cid:228)ischen Union? Mu(cid:223) die Europ(cid:228)ische Union als Aufnahmegebiet f(cid:252)r Migranten nicht eine gemeinsame Migrationspolitik einf(cid:252)hren, mit der klare und gemeinsam aner- kannte Beziehungen zu den L(cid:228)ndern festgelegt werden, aus denen die Migranten kommen, und die illegalen Umtriebe und der Menschenhandel, zugleich aber auch die illegale Besch(cid:228)ftigung in der Union bek(cid:228)mpft wird? Werden die Beitrittsl(cid:228)nder an dem Verfahren zur Ausarbeitung und Durchf(cid:252)hrung dieses Politikbereichs beteiligt sein? Antwort (29. September 2000) Der Rat teilt voll und ganz die von der Frau Abgeordneten ge(cid:228)u(cid:223)erte Ansicht betreffend die illegale Einwanderung und ihre Auswirkungen. Der Rat hat im Dezember 1998 die Hochrangige Gruppe (cid:132)Asyl und Migration(cid:147) im Hinblick darauf eingerichtet, einen s(cid:228)ulen(cid:252)bergreifenden integrierten Ansatz zur Behandlung der tieferen Ursachen von Migration und Flucht zu entwickeln. Die Hochrangige Gruppe wurde damit beauftragt, Aktionspl(cid:228)ne f(cid:252)r bestimmte Herkunftsl(cid:228)nder von Asylsuchenden und/oder Ausgangsl(cid:228)nder von illegaler Migration zu erstellen. Aktionspl(cid:228)ne f(cid:252)r f(cid:252)nf L(cid:228)nder (Afghanistan und die Region, Irak, Marokko, Somalia und Sri Lanka) wurden im Oktober letzten Jahres vom Rat angenommen und von den Staats- und Regierungschefs auf der Tagung des Europ(cid:228)ischen Rates in Tampere gebilligt. (cid:220)ber die Durchf(cid:252)hrung dieser Aktionspl(cid:228)ne wird derzeit in der Hochrangigen Gruppe beraten, die dem Europ(cid:228)ischen Rat im Dezember 2000 hier(cid:252)ber einen Bericht vorlegen soll. Selbstverst(cid:228)ndlich k(cid:246)nnen die Aktionspl(cid:228)ne den betroffenen L(cid:228)ndern nicht aufgezwungen werden, sondern m(cid:252)ssen in enger Zusammen- arbeit mit den Beh(cid:246)rden dieser L(cid:228)nder durchgef(cid:252)hrt werden. Der Europ(cid:228)ische Rat hat auf seiner Tagung in Tampere die Notwendigkeit eines umfassenden Migrationskonzepts eindeutig anerkannt. Nach Nummer 11 der Schlu(cid:223)folgerungen dieser Tagung des Europ(cid:228)ischen Rates sollen dabei (cid:132)die Fragen behandelt werden, die sich in bezug auf Politik, Menschenrechte und Entwicklung in den Herkunfts- und Transitl(cid:228)ndern und - regionen stellen. Zu den Erfordernissen geh(cid:246)ren die Bek(cid:228)mpfung der Armut, die Verbesserung der Lebensbedingungen und der Besch(cid:228)ftigungsm(cid:246)glichkeiten, die Verh(cid:252)tung von Konflikten und die Festigung demokratischer Staaten sowie die Sicherstellung der Achtung der Menschenrechte, insbesondere der Rechte von Minderheiten, Frauen und Kindern. Zu diesem Zweck werden die Union wie auch die Mitgliedstaaten ersucht, im Rahmen der Befugnisse, die ihnen die Vertr(cid:228)ge verleihen, zu einer gr(cid:246)(cid:223)eren Koh(cid:228)renz der Innen- und Au(cid:223)enpolitik der Union beizutragen. Ein partnerschaftliches Verh(cid:228)ltnis zu den betroffenen Drittstaaten wird f(cid:252)r den Erfolg einer solchen Politik ebenfalls von entscheidender Bedeutung sein, damit eine gemeinsame Entwicklung gef(cid:246)rdert werden kann. (cid:147)