title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento del Consiglio che modifica il Regolamento (CE) n. 1255/1999 relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari»

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
child
educational institution
health policy
milk

text: C 168/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 6. 2000 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento del Consiglio che modifica il Regolamento (CE) n. 1255/1999 relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari» (2000/C 168/05) Il Consiglio, in data 24 gennaio 2000, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 37 del Trattato CE, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Agricoltura, sviluppo rurale, ambiente», formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Kienle in data 19 aprile 2000. incaricata di preparare i lavori in materia, ha Il Comitato economico e sociale ha adottato il 27 aprile 2000, nel corso della 372a sessione plenaria, con 78 voti favorevoli, 2 voti contrari e 3 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Da sedici anni la Comunità fornisce un aiuto per la distribuzione di latte e prodotti lattiero-caseari agli allievi delle scuole allo scopo di latte tra i giovani. Gli allievi delle scuole degli Stati membri che si avvalgono di tale aiuto ricevono un quarto di litro di latte sovvenzionato al giorno. A tal fine la Comunità ha sinora messo a disposizione 96 milioni di euro all’anno. incentivare il consumo di 1. 2. Con la proposta in esame la Commissione europea riconsidera l’idea iniziale di por fine al sostegno comunitario al programma per la distribuzione di latte nelle scuole. Intende tuttavia ridimensionarlo in modo che l’onere del programma venga ripartito in parti uguali (50 %) tra l’Unione europea e gli Stati membri. Il contributo finanziario dell’UE si ridurrebbe quindi a 48 milioni di euro. 2. Osservazioni 2. 1. Secondo il Comitato, più che all’espansione del merca- to dei prodotti lattiero-caseari, il programma per la distribuzio- ne di latte nelle scuole attribuisce soprattutto un’importanza cruciale alle finalità di carattere sociale e a quelle connesse alla salute e all’alimentazione, tanto più che la quantità totale di latte in questione rappresenta solo lo 0,3 % delle forniture complessive di latte ai caseifici. Bruxelles, 27 aprile 2000. 2. 2. La revoca del programma comporterebbe indubbia- mente una riduzione della disponibilità e del consumo di latte nelle scuole. Cio` andrebbe a scapito dei bambini e dei giovani. Il Comitato fa presente che già troppi bambini si recano a scuola senza aver avuto nulla per colazione. Inoltre, quello distribuito grazie alla misura attualmente in vigore costituisce per molti scolari l’unico latte consumato in assoluto. 2. 3. Il Comitato si compiace che il Consiglio «Agricoltura» si sia dichiarato in sostanza nettamente favorevole al manteni- mento del programma per la distribuzione di latte nelle scuole, motivo per cui la Commissione europea ha riconsiderato l’originaria intenzione di por fine al sostegno comunitario al programma. 2. 4. Il Comitato sottolinea l’importanza cruciale di un’ali- mentazione equilibrata durante l’infanzia e l’età scolare. Richia- ma l’attenzione sul fatto che il latte è uno degli alimenti più ricchi di proprietà nutritive e che ci si dovrebbe avvalere di tutti i sistemi moderni di distribuzione e di marketing per accrescerne l’appetibilità per scolari e studenti. Giudica inoltre indispensabile che si continui ad offrire latte sovvenzionato ai bambini e ai giovani in tutti gli Stati membri. 2. 5. Il Comitato teme tuttavia che in numerosi Stati membri la nuova misura proposta dalla Commissione equivalga alla fine della distribuzione del latte nelle scuole e chiede pertanto che si trovi una soluzione affinché il programma di distribuzio- latte nelle scuole possa essere mantenuto. Occorre ne del assolutamente evitare che una diatriba politica di principio sul cofinanziamento finisca in uno scaricabarili a scapito di scolari e studenti. La Presidente del Comitato economico e sociale Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Regolamento (CE) n. 858/2000 della Commissione, del 27 aprile 2000, che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

formats: pdf print

text: L 103/56 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 4. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 858/2000 DELLA COMMISSIONE del 27 aprile 2000 che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 7, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (4), in particolare l'articolo 7, paragrafo 2, relativo all'organizzazione prezzi del granturco e/o del frumento subiscano varia- zioni significative. (2) Le restituzioni alla produzione fissate nel presente rego- lamento debbono essere aggiustate applicando i coeffi- cienti che figurano nell'allegato II del regolamento (CEE) n. 1722/93, al fine di stabilire l'importo esatto da pagare. (3) Il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presidente, visto il regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commissione, del 30 giugno 1993, che stabilisce le modalità di applicazione relative al regime delle restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 87/1999 (6), in particolare l'articolo 3, considerando quanto segue: (1) Il regolamento (CEE) n. 1722/93 stabilisce le modalità per la concessione della restituzione alla produzione. La base di calcolo è definita all'articolo 3 di tale regola- mento. La restituzione così calcolata deve essere fissata una volta al mese e può essere modificata qualora i HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 La restituzione, espressa per tonnellata di amido di granturco, di frumento, di orzo, di avena, di fecola di patate, di riso o di rotture di riso, di cui all'articolo 3, paragrafo 2, del regola- mento (CEE) n. 1722/93, è fissata a 24,64 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 28 aprile 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 159 dell'1. 7. 1993, pag. 112. (6) GU L 9 del 15. 1. 1999, pag. 8


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de regulamento do Conselho que altera o regulamento (CE) n.o 1255/1999 que estabelece a organização comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos»

formats: html pdf print

text: C 168/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 2000 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de regulamento do Conselho que altera o regulamento (CE) n. o 1255/1999 que estabelece a organizaça˜ o comum de mercado no sector do leite e dos produtos la´cteos» (2000/C 168/05) Em 24 de Janeiro de 2000, o Conselho decidiu, nos termos do artigo 37. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. Foi incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos a Secça˜o de Agricultura, Desenvolvimento Rural e Ambiente, que adoptou parecer em 19 de Abril de 2000, sendo relator A. Kienle. Na 372. a reunia˜o plena´ria de 27 de Abril de 2000, o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 78 votos a favor, 2 votos contra e 3 abstenço˜ es o seguinte parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. Desde ha´ 16 anos tem sido concedida uma ajuda comunita´ria com vista a promover o consumo de leite junto das crianças e dos jovens. Tal significa que qualquer aluno que recorra a este regime de ajuda recebe diariamente um quarto de litro de leite subvencionado. Para financiar esta reduça˜o do preço, a Comunidade mobilizou até agora 96 milho˜ es de euros por ano. 1. 2. Com a proposta em exame, a Comissa˜o Europeia vem reconsiderar a sua intença˜o inicial de suspender o apoio da UE ao esquema do leite escolar. Pretende, no entanto, reduzir a ajuda comunita´ria e prosseguir este regime com base num financiamento repartido entre a Comunidade (50 %) e os Estados-Membros (50 %). A contribuiça˜o financeira da UE seria, assim, reduzida para 48 milho˜ es de euros. 2. Observaço˜ es 2. 1. O Comité é da opinia˜o que, no que se refere ao esquema do leite escolar, maior importância ainda do que o objectivo de promoça˜o das vendas assumem sobretudo os objectivos sanita´rios, alimentares e de polı´tica social, tanto mais que a quantidade global de leite em causa nesta medida de apoio representa apenas 0,3 por cento do fornecimento total de leite às fa´bricas de lacticı´nios. Bruxelas, 27 de Abril de 2000. 2. 2. A supressa˜o da medida levaria certamente a uma diminuiça˜o da oferta e do consumo de leite nos estabelecimen- tos de ensino. Os prejudicados seriam as crianças e os jovens. O Comité chama a atença˜o para o facto de haver um nu´ mero de crianças muito superior ao que seria de desejar que va˜o para a escola sem tomar o pequeno-almoço. O leite escolar é para muitos alunos a u´ nica forma de consumirem leite. 2. 3. O Comité acolhe com agrado que o Conselho «Agricul- tura» se tenha pronunciado expressamente a favor da prosse- cuça˜o do esquema do leite escolar, fazendo com que a Comissa˜o Europeia decidisse reconsiderar a sua posiça˜o inicial de lhe retirar o apoio da UE. 2. 4. O Comité realça a importância fundamental de uma alimentaça˜o equilibrada na infância e na idade escolar. O leite é um dos alimentos com maior valor nutritivo que deveria ser tornado atraente para as crianças e os alunos das escolas pelos meios mais modernos de distribuiça˜o e de promoça˜o. Considera, além disso, indispensa´vel continuar a viabilizar a oferta de leite a preço reduzido às crianças e aos jovens de toda a Comunidade. Receia, porém, que a realizaça˜o da proposta da Comis- 2. 5. sa˜o possa levar, em muitos Estados-Membros, à supressa˜o do esquema do leite escolar e insta, por conseguinte, a uma soluça˜o que assegure o prosseguimento do programa de distribuiça˜o de leite nas escolas. Na˜o deveria ser permitido que o conflito de princı´pio em torno do co-fiananciamento se transforme numa espécie de «jogo do empurra» com consequências nefastas para as crianças e os alunos das escolas que nada têm a ver com o assunto. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: PERGUNTA ESCRITA E-1328/00 apresentada por María Ayuso González (PPE-DE) à Comissão. Proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo ao encerramento do programa ECIP.

eurovoc_concepts:
EU programme
developing countries
investment aid

text: 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/171 Muitos pa(cid:237)ses europeus criaram organiza(cid:231)ıes para a ajuda psicol(cid:243)gica a v(cid:237)timas que dela care(cid:231)am. Estas organiza(cid:231)ıes estªo reunidas na Federa(cid:231)ªo Europeia das Associa(cid:231)ıes de Psic(cid:243)logos Profissionais (EFPPA (cid:129) European Federation of Professional Psychologists Association), que conta com membros de 30 pa(cid:237)ses. Existem na UE projectos que visem coordenar a ajuda a v(cid:237)timas de catÆstrofes que necessitem de ajuda psicol(cid:243)gica, ou planos para implementar programas nesse dom(cid:237)nio a n(cid:237)vel europeu? Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (16 de Junho de 2000) No (cid:226)mbito do programa de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da protec(cid:231)ªo civil para 1998 e 1999 (Decisªo 98/22/CE do Conselho, de 19 de Dezembro de 1997 (1)), a Comissªo financiou, no contexto do projecto principal relativo (cid:224) medicina em situa(cid:231)ıes de catÆstrofe, as seguintes ac(cid:231)ıes no dom(cid:237)nio da ajuda psicossocial em caso de catÆstrofe: atelier de autoforma(cid:231)ªo sobre a prepara(cid:231)ªo dos responsÆveis e dos intervenientes da protec(cid:231)ªo civil para fazer face (cid:224) dimensªo psicossocial das catÆstrofes; vÆrios ateliers sobre a gestªo do acompanhamento psicossocial em caso de situa(cid:231)ıes colectivas de emergŒncia; um atelier sobre a ajuda psicossocial em caso de crise. Estas actividades conduziram a recomenda(cid:231)ıes prÆticas sobre a organiza(cid:231)ªo da ajuda psicossocial dos intervenientes, das v(cid:237)timas e dos membros da sua fam(cid:237)lia, dispon(cid:237)veis na Internet: (http://europa. eu. int/comm/environment/civil/). (cid:201) assim que, no (cid:226)mbito do programa de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da protec(cid:231)ªo civil para 2000-2004 (Decisªo 1999/847/CE do Conselho, de 9 de Dezembro de 1999 (2)), a BØlgica prop(cid:244)s um projecto no dom(cid:237)nio da gestªo da ajuda psicossocial em caso de catÆstrofe. O projecto visa a cria(cid:231)ªo de um guia metodol(cid:243)gico, de indicadores de acompanhamento e de um sistema de treino para os responsÆveis, abrangendo o conjunto da Comunidade. No dom(cid:237)nio da saœde pœblica, adoptou-se um programa de ac(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de preven(cid:231)ªo de lesıes (Decisªo no 372/1999/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 8 de Fevereiro de 1999 (3)). O seu principal objectivo Ø contribuir para as actividades de saœde pœblica tendentes a reduzir a incidŒncia das lesıes promovendo o acompanhamento epidemiol(cid:243)gico das lesıes e a troca de informa(cid:231)ıes sobre a utiliza(cid:231)ªo destes dados para contribuir para a defini(cid:231)ªo de prioridades bem como das melhores estratØgias de preven(cid:231)ªo. AtØ (cid:224) data, ainda nªo foram apresentados projectos relativos (cid:224) ajuda psicol(cid:243)gica em caso de acidente grave ou de catÆstrofe natural. Poderiam contudo ser considerados tendo em conta os critØrios de elegibilidade, as prioridades anuais e os recursos anuais dispon(cid:237)veis. (1) (2) (3) JO L 8 de 14. 1. 1998. JO L 327 de 21. 12. 1999. JO L 46 de 20. 2. 1999. (2001/C 46 E/199) PERGUNTA ESCRITA E-1328/00 apresentada por Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (27 de Abril de 2000) Objecto: Proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo ao encerramento do programa ECIP Em 31 de Janeiro de 2000, a Comissªo apresentou uma proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo (cid:224) execu(cid:231)ªo do instrumento financeiro «EC Investment Partners», em que propıe o encerramento e a liquida(cid:231)ªo dos projectos existentes (COM(1999) 726 final). (cid:201) verdade que nos œltimos anos do programa se registaram atrasos de procedimento no seio da Comissªo aquando da adjudica(cid:231)ªo dos projectos? Poderia a Comissªo indicar se se verificou uma paralisa(cid:231)ªo quase total do ECIP em 1999, devido (cid:224) cria(cid:231)ªo e entrada em funcionamento do Servi(cid:231)o Comum Relex (SCR), (cid:224) cessa(cid:231)ªo das actividades do ColØgio dos ComissÆrios e (cid:224) restrutura(cid:231)ªo da nova Comissªo Europeia? (cid:201) certo que, nestas circunst(cid:226)ncias, houve vÆrios pedidos, como os pedidos 3749 (Mercosur) e 3750 (MØxico), que foram admitidos, nªo tendo os mesmos, porØm, sido posteriormente geridos pelo ComitØ de Homologa- (cid:231)ªo? C 46 E/172 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Nªo considera a Comissªo que as medidas previstas sªo totalmente contrÆrias (cid:224) «continuidade» e (cid:224) «boa gestªo», apesar de se falar de uma medida «de boa gestªo financeira»? Nestas condi(cid:231)ıes, nªo considera a Comissªo que seria mais adequado informar devidamente os interessados sobre as causas que estiveram na origem da liquida(cid:231)ªo dos projectos? Resposta dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (13 de Junho de 2000) inicialmente adaptada a um nœmero restrito de iniciativas, O programa ECIP foi lan(cid:231)ado nos anos noventa, tendo rapidamente alcan(cid:231)ado um Œxito crescente. A sua gestªo, tornou-se progressivamente mais complexa em virtude de vÆrios factores, nomeadamente: o aumento considerÆvel do nœmero de projectos, que superou rapidamente as capacidades dos recursos humanos de que a Comissªo dispunha para os gerir (o recurso a duas unidades de assistŒncia tØcnica, em 1997, e financeira, em 1999, permitiu compensar de forma progressiva, embora apenas parcialmente, a falta de efectivos) e o refor(cid:231)o dos procedimentos financeiros da Comissªo, na sequŒncia das observa(cid:231)ıes formuladas pelo Tribunal de Contas, que originou, por um lado, alguns atrasos a n(cid:237)vel processual (decisªo mediante procedimento escrito da Comissªo em vez de simples delega(cid:231)ªo) e, por outro, a separa(cid:231)ªo entre as fun(cid:231)ıes tØcnicas e as financeiras. As consequŒncias resultantes dessas dificuldades foram, essencialmente, a acumula(cid:231)ªo de atrasos a n(cid:237)vel dos pagamentos, posteriormente colmatados em grande medida, e a maior morosidade do processo de tomada de decisªo. Ap(cid:243)s o termo da vigŒncia da base jur(cid:237)dica do instrumento, em 31 de Dezembro de 1999, e apesar da procura cont(cid:237)nua de financiamentos, o programa ECIP encontra-se actualmente em fase de encerramento, na sequŒncia da decisªo da Comissªo de atribuir a prioridade exclusiva em 2000 e em 2001 (cid:224) execu(cid:231)ªo financeira e (cid:224) liquida(cid:231)ªo dos contratos ECIP existentes, bem como (cid:224) recupera(cid:231)ªo dos fundos nªo utilizados e que sªo reembolsÆveis. Para esse efeito, foram enviadas comunica(cid:231)ıes a todas as institui(cid:231)ıes financeiras interessadas. Pelos motivos acima expostos, as ac(cid:231)ıes nos 3749 e 3750, recebidas em Junho de 1999, nªo foram sujeitas (cid:224) aprova(cid:231)ªo do comitØ director do ECIP. (2001/C 46 E/200) PERGUNTA ESCRITA E-1336/00 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (4 de Maio de 2000) Objecto: Medidas de luta contra a elevada taxa de desemprego no nomarcado de Pieria No nomarcado de Pieria, na GrØcia, a taxa de desemprego estÆ a aumentar consideravelmente e atinge jÆ os 35 %. Os grupos mais afectados sªo os jovens, as mulheres e as pessoas (cid:224) procura do primeiro emprego. As razıes essenciais para esta evolu(cid:231)ªo sªo a baixa sens(cid:237)vel do turismo na regiªo devido (cid:224) guerra no Kosovo (cid:129) uma vez que a maior parte dos turistas vem da Europa Central e Oriental pela estrada que atravessa a JugoslÆvia e a antiga Repœblica Jugoslava da Maced(cid:243)nia (FYROM) (cid:129), a diminui(cid:231)ªo dos rendimentos agr(cid:237)colas e o encerramento de pequenas empresas de fabrico de vestuÆrio que trabalhavam (cid:224) pe(cid:231)a e que empregavam essencialmente mulheres. Aquando da adop(cid:231)ªo do terceiro quadro comunitÆrio de apoio, a Comissªo terÆ em conta a situa(cid:231)ªo espec(cid:237)fica do nomarcado de Pieria? Que medidas suplementares aplicarÆ o Fundo Social Europeu em coopera(cid:231)ªo com as autoridades nacionais para combater o desemprego e criar postos de trabalho? Resposta dada pela ComissÆria Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (6 de Junho de 2000) A Comissªo gostaria de esclarecer que, em conformidade com os regulamentos dos Fundos Estruturais (Regulamento (CE) no 1784/1999 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de Julho de 1999, relativo ao Fundo Social Europeu (1) e Regulamento (CE) no 1260/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos Estruturais (2)), a responsabilidade pela formula(cid:231)ªo e apresenta(cid:231)ªo de propostas cabe aos Estados-membros


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1254/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle. Irlantilaisen asianajajan Rosemary Nelsonin murha.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU police cooperation
Ireland
United Kingdom
government violence
homicide
powers of the institutions (EU)

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/161 N(cid:228)iden valmisteiden tuottajien ja myyjien ovelan ja pett(cid:228)v(cid:228)n mainonnan ansiosta on valitettavasti syntynyt k(cid:228)sitys, ett(cid:228) koska yrtit ovat luonnontuotteita, ne ovat hy(cid:246)dyllisi(cid:228) ja vaarattomia ja niill(cid:228) ei ole myrkyllisi(cid:228) vaikutuksia. L(cid:228)(cid:228)keyrttien valvomaton k(cid:228)ytt(cid:246) on vaarallista seuraavista syist(cid:228): (cid:129) luontaistuotekauppiaiden vapaasti myymiss(cid:228) valmisteissa olevien aktiivisten ainesosien pitoisuuksia ja/ joten annoksen suuruudesta ei koskaan ole tai annostuksia ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla standardoitu, varmuutta (cid:129) ei ole tietoa siit(cid:228), onko tuotteessa esimerkiksi rikkaruohomyrkkyj(cid:228), torjunta-aineita, raskasmetalleja jne. (cid:129) viel(cid:228) ei tiedet(cid:228) tuotteiden kaikkia yhteisvaikutuksia muiden l(cid:228)(cid:228)kkeiden tai ruoka-aineiden kanssa tai ja t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi yrttien joita aiheutuu eri yrttien sekoittamisesta kesken(cid:228)(cid:228)n, niit(cid:228) vaikutuksia, nauttimisesta voi seurata ei-toivottuja myrkyllisi(cid:228) vaikutuksia (cid:129) on olemassa vaara, ett(cid:228) tiet(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien ihmisten tehokkaiksi ja vaarattomiksi luulemien l(cid:228)(cid:228)kekasvien vuoksi hyl(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n perinteiset hoidot, kuten sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ehk(cid:228)isev(cid:228)t l(cid:228)(cid:228)kkeet, mill(cid:228) on vakavia seurauksia terveydelle. Kuluttajansuojaa tarvitaan seuraavista syist(cid:228): (cid:129) kuluttajille on tiedotettava l(cid:228)(cid:228)keyrttien t(cid:228)rkeimmist(cid:228) ainesosista ja mahdollisista myrkyllisist(cid:228) aineista (cid:129) kuluttajien on tiedett(cid:228)v(cid:228) aineen tarkka annostus (cid:129) kuluttajille on kerrottava yrttien yhteisvaikutuksista muiden l(cid:228)(cid:228)kkeiden tai ruoka-aineiden kanssa (cid:129) kuluttajille on kerrottava t(cid:228)rkeimpien ainesosien myrkyllisyydest(cid:228). Mit(cid:228) neuvosto aikoo tehd(cid:228) kansalaisten terveyden suojelemiseksi? Aikooko se tarkistaa l(cid:228)(cid:228)kekasvien kauppaa ja l(cid:228)(cid:228)kkeeksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) tieteellisten tulosten perusteella? Aikooko se pyyt(cid:228)(cid:228) Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointivirastoa arvioimaan tietyist(cid:228) kasveista ja yrteist(cid:228) saatavissa olevat tiedot ja laatia joita tarvitaan n(cid:228)iden t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) tuskin lainkaan valvottujen tuotteiden asianmukaiseen suuntaviivat, valmistukseen ja jakeluun? Vastaus (26. kes(cid:228)kuuta 2000) Neuvosto on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen tavoin huolestunut l(cid:228)(cid:228)kekasvien valvomattomasta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) sek(cid:228) kuluttajien suojelusta kyseisten tuotteiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n vaaroilta. T(cid:228)h(cid:228)n liittyen neuvosto antoi 20. joulukuuta 1995 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman kasvipohjaisista l(cid:228)(cid:228)kevalmisteista, jossa se kehotti komissiota kiinte(cid:228)ss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa tutkimaan t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) esiintyvi(cid:228) ongelmia (1). Neuvosto ei ole saanut viel(cid:228) komissiolta vastausta kehotukseensa. (1) EYVL C 350, 30. 12. 1995, s. 6. (2001/C 26 E/200) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1254/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Irlantilaisen asianajajan Rosemary Nelsonin murha Asianajaja Rosemary Nelson kuoli viime vuoden maaliskuun 15. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) autopommi-iskussa saamiinsa vammoihin. C 26 E/162 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Joitakin kuukausia aiemmin h(cid:228)n oli esiintynyt Washingtonin ihmisoikeussihteerist(cid:246)ss(cid:228) ja oli kertonut tappouhkauksista sek(cid:228) sanallisesta ja jopa fyysisest(cid:228) v(cid:228)kivallasta, joutunut kyseisess(cid:228) kaupungissa. V(cid:228)kivallanteoista olivat vastuussa er(cid:228)(cid:228)t nimelt(cid:228) mainitut Pohjois-Irlannin poliisivoi- mien (RUC) edustajat, ja tekojen taustalla oli Nelsonin maine (cid:148)IRA:n asianajajana(cid:148). British-Irish Rights Watchin julkaiseman raportin mukaan my(cid:246)s Britannian hallitus oli tietoinen Rosemary Nelsonin saamista uhkauksista. joiden kohteeksi h(cid:228)n oli Katsooko neuvosto, ett(cid:228) Britannian hallitus teki virheen, kun se ei ottanut Rosemary Nelsonia 1. suojeluohjelmiinsa? 2. Pit(cid:228)isik(cid:246) h(cid:228)nen murhansa tutkinta, mielest(cid:228) suorittaa mahdollisimman avoimesti? josta samainen RUC n(cid:228)ytt(cid:228)isi olevan vastuussa, neuvoston Katsooko neuvosto, ett(cid:228) sen pit(cid:228)isi pyyt(cid:228)(cid:228) Britannian hallitusta aloittamaan oma tutkintansa t(cid:228)st(cid:228) 3. murhasta? Vastaus (26. kes(cid:228)kuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)t kysymykset eiv(cid:228)t kuulu neuvoston toimivaltaan. (2001/C 26 E/201) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1313/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Tarjouskilpailuasiakirjojen asianmukaisuus Italian postin henkil(cid:246)kunnan ty(cid:246)asuja koskevan sopimuk- sen yhteydess(cid:228) Italian ilmailualan ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n tutkimuskeskus CESAR (Centro studi aeronautici ed ambientali) toimii konsulttina julkishallinnon eri aloilla (joiden joukossa on my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)ministerin kanslian alainen v(cid:228)est(cid:246)nsuo- jeluosasto) asioissa, jotka koskevat ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelua ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden terveydensuojelua ja turvallisuutta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi silt(cid:228) pyydettiin lausuntoa Italian postin julistamasta tarjouskilpailusta ja siihen liittyvist(cid:228) sopimusehdoista. Sopimus koskee asuja, joihin sis(cid:228)ltyy 100 000 kappaletta henkil(cid:246)nsuojaimia. CESAR ilmoitti, ett(cid:228) asiakirjat eiv(cid:228)t olleet asianmukaiset kahdesta syyst(cid:228): ensinn(cid:228)kin sopimusehdot olivat sellaiset, ett(cid:228) oli eritt(cid:228)in todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) henkil(cid:246)nsuojaimet, joita yritykset tulisivat tarjoamaan, olisivat t(cid:228)ysin kelvottomia ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojaamiseen (heikkolaatuisia tuotteita), ja toiseksi niit(cid:228) olisi suorastaan mahdotonta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) (jos henkil(cid:246)nsuojaimien toimittamista koskevaan sopimukseen ei liity sopimusta niiden pesusta, korjaamisesta ja korvaamisesta, niit(cid:228) ei voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ollenkaan). T(cid:228)h(cid:228)n asti n(cid:228)it(cid:228) havaintoja ei ole lainkaan otettu huomioon. Voisiko komissio tarkistaa, onko tarjo- uskilpailuista ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden turvallisuudesta annettuja yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) noudatettu, ja jos ei ole, voiko se kehottaa Italian postia ryhtym(cid:228)(cid:228)n pikaisesti toimiin kyseisen tarjouskilpailun lykk(cid:228)(cid:228)miseksi ja/tai perumiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio ei voi arvioida arvoisan parlamentin j(cid:228)senen antamien tietojen perusteella, noudattaako kyseinen sopimusta koskeva ilmoitus julkisia hankintoja koskevia yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja erityisesti julkisia tavaran- hankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993 annet- tua neuvoston direktiivi(cid:228) 93/36/ETY (1)


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem «Vorschlag für eine Empfehlung des Europäischen Parlaments und des Rates über die Mobilität von Studierenden, in der Ausbildung stehenden Personen, jungen Freiwilligen, Lehrkräften und Ausbildern in der Gemeinschaft»

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
labour mobility
student mobility
teacher

text: 16. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 168/25 3. 10. Artikel 18 Wie folgt ändern: „3. Die Kommission unterbreitet dem Europäischen Parla- ment und dem Rat die jährlichen Berichte der Mitgliedstaaten sowie spätestes am 31. Dezember 2002 einen Zwischenbericht und spätestens am 1. Juni 2005 einen Schlußbericht. Die Kommission unterbreitet dem Europäischen Parlament und dem Rat außerdem bis zum 31. März 2001 eine Beurtei- lung, inwieweit die neue Funktionsweise und deren Umsetzung Brüssel, den 27. April 2000. durch die Mitgliedstaaten den Zielen des Europäischen Flüchtlingsfonds gerecht wird. “ 3. 11. Artikel 19 Am Ende hinzufügen: „Nichtregierungsorganisationen, Flüchtlingsorganisationen so- wie Sozialpartner werden als Beobachter in die Arbeit des Ausschusses einbezogen. Der WSA, sofern er aus komitologi- schen Gründen nicht im Ausschuß vertreten sein kann, wird durch den Ausschuß konsultiert. “ Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Empfehlung in der des Europäischen Parlaments und des Rates über die Mobilität von Studierenden, jungen Freiwilligen, Lehrkräften und Ausbildern in der Ausbildung stehenden Personen, Gemeinschaft“ (2000/C 168/08) Der Rat beschloß am 29. Februar 2000, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 149 und 150 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Beschäftigung, Sozialfragen, Unionsbürger- schaft nahm ihre Stellungnahme am 11. April 2000 an. Berichterstatterin war Frau Hornung-Draus. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 372. Plenartagung am 27. April 2000 mit 111 Ja-Stimmen bei 5 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme: 1. Einleitung 1. 1. Die Unionsbürgerschaft spricht gemäß Artikel 18 EGV jedem Staatsangehörigen eines Mitgliedstaates das Recht zu, sich im Hoheitsgebiet der Mitgliedstaaten frei zu bewegen und aufzuhalten. Gleichwohl wird dieses fundamentale Recht des einzelnen durch eine Reihe von Nachteilen und Schwierigkei- ten beschränkt, die die Mobilität derjenigen behindern, die Zugang zu den Ausbildungsmöglichkeiten jenseits der Grenzen ihres Herkunftslands suchen. 1. 2. Der freie Personenverkehr gilt für Arbeitnehmer und Selbständige, also auch für Lehrkräfte und Ausbilder. Doch auch für Personen, die — meist außerhalb einer beruflichen Tätigkeit — ein Studium, eine Ausbildung oder eine Freiwilli- gentätigkeit im europäischen Ausland beginnen oder fortsetzen möchten, muß diese Freiheit gelten. Wenn sie sich für einen Aufenthalt in einem anderen Mitgliedstaat der Gemeinschaft entscheiden, sei es nun außerhalb oder im Rahmen eines Gemeinschaftsprogramms, muß es gemeinsames Bemühen der Gemeinschaft sein, alle administrativen Hindernisse, die sich dabei in den Weg stellen können, abzubauen. Deshalb begrüßt der WSA die Zielsetzung der vorliegenden Empfehlung uneingeschränkt — sie gibt das richtige Signal für die Bürger Europas in einer Zeit, in der die Erweiterung der Europäischen Union vor der Tür steht und die EU sich — wie anläßlich des Sondergipfels von Lissabon beschlossen (1), — auf den U¨ bergang zur Informations- und Wissensgesellschaft vorbereitet, um so die Anforderungen der Globalisierung der Wirtschaft zu bewältigen. (1) ABl. C 117 vom 26. 4. 2000. C 168/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 6. 2000 1. 3. Im Zusammenhang mit der Schaffung einer euro- päischen Wissensgesellschaft spielt die Förderung der grenz- überschreitenden Mobilität eine besondere Rolle. Zur Verwirk- lichung der europäischen Integration im Sinne eines Europas der Bürger und zur Stärkung der internationalen Wettbe- werbsfähigkeit ist es eine Voraussetzung, daß Mobilität weit- gehend ungehindert wahrgenommen werden kann. Zudem ist die Vermittlung von „Europa-Kompetenzen“ in zunehmendem Maße ein wichtiges Kriterium für die Qualität und Attraktivität beruflicher und allgemeiner Bildung. Europa-Qualifikationen wie Sprachkompetenzen, Kenntnisse über die unterschiedli- chen politischen, rechtlichen, sozialen und wirtschaftlichen Systeme in Europa und das Verständnis für die Lebensweise der europäischen Nachbarn müssen von den Bildungsakteuren in der EU stärker gefördert werden. Die nationalen Bildungs- systeme müssen sich an europäischen Entwicklungen und Erfordernissen orientieren, sie benötigen eine „Europafähig- keit“, die ihre Durchlässigkeit und Transparenz im Interesse der Bürgerinnen und Bürger beinhaltet. 1. 4. Ein wichtiges Element zur Verwirklichung der Mobilität ist auch eine umfassende Informationspolitik, die sowohl von der Europäischen Kommission als auch von den Mitgliedstaa- ten aktiv und offensiv betrieben werden muß: Mobilitätswillige und –interessierte Personen haben oft Schwierigkeiten zu erfahren, welche Möglichkeiten für sie bestehen, einen Aus- landsaufenthalt für ihre berufliche Aus- und Weiterbildung zu nutzen. Ohne eine breit gestreute zielgerichtete und allgemein- verständliche Information, die an allgemeinbildenden Schulen, Berufsschulen, Arbeitsämtern, Universitäten und sonstigen Bildungseinrichtungen sowie auch in Unternehmen zur Verfü- gung steht, bleibt Mobilität das Privileg einzelner, deren Lehrer oder Ausbilder besonders engagiert sind. In diesem Zusammenhang schlägt der WSA vor, mittelfristig zu überle- gen, inwiefern nicht die Wiedereinführung gezielter Indivi- dualförderungen für mobilitätswillige Personen sinnvoll wäre, wie sie etwa im Forschungsbereich schon lange existieren. Dafür ließen sich die Erfahrungen der vorletzten Generation europäischer Bildungsprogramme nutzen, wie beispielsweise PETRA oder LINGUA, wo solche individuellen Förde- rungsmöglichkeiten bereits bestanden und auch ausgiebig genutzt wurden. 1. 5. Fremdsprachenkenntnisse sind für die Beschäftigungs- fähigkeit von Arbeitnehmern und die Wettbewerbsfähigkeit von Unternehmen sowie für die europäische Wirtschaft insge- samt von großer Bedeutung. Mehr Mobilität in Europa würde auch die Möglichkeiten des Fremdsprachenerwerbs für die Bevölkerung Europas erweitern. Gleichzeitig sind allerdings gerade mangelnde Fremdsprachenkenntnisse ein großes Mobi- litätshemmnis. Daher begrüßt der WSA die Initiative der Kommission, das Jahr 2001 zum Europäischen Jahr der Sprachen zu erklären. Ein erklärtes Ziel ist es dabei, einer möglichst großen Zahl von Menschen die Vorteile von Fremdsprachenkenntnissen näher zu bringen. Neben der persönlichen Entwicklung und dem Verständnis für andere Kulturen sollte dabei die Bedeutung für die Beschäftigungs- fähigkeit jedes einzelnen hervorgehoben werden, die durch Aus- und Weiterbildungsaufenthalte im Ausland erhöht wird. 2. Die Empfehlung Die Empfehlung untergliedert sich in allgemeine Emp- 2. 1. fehlungen für alle Personengruppen und in spezifische Empfeh- lungen für Studierende, in der Ausbildung stehende Personen, junge Freiwillige und für Lehrkräfte und Ausbilder. Nach der Erfahrung in den gemeinschaftlichen Ausbil- 2. 2. dungs- und Bildungsprogrammen wie PETRA, COMETT, LEONARDO DA VINCI und SOKRATES sowie den ESF-Ge- meinschaftsinitiativen im Bereich Humanressourcen legte die Kommission bereits 1996 ihr Grünbuch über „Allgemeine und berufliche Bildung — Forschung: Hindernisse für die grenzüber- schreitende Mobilität“ vor. In diesem Grünbuch stellte die Kom- mission fest, daß die unterschiedliche Stellung, die Studierende, in der Ausbildung stehende Personen, junge Freiwillige, Lehrkräfte und Ausbilder in den einzelnen Mitgliedstaaten ins- besondere im Bereich des Arbeitsrechts, des Rechts der sozialen Sicherheit oder des Steuerrechts haben, die Mobilität behindern. Dieses Dokument bildet die Grundlage für die jetzt vorgelegte Empfehlung der Kommission, in der sie allerdings, im Unter- schied zum Grünbuch, das gesamte Problemfeld im Forschungs- sektor ausgeklammert hat, und sich auf den Bereich der allge- meinen und beruflichen Bildung konzentriert. 3. Bemerkungen 3. 1. Allgemeine Bemerkungen 3. 1. 1. Die Empfehlung schlägt vor, die Mitgliedstaaten sollten sich bereit zeigen, die noch bestehenden Mobilitätshin- dernisse zu beseitigen, die trotz des gemeinschaftlichen Be- sitzstandes immer noch in bezug auf die Freizügigkeit von Studierenden, in der Ausbildung stehenden Personen, jungen Freiwilligen, Lehrkräften und Ausbildern bestehen. Außerdem sollen Maßnahmen ergriffen werden, da- 3. 1. 2. mit die Angehörigen von Drittländern mit dauerhaftem Wohn- sitz in der Gemeinschaft in den Genuß der Bestimmungen des gemeinschaftlichen Besitzstandes in bezug auf Freizügigkeit und Gleichbehandlung sowie der Bestimmungen der Empfehlung gelangen. Die Mitgliedstaaten sollen einwilligen, die Angehöri- gen von Drittstaaten mit dauerhaftem Wohnsitz in der EU genauso zu behandeln wie die Einwohner der Gemeinschaft, wenn sie im Rahmen eines Gemeinschaftsprogramms ein Stu- dium, eine Ausbildung, eine Freiwilligentätigkeit beziehungs- weise eine Lehr- oder Ausbildertätigkeit absolvieren. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß begrüßt ausdrücklich die starke Ausrichtung der Empfehlung auf die Drittstaatenproble- matik. Besonders im Vorfeld der Erweiterung und vor dem Hintergrund der gerade laufenden Regierungskonferenz ist dies ein positives Signal für die Beitrittsstaaten. Um eine funktionsfä- hige erweiterte Union aufbauen zu können, müssen die Bürger der Kandidatenländer auch die Chance haben, die Europäische Union erfahren zu können. Dies kann bereits jetzt im Rahmen der Heranführungsstrategie für die Beitrittskandidaten und auf der Grundlage der mit ihnen abgeschlossenen Europaabkom- men realisiert werden. sollten Studienbe- suchsprogramme des CEDEFOP im Rahmen von LEONARDO verstärkt genutzt werden, um Kontakte und Kooperationen mit den beitrittswilligen Ländern aufzubauen und zu fördern. Insbesondere 16. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 168/27 3. 1. 3. Darüber hinaus sollen die Mitgliedstaaten den Aspekt der grenzüberschreitenden Mobilität nach Möglichkeit in ihre nationale Politik zugunsten der von dieser Empfehlung betrof- fenen Personen aufnehmen und fördern. Besonders wichtig ist dabei, daß die bestehenden Erfahrungen, die im Rahmen der transnationalen Zusammenarbeit in den EU-Programmen gemacht wurden, genutzt werden — es macht keinen Sinn, das Rad immer wieder neu zu erfinden und immer wieder vor den gleichen Problemen zu stehen. 3. 1. 4. Was sich jedoch nach Meinung des WSA in den Vorschlägen der Kommission nicht ausreichend niederschlägt, ist die Tragweite der vorliegenden Empfehlung. Hier sind nicht nur Aspekte der Anerkennung von Auslandserfahrung während der Ausbildung tangiert, es geht um ganz grundsätzli- che Fragen, die beispielsweise das Aufenthaltsrecht und die Sozialversicherungssysteme sowie das Arbeits-, Sozialversiche- rungs- und Steuerrecht betreffen. Die Fülle der Detailprobleme, die unterschiedlichen Zuständigkeiten und die mangelnde Rahmenkompetenz der EU beispielsweise im Bereich der Steuerpolitik läßt hier keine kurzfristigen Einzelfalllösungen zur Behebung bestehender Mobilitätshindernisse zu. Gerade mit dem Thema Modernisierung des Sozialschutzes hat sich der WSA erst kürzlich in seiner Stellungnahme im einzelnen auseinandergesetzt und seine Positionen dargelegt. Einzelproblematiken ist 3. 1. 5. In dem vorliegenden Empfehlungsvorschlag wird ein breiter Personenkreis angesprochen, was grundsätzlich zu begrüßen ist. Es muß jedoch bedacht werden, daß die einzelnen angesprochenen Personengruppen große Unterschiede aufwei- sen, die eigentlich einer spezifischen Betrachtungsweise bedür- fen. Deshalb ist es schade, daß nicht für die jeweiligen Zielgruppen zugeschnittene Einzelvorschläge gemacht wur- den, die mehr in die Tiefe gehen. Durch die Gemengelage Empfehlun- verschiedener gsvorschlag sehr abstrakt geworden. Insofern befürchtet der WSA, daß diese Empfehlung kaum kurzfristige Wirkung entfalten kann, denn die dargelegten Mobilitätshindernisse haben zu heterogene Ursachen. Daß der gesamte Bereich der Forschung allerdings gänzlich ausgeklammert wurde, bedauert der WSA. Er appelliert an die Kommission, einen solchen Vorschlag bald auch für die Forschung in Europa vorzulegen, insbesondere da die Mobilität in diesem Sektor bereits viel weiter vorangeschritten ist und von diesen Erfahrungen profi- tiert werden sollte. der 3. 1. 6. Erfreulich und wünschenswert wäre es, wenn die Empfehlung mittelfristig dazu führte, daß das Thema Mobilität von Lernenden im Sinne eines „mobility mainstreamings“ nach und nach in alle relevanten europäischen Politikbereiche fließen würde — damit wäre man einem Bildungsraum Europa wesentlich näher gekommen. 3. 2. Besondere Bemerkungen 3. 2. 1. A l l g e m e i n e E m p f e h l u n g e n 3. 2. 1. 1. Der WSA unterstützt ausdrücklich die Empfehlung an die Mitgliedstaaten, alle geeigneten Maßnahmen zu ergrei- fen, um die Mobilität derjenigen zu fördern, die in einem anderen Mitgliedstaat im Rahmen von Gemeinschaftsprogram- men oder unabhängig davon ein Studium, eine Berufsausbil- dung, eine Freiwilligentätigkeit oder eine Lehr- bzw. Ausbil- dertätigkeit absolvieren wollen. 3. 2. 1. 2. Die Hindernisse, die sich diesem Personenkreis entgegenstellen, sind allerdings nicht immer finanzieller Natur. Neben administrativen Hindernissen sind es oft auch sprachli- che und kulturelle Barrieren, die die Menschen davon abhalten, sich über ihre Landesgrenzen hinaus zu begeben. Deshalb plädiert der WSA dafür, die Förderung der Fremdsprachen- kenntnisse intensiver zu betreiben. Dies muß sowohl im Schulbereich und wo sinnvoll auch im Grundschul- und Kindergartenbereich als auch im Berufsbildungsbereich ausge- baut werden. Das Europäische Jahr der Sprachen, welches für 2001 geplant ist, ließe sich für die Förderung von Pilotprojek- ten in diesem Bereich hervorragend nutzen. Auch die Förde- rung interkultureller Kompetenzen ist ein Schlüsselfaktor für die Förderung von Mobilität — wer mehr von anderen Kulturen weiß, hat auch mehr Interesse sie kennenzulernen. Sinnvoll ist die gezielte Unterstützung von Mobilität in innova- tive Tätigkeitsbereiche — dies könnte einen gesunden Wettbe- werb der Systeme zur Folge haben, in dem sich langfristig für den einzelnen die ganze Palette europäischer Bildungsangebote erschließen kann. Die Vermittelbarkeit der im Ausland erworbenen 3. 2. 1. 3. Kenntnisse und Qualifikationen im Herkunftsland ist ein wichtiger Faktor. Um mit einem Auslandaufenthalt eine tatsächliche Zusatzqualifikation zu erhalten, die sich auch im weiteren Verlauf des Berufslebens für den einzelnen bezahlt macht, ist es von Bedeutung, die Transparenz der verschiede- nen Bildungssysteme in der EU zu fördern. Zu diesem Zweck schlug die hochrangige Gruppe für Fragen der Freizügigkeit (Vorsitz: Frau Veil) die Einrichtung eines Forums oder einer Beobachtungsstelle vor, um aus dem in den einzelnen Länder vorhandenen Expertenwissen mit Blick auf die U¨ berwachung der Veränderungen bei den Qualifikationen und Abschlüssen zu lernen sowie die Verbreitung von Informationen und die Ausarbeitung von Normen zur Förderung der Transparenz und gegenseitigen Anerkennung zu erleichtern. Für den Hoch- schulbereich ist dies schon weiter vorangeschritten, für den Bereich der Berufsbildung ist man durch die Einführung des „EUROPASS Berufsbildung“ ebenfalls einen erheblichen Schritt vorangekommen. Der WSA ruft dazu auf, die Erkenntnisse und Vorschläge, die derzeit beim Europäischen Forum für Transparenz durch Kommission, CEDEFOP und nationale Bildungsexperten erarbeitet werden, in die Tat umzusetzen. Künftige Fortschritte erfordern Transparenz und Zusammen- halt sowie die Achtung der nationalen und beruflichen Vielfalt. Denn je größer die Transparenz der verschiedenen Bildungs- systeme ist, um so schneller kann die EU zu einer Anerkennung von Diplomen und Befähigungsnachweisen gelangen. Mit der Verwirklichung dieser letzten Stufe würde ein gewaltiger Hemmschuh für die Freizügigkeit der Unionsbürger beseitigt. 3. 2. 1. 4. Die Aufforderung, geeignete Maßnahmen zu er- greifen, daß die Personengruppen, auf die sich die Empfehlung bezieht, dieselben Vorteile in Anspruch nehmen können, die auch den Staatsangehörigen des Aufnahmelandes gewährt werden, ist im Grunde berechtigt, aber bei dieser Formulierung präzisierungsbedürftig. Es sollte keinesfalls so ausgelegt werden können, daß hieraus eine generelle Selbstverpflichtung der Mitgliedstaaten auf Gewährung besonderer Sozialleistungen entsteht. Dies betrifft insbesondere solche Unterstützungen C 168/28 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 6. 2000 wie Wohngeld, das in den meisten Mitgliedstaaten nur ein kleiner Kreis Anspruchsberechtigter nach eingehender Prüfung ihrer Vermögensverhältnisse erhält. Gemeint sind wahrschein- lich Vergünstigungen, die Studenten und Auszubildende auf- grund ihres besonderen Status’ erhalten — i. d. R. wird dieser Status durch einen Studenten- oder Schülerausweis nachgewiesen. Der WSA regt an, zu diesem Zweck einen europaweit einheitlichen EU-Schul- bzw. -Ausbildungsausweis einzuführen, den jeder Mobilitätsteilnehmer erhalten kann. Damit hätte man ohne bürokratischen Aufwand ein effektives und transparentes Instrument. Die Förderung der Beteiligung von Drittstaatenan- 3. 2. 1. 5. gehörigen mit festem Wohnsitz in der EU an Austauschen im Rahmen von europäischen Gemeinschaftsprogrammen ist ein wichtiges Element, um Chancengleichheit für die Bürger in der EU zu gewährleisten. Bürger aus Drittstaaten, die rechtmäßig in einem EU-Mitgliedstaat ansässig sind, sind in der Regel zusätzlichen Schwierigkeiten ausgesetzt, die zu den ohnehin bestehenden Mobilitätshindernissen hinzukommen. Dement- sprechend unterstützt der WSA solche Maßnahmen, die die Integration dieser Bürger fördern, insbesondere, um Rassismus und Fremdenfeindlichkeit in der Union zu bekämpfen. 3. 2. 1. 6. Inwiefern es derzeit realistisch ist, auf Mitgliedstaa- tenebene weitergehende Maßnahmen zu ergreifen, die Staats- angehörigen aus Drittstaaten völlige Gleichbehandlung in Bezug auf den acquis communautaire im Bereich der Freizügig- keit ermöglichen, ist fraglich. Dies wird in vielen Fällen mit den bestehenden nationalen Regelungen für Staatsbürger aus Drittländern kollidieren. 3. 2. 2. M a ß n a h m e n i n s b e s o n d e r e f ü r d i e S t u - d i e r e n d e n 3. 2. 2. 1. Der WSA begrüßt es, daß die Empfehlung auf das bestehende ECTS (European Credit Transfer System) verweist und für seine umfassende Nutzung plädiert. Hier besteht in der Tat ein äußerst funktionsfähiges System, das geeignet ist, die Transparenz der Studiengänge herzustellen. Die Anerkennung der Studienleistungen wird durch einen Vertrag garantiert, der vorher zwischen den Studierenden und den Lehranstalten im Herkunfts- und Aufnahmestaat geschlossen wird. 3. 2. 2. 2. Allerdings ist es nach Ansicht des WSA notwendig klarzustellen, daß sich die hier geforderte Einklagbarkeit nur auf die Einhaltung eines abgeschlossenen Vertrages zwischen dem Studierenden und seiner Lehranstalt beschränken kann. Es sollte keinesfalls so ausgelegt werden können, daß die grundsätzliche Beteiligung einer Lehranstalt am ECTS ein- geklagt werden kann, denn damit würde der Bestand dieses gut funktionierenden Systems, das auf dem Freiwilligkeitsprinzip basiert, gefährdet. 3. 2. 2. 3. Hinsichtlich der Gewährung und Auszahlung von Stipendien sind nach Ansicht des WSA zwei Aspekte zu berücksichtigen: Zum einen müssen die Banken sicherstellen, daß Stipendien pünktlich überwiesen und ausgezahlt werden. Vor allem im Rahmen des Erasmus-Programms meldeten die Nationalen Koordinierungsstellen immer wieder Fälle, daß Studenten wegen buchungstechnischer Probleme in Vorlage gehen mußten. Solche Mobilitätshindernisse sind einfach zu vermeiden, und der WSA ruft die verantwortlichen Institutio- nen dazu auf, solche Schwierigkeiten unbürokratisch und im Sinne der Studenten zu lösen. In diesem Zusammenhang weist der WSA noch auf eine andere Notwendigkeit hin: es sollte für Studenten die generelle Möglichkeit geben, ihre im Herkunfts- land gewährten Stipendien (sofern diese nicht für ein Studium an einer ganz bestimmten Hochschule bestimmt oder sonst in irgendeiner Weise zweckgebunden sind) auch im Ausland zu nutzen. Wenn in einem anderen Mitgliedstaat für einen bestimmten Bereich bessere Ausbildungsmöglichkeiten beste- hen als im Heimatland, sollte ein Student, der Stipendium- sempfänger ist, auf der Suche nach der bestmöglichen Ausbil- dung die gleiche Chance haben, wie der, der das Studium frei finanziert. 3. 2. 3. M a ß n a h m e n f ü r i n A u s b i l d u n g s t e h e n - d e P e r s o n e n 3. 2. 3. 1. Der WSA befürwortet ausdrücklich die breite Nut- zung des EUROPASS — Berufsbildung zur Förderung von alternierenden europäischen Berufsbildungsabschnitten ein- schließlich der Lehrlingsausbildung — dieser EUROPASS be- zieht sich nicht nur auf eine absolvierte Ausbildung, er umfaßt auch Weiterbildungsmaßnahmen und einzelne Ausbildungs- abschnitte, die im Ausland absolviert wurden. Es ist erfreulich, daß es mit dem EUROPASS nun auch für den Bereich der beruflichen Bildung ein Instrument gibt, mit dem die in Ausbildung stehenden Personen ihre transnationalen Qualifi- kationen nachweisen können. Die Mitgliedstaaten sind aufgeru- fen, darauf hinzuwirken, daß dieses Dokument auch wirklich umfassend genutzt wird. Wünschenswert wäre es darüber hinaus, daß Studenten die ein studienbezogenes Praktikum im europäischen Ausland absolvieren, ebenfalls in den Genuß des EUROPASS kommen. 3. 2. 3. 2. Der WSA begrüßt in diesem Zusammenhang die derzeitige Initiative der Kommission, im Rahmen eines „Euro- päischen Forums für den Bereich der Transparenz der berufli- chen Qualifikationen“ gemeinsam mit den Akteuren der Berufsbildung Vorschläge zu erarbeiten, die zur Verbesserung des gegenseitigen Verständnisses der beruflichen Qualifikatio- nen in Europa dienen. Der WSA appelliert ausdrücklich an die Mitgliedstaaten, daß diese Vorschläge, soweit wie möglich auf nationaler Ebene berücksichtigt werden. Der WSA unterstützt den Vorschlag, Arbeitslosen, 3. 2. 3. 3. die in einem anderen Mitgliedstaat eine Ausbildung beginnen, weiterhin ihre im Herkunftsland gezahlte Arbeitslosenun- terstützung zu zahlen, unter Berücksichtigung der jeweiligen einzelstaatlichen Regelungen. Die Arbeitsverwaltungen in den Mitgliedstaaten sollten Arbeitslose, die an einer zeitlich befristeten Trainings-, Ausbildungs- bzw. Weiterbildungsmaß- nahme im Ausland teilnehmen können und möchten, verstärkt und aktiv unterstützen. Für die Bewertung grenzüberschreiten- der Ausbildungsmöglichkeiten durch die Arbeitsverwaltungen müssen in Hinblick auf die Weiterzahlung des Arbeitslosengel- des die gleichen Bedingungen gelten wie für nationale Bildungs- angebote, sowohl hinsichtlich ihrer Qualität als auch um Mißbrauch zu vermeiden. Eine solche Option für eine Ausbil- dung im Ausland ist als aussichtsreiche Integration in den Arbeitsmarkt zu betrachten und könnte in der Tat dazu beitragen, daß sich neue Perspektiven für diesen Personenkreis eröffnen, die im Herkunftsland nicht vorhanden sind. Zudem bestünde die Möglichkeit eines zusätzlichen Fremdsprachener- werbs, was einen weiteren wichtigen Qualifikationsbaustein darstellt. 16. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 168/29 3. 2. 3. 4. Der WSA begrüßt ausdrücklich die Forderung, Personen, die sich zu Ausbildungszwecken ins europäische Ausland begeben, den gleichen Aufenthaltsstatus zu geben wie Studenten. Damit wird die berufliche Bildung aufgewertet und erhält europaweit das ihr gebührende Ansehen. Wenn es die Absicht ist, hier auf eine Gleichbehandlung wie bei den Studenten hinzuwirken, sollte aber sichergestellt sein, daß, ähnlich wie bei den Studenten, die an einer Universität eingeschrieben sein müssen, auch für die in Ausbildung stehenden Personen die Anbindung an eine Institution gewähr- leistet ist. Schon allein um Mißbrauch einer solchen Regelung zu verhindern, hält der WSA diese Präzisierung für dringend geboten. 3. 2. 4. M a ß n a h m e n f ü r j u n g e F r e i w i l l i g e 3. 2. 4. 1. Der WSA unterstützt das Programm der Kommis- sion für junge Freiwillige. Es kann einen großen Beitrag zur interkulturellen Verständigung leisten. Jungen Leuten, die sich noch in einer Orientierungsphase befinden, wird damit die Gelegenheit geboten, im Rahmen einer gemeinnützigen Tätig- keit im europäischen Ausland „nebenbei“„Europakompeten- zen“ zu erwerben, die sie für ihren späteren Werdegang nutzen können. Neben dem Erlernen einer Fremdsprache gehören dazu auch Schlüsselkompetenzen, wie das Zurechtkommen in einer fremden Kultur, die Stärkung der sozialen Fähigkeiten und die Erweiterung des persönlichen Erfahrungshorizonts. Die bisher gemachten Erfahrungen mit diesem Programm der Kommission zeigen, daß fast alle Teilnehmer diese Erfahrung für den Verlauf ihres weiteren Ausbildungs- und Berufswegs sehr gewinnbringend fanden. 3. 2. 4. 2. Um den Zugang zu diesem Programm für einen breiteren Personenkreis als bisher zu erreichen, muß allerdings, neben der Zahlung einer angemessenen Vergütung, die zumin- dest den Lebensunterhalt sicherstellt, auch ein ausreichender Sozial- und Krankenversicherungsschutz für die jungen Frei- willigen gewährleistet werden, und zwar sowohl während ihres Freiwilligenaufenhalts als auch nach ihrer Rückkehr in ihr Herkunftsland. 3. 2. 5. M a ß n a h m e n f ü r L e h r k r ä f t e u n d A u s - b i l d e r 3. 2. 5. 1. Der WSA begrüßt, daß auch Ausbilder und Lehrkräfte explizit in die Empfehlung aufgenommen wurden. Brüssel, den 27. April 2000. Weiterbildungsaufenthalte und Lehraufträge in einem euro- päischen Mitgliedstaat zu absolvieren, wirkt sich nicht nur auf das persönliche Qualifizierungsprofil positiv aus, sondern auch auf den Unterricht. Die Empfehlung an die Mitgliedstaaten, wie die Stundenpläne zu gestalten sind und die Aufforderung, europäische Sabbatical-Phasen einzuführen, sind grundsätzlich überlegenswert. 3. 2. 5. 2. Doch weist der WSA ausdrücklich darauf hin, daß die Europäische Kommission hier zwar Denkanstöße geben kann, es aber letztendlich immer den einzelnen Bildungsein- richtungen überlassen bleiben muß, wie sie mit solchen Anregungen umgehen und wie sie ihre Stundenpläne gemäß ihrem Bedarf ausfüllen. Bei der Umsetzung des Vorschlags für europäische „Sabbatical“-Zeiten sollte flexibel vorgegangen und den Bedürfnissen des einzelnen und der Bildungseinrich- tungen Rechnung getragen werden. 3. 2. 5. 3. Auch die Aufforderung, mobile Lehrkräfte durch berufliche Beförderung zu belohnen, ist zu vereinfacht und einseitig. Es ist zwar tatsächlich so, daß in manchen Kreisen Auslandsphasen geradezu nachteilige Auswirkungen auf die Karriere haben können, dem soll natürlich entgegengewirkt werden. Aber Mobilität ist kein Selbstzweck und kein isoliert zu betrachtender Faktor — sie kann ein Kriterium sein, das sich auf die Karriereentwicklung positiv auswirkt. Hier plädiert der WSA dafür, eine „angemessene Berücksichtigung von Mobilitätsbereitschaft“ zu fördern. 3. 2. 6. B e r i c h t s p f l i c h t 3. 2. 6. 1. Dieser Prozeß wird ein starkes Engagement der europäischen, nationalen, regionalen und kommunalen Ein- richtungen erfordern. Eine Beteiligung der Sozialpartner wird die Chancen für echte Fortschritte erhöhen. Der Sachverständi- gengruppe sollten auch Vertreter der Sozialpartner auf euro- päischer Ebene angehören. Der Abbau von Mobilitätshinder- nissen ist ein langfristig angelegter Prozeß, sein Erfolg wird nicht unbedingt durch eine dichte Abfolge von Berichten aus den Mitgliedstaaten und der Kommission meßbar sein. Deshalb schlägt der WSA vor, eine Berichtspflicht nur für alle drei Jahre zu erwägen. Der Bericht der Kommission sollte auf den Beiträgen der Mitgliedstaaten basieren und die Errungenschaf- ten im Bereich der Freizügigkeit bewerten. Diese Bewertung für neue sollte der Kommission ggf. als Ausgangspunkt Vorschläge zur Ermutigung der Mitgliedstaaten dienen, ihre Anstrengungen für den Abbau sämtlicher Mobilitätshindernis- se fortzusetzen. Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN - Kommissionens årsberetning om garantifondens situation og om forvaltningen af fonden i regnskabsåret 1999

eurovoc_concepts:
EIB loan
balance sheet
budgetary reserve (EU)
financial year
report

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 04. 2000 KOM(2000) 246 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN Kommissionens årsberetning om garantifondens situation og om forvaltningen af fonden i regnskabsåret 1999 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Retsgrundlag. 3 2. Situationen pr. 31. 12. 99. 3 3. Fondens midler. 4 3. 1. Overførsler fra Den Europæiske Unions almindelige budget i løbet af regnskabsåret. 4 3. 2. 3. 3. Renteafkast af fondens kapitalanbringelser. 5 Inddrivelse hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser. 6 4. Fondens forpligtelser. 6 4. 1. 4. 2. Betaling af forfaldne fordringer. 6 EIB’s vederlag. 6 Bilag. 7 BILAG I: Retsgrundlag for overførslerne fra det almindelige budget til garantifonden. 8 1. Afgørelser vedrørende overførsel nr. 5/99. 8 2. Afgørelser vedrørende overførsel nr. 67/99. 8 BILAG II : EIB's RAPPORT om fondens situation og forvaltning - forvaltningsregnskab og balance pr. 31. december 1999. 10 1. Fondens udvikling i 1999. 10 2. Fondens situation. 10 2. 1. 2. 2. 2. 3. Fondens indtægter pr. 31. december 1999. 10 Fondens aktiver pr. 31. december 1999. 11 Likviditetsrisiko. 11 3. Garantifondens kapitalanbringelser - gennemgang af resultater og aktiviteter i 1999 12 3. 1. 3. 2. 3. 2. 1. 3. 2. 2. Samlet analyse. 12 Analyse pr. område. 13 Likviditet. 13 Værdipapirbeholdning. 15 BILAG III: Garantifondens konsoliderede balance pr. 31. december 1999. 21 2 1. RETSGRUNDLAG I henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 er der oprettet en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande med henblik på at betale Fællesskabets kreditorer, såfremt modtageren af et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, ikke opfylder sine forpligtelser. I overensstemmelse med artikel 6 i denne forordning har Kommissionen overdraget den finansielle forvaltning af fonden til Den Europæiske Investeringsbank (EIB) ved en aftale indgået mellem Fællesskabet og EIB den 23. november 1994 i Bruxelles og den 25. november 1994 i Luxembourg. I artikel 8, stk. 2, i aftalen hedder det, at "Banken hvert år inden den 1. marts tilsender Kommissionen en beretning om fondens situation og om forvaltningen af fonden samt fondens forvaltningsregnskab og balance for det foregående år". Et uddrag af denne beretning for 1999 er vedlagt som bilag II. Endvidere hedder det i artikel 7 i forordningen om oprettelse af fonden, at Kommissionen senest den 31. marts hvert år forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten en beretning om garantifondens situation og om forvaltningen af fonden i det foregående år. skal 2. SITUATIONEN PR. 31. 12. 99 afslutningen Ved disponible midler 1999 1 313 736 732,83 EUR (bilag II). Dette beløb har siden fondens oprettelse været sammensat af: regnskabsåret fondens androg af – overførsler til fonden (1 638 413 000,00 EUR); – de forskellige regnskabsårs resultater (153 081 422,50 EUR) ekskl. provisioner – for sene tilbagebetalinger fra tredjelande (326 997 234,09 EUR) – forpligtelser svarende til ikke indbetalte bankrenter (604 761,67 EUR) – minus udbetalte garantibeløb (441 559 685,43 EUR) og tilbagebetaling af overskydende beløb fra fonden (363 800 000,00 EUR). Den 31. december 1999 beløb fondens midler minus vederlag til banken sig til 1 313 131 971,16 EUR. Den konsoliderede balance (bilag III) andrager 1 498 268 553,20 EUR og er sammensat af 480 000 000 EUR i bankindeståender på opsigelse, 4 749 649,43 EUR i indeståender på anfordring, 813 073 283,47 EUR i værdipapirbeholdning, 15 913 799,93 EUR i påløbne, ikke-tilskrevne renter pr. 31. 12. 99 (2 156 579,72 EUR i påløbne, ikke-tilskrevne renter på bankindeståender på opsigelse, 13 757 220,21 EUR i påløbne, ikke-forfaldne rentekuponer) og 184 531 820,37 EUR i fordringer på modtagere af lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, heraf 147 242 798,63 EUR i fordringer på hovedstol, forfaldne renter og morarenter dækket af Garantifonden, og 37 289 021,74 EUR i påløbne, men ikke opkrævede morarenter pr. 31. 12. 99. 3 Ifølge artikel 3 i forordningen om oprettelse af fonden skal dens midler være af passende størrelse, dvs. andrage et målbeløb på 10% af Fællesskabets samlede forpligtelser (hovedstol og forfaldne, ikke-betalte renter) i forbindelse med hver enkelt transaktion. Udeståendet på udlån og lånegaranti til tredjelande plus forfaldne, ikke-betalte renter androg pr. 31. 12. 1999 i alt 12 052 mio. EUR, hvoraf de forfaldne, ikke-betalte renter tegnede sig for 227 mio. Forholdet mellem fondens kapital og udestående som defineret i forordningen er 10,9%, hvilket er over de 10%, der er fastsat som målbeløb. Der skal derfor tilbageføres beløb fra fonden til Den Europæiske Unions almindelige budget, i forordningen, da fondens målbeløb er nået. Det pågældende beløb er 107,9 mio. EUR. jf. artikel 3, stk. 3, I de følgende afsnit gøres der mere detaljeret rede for, hvorledes udviklingen i fondens indtægter og udgifter har været i 1999. 3. 3. 1. FONDENS MIDLER Overførsler fra Den Europæiske Unions almindelige budget i regnskabsåret løbet af Det fremgår af artikel 2 og 4 i forordningen om oprettelse af garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande, at fonden tilføres midler ved tilførsler fra det almindelige budget svarende til 14% af det beløb (hovedstol), der modsvarer de pågældende låne- og lånegarantitransaktioner, indtil fonden når op på målbeløbet. I henhold til artikel 5 i forordningen hæves indbetalingssatsen i forbindelse med nye transaktioner fra 14% til 15% af transaktionsbeløbet, hvis fondens midler efter indfrielse af garantiforpligtelser som følge af en misligholdelse kommer til at ligge under 75% af målbeløbet. Retsgrundlaget for tilførslen af midler til fonden beskrives i bilag I. I henhold til Rådets beslutning af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin opføres der en reserve til lån og lånegarantier på det almindelige budget. På den dertil oprettede budgetpost opførtes i 1999 346 mio. EUR i formålsbestemte bevillinger med det formål at dække garantifondens behov for tilførsel af midler ved overførsler til den budgetpost, hvor tilførslerne til garantifonden opføres. På dette retlige grundlag vedtog budgetmyndigheden i 1999 to bevillingsoverførsler til garantifonden på tilsammen 300 069 000 EUR, nemlig: – Overførsel nr. 5/99 vedrørende et beløb på 229 089 000 EUR. Formålet med denne første overførsel ved regnskabsårets begyndelse var at tilføre Fonden midler i medfør af Rådets afgørelser af henholdsvis 24. januar 1994, 14. april 1997, 19. maj 1998 og 14. december 1998 i overensstemmelse med de nærmere regler, der er fastsat i bilaget til forordningen om oprettelse af fonden (se bilag I). – Overførsel nr. 67/99 vedrørende et beløb på 70 980 000 EUR. Formålet med denne anden overførsel var at tilføre fonden midler som følge af det lån, som Rådet vedtog den 22. april 1999, 10. maj 1999, 8. november 1999 og 4 29. november 1999. De for denne overførsel relevante beslutninger er anført i bilag 1. De to tilførsler til fonden er sket i to omgange, i henholdsvis juni og december måned 1999. 3. 2. Renteafkast af fondens kapitalanbringelser Fondens midler investeres i overensstemmelse med principperne for forvaltning af fondens midler, der er fastlagt i bilaget til aftalen mellem Fællesskabet og EIB. Investeringsprincipperne foreskriver bl. a. , at fonden i de første år efter sin oprettelse, så længe det samlede investerede beløb ikke er nået op på 300 mio. ECU, skal betragtes som en investeringsfond, der udelukkende investerer i kortfristede instrumenter, hvis løbetid ikke overstiger et år. Da beløbet i 1995 overskred tærsklen på 300 mio. ECU, besluttede Kommissionen i forståelse med banken at ændre investeringsprincipperne i begyndelsen af 1996. De nye forvaltningsmetoder fulgte i princippet forholdet med en tredjedel investeret med en løbetid på højst et år og to tredjedele med en løbetid på højst 10 år, samtidig med at loftet på 150 mio. EUR blev overholdt for den kortsigtede investering. Under alle omstændigheder måtte den gennemsnitlige løbetid for ikke overstige fem år. fondens investeringer Kommissionen og EIB har sammen opstillet en liste over banker, der er bemyndiget til at modtage indskud fra fonden. Den oprindelige liste er blevet revideret flere gange i forståelse med Kommissionen for at tage hensyn til de seneste ændringer, der er sket i vurderingen af bankerne. Der er tale om banker, der for størstedelens vedkommende er tilsluttet EUR-clearingsystemet. De har alle opnået en kreditvurdering på mindst A1 (langfristet) og P1 (kortfristet) (Moody’s). Kapitalanbringelser i disse banker er omfattet af bestemmelser, der tilsigter en god risikospredning. I 1999 androg renteafkastet af bankindskud på opsigelse, bankindskud på anfordring og værdipapirinvesteringerne 48 562 534,63 EUR fordelt som følger: – Bankindestående på opsigelse: 12 659 514,63 EUR. Der er tale om en opgørelse pr. 31. december, der både tager hensyn til renter af bankindskud (16 600 243,29 EUR) og renter påløbet i 1999 ( - 3 940 728,66 EUR). De påløbne renter er renter, der ikke opkræves af fonden ved regnskabsårets udgang, men derimod først senere samtidig med indskuddenes udløbsdato. tilskrives pr. 31. 12. 1999 (2 156 579,72), fratrækkes de renter, der vedrører 1998, men som først er opkrævet i 1999 (6 097 308,38 EUR). rentebeløb, der I det – Anfordringskonti: 219 810,68 EUR i tilskrevne renter – Værdipapirer: Værdipapirafkastet 34 868 824,65 EUR. fra værdipapirinvesteringer foretaget i overensstemmelse med investeringsprincipperne i den aftale, der bemyndiger EIB til at forvalte fondens disponible midler. Dette afkast skal dog nedsættes med 6 726 949,63 EUR for udgifter i løbet af regnskabsåret til et beløb svarende til forskellen mellem indgangsbeløbet og udbetalingen, tidsmæssigt til kursreguleringen på resterende købetid (svarende fordelt på papirernes resultatopgørelsen). stammer 5 – Kursgevinst ved salg af værdipapirer: 814 384,67 EUR Renteafkastet er opført i regnskabsårets resultater. 3. 3. Inddrivelse hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser I de tilfælde, hvor fonden har måttet indfri forfaldne fordringer, har den fået tilført de tilbagebetalinger, som senere er inddrevet i debitorlandene. I 1999 udgjorde det samlede inddrevne beløb 326 997 234,09 EUR (se pkt. 2. 1. i bilag II), hvoraf 5 318 632,41 EUR blev inddrevet i 1999. 4. FONDENS FORPLIGTELSER 4. 1. Betaling af forfaldne fordringer Fonden har 16 247 803,27 EUR (se pkt. 2. 1 i bilag II). i 1999 måttet effektuere garantien tre gange til et samlet beløb af 4. 2. EIB’s vederlag I henhold til artikel 6 i aftalen om fondens forvaltning mellem Kommissionen og EIB modtager EIB en årlig provision på 0,125% af fondens gennemsnitlige månedlige aktiver. Dette vederlag tages bl. a. under hensyn til fondens stigende aktiviteter op til fornyet overvejelse ved udgangen af det år, hvor fondens disponible midler når op på 300 mio. ECU, dog senest tre år efter den første indbetaling til fonden er sket. Da fonden ved udgangen af 1995 nåede op på 300 mio. ECU, blev EIB's vederlag taget op til fornyet overvejelse. Ud fra en vurdering af den arbejdsbyrde, forvaltningen erfaringsmæssigt indebærer for banken, er det i et tillæg dateret 17. og 23. september 1996 til aftalen mellem EIB og Kommissionen om fondens finansielle forvaltning aftalt at nedsætte bankens årlige vederlag til 0,05% af fondens aktiver. Denne sats er blevet anvendt med tilbagevirkende kraft pr. 31. december 1994. Bankens vederlag for 1999 er i overensstemmelse hermed fastsat til 604 761,67 EUR, der opføres på resultatopgørelsen og bogføres som en resultatregulerende post under balancens passiver. Reguleringen er blevet effektueret ved en betaling til EIB den 14. februar 2000. 6 BILAG 7 BILAG I: RETSGRUNDLAG FOR OVERFØRSLERNE FRA DET ALMINDELIGE BUDGET TIL GARANTIFONDEN Ifølge bilaget til forordningen om de nærmere regler for tilførslerne til garantifonden foretages disse tilførsler, for så vidt angår långivnings- og lånoptagelsestransaktioner eller garantier til finansieringsorganer inden for en rammeordning, der strækker sig over flere år, og som har mikroøkonomisk eller strukturelt sigte, i årlige trancher, der beregnes på grundlag af de årlige beløb, der er angivet i finansieringsoversigten i Kommissionens forslag, i givet fald justeret på baggrund af Rådets afgørelse. For så vidt angår Fællesskabets øvrige långivnings- og lånoptagelsestransaktioner, f. eks. betalingsbalancelån til tredjelande i en eller flere trancher, beregnes tilførslerne til fonden på grundlag af transaktionens samlede beløb som vedtaget af Rådet. Der blev i 1999 foretaget to overførsler efter disse retningslinjer. 1. AFGØRELSER VEDRØRENDE OVERFØRSEL NR. 5/99 – Som led i det finansielle samarbejde med Middelhavslandene: – Rådets afgørelse af 24. januar 1994 om at stille et beløb på 115 mio. ECU til rådighed for långivning til Syrien for en treårig periode. – Rådets afgørelse af 14. april 1997 om en fællesskabsgaranti til EIB mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (central- og østeuropæiske lande, Middelhavslande, lande i Latinamerika og Asien samt Sydafrika). – Rådets afgørelse af 19. maj 1998 om bevilling af en fællesskabsgaranti til EIB mod tab ved lån til projekter i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og om ændring af Rådets afgørelse 97/256/EF om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (de central- og østeuropæiske lande, Middelhavslandene, landene i Latinamerika og Asien samt Sydafrika). – Rådets afgørelse af 14. december 1998 om ændring af afgørelse 97/256/EF med henblik på at udvide fællesskabsgarantien til Den Europæiske Investeringsbank til også at omfatte lån til projekter i Bosnien-Hercegovina. 2. AFGØRELSER VEDRØRENDE OVERFØRSEL NR. 67/99 – Rådets afgørelse af 22. april 1999 om en makrofinansiel bistand på 20 mio. EUR til Albanien. – Rådets afgørelse af 10. maj 1999 om en makrofinansiel bisand på 20 mio. EUR (i lånebistand) til Bosnien-Hercegovina. – Rådets afgørelse af 8. november 1999 om en makrofinansiel bistand på 200 mio. EUR til Rumænien. 8 – Rådets afgørelse af 8. november 1999 om en makrofinansiel bistand på 100 mio. EUR til Bulgarien. – Rådets afgørelse af 8. november 1999 om en makrofinansiel bistand på 50 mio. EUR (i lånebistand) til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien – Rådets afgørelse af 29. november 1999 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank (EIB) mod tab i forbindelse med lån til projekter til genopbygning af de jordskælvsramte områder i Tyrkiet. 9 BILAG II : EIB'S RAPPORT OM FONDENS SITUATION OG FORVALTNING - FORVALTNINGSREGNSKAB OG BALANCE PR. 31. DECEMBER 1999 1. FONDENS UDVIKLING I 1999 Fondens samlede aktiver beløb sig pr. 31. december 1999 til 1 297,8 mio. EUR (jf. punkt 2. 3) mod 1 260,8 mio. EUR pr. 31. december 1998, dvs. en stigning på 37 mio. EUR. 1400 1200 1000 800 600 400 200 0 ). o m i I R U E ( 1998 1999 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 / 4 9 9 / 5 9 9 / 6 9 9 / 7 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 / 1 1 9 9 / 2 1 Figur. 1: Aktivernes udvikling i 1999 (januar-december 1999) Den 31. 03. 1999 blev fondens overskydende aktiver pr. 31. 12. 1998 (297,8 mio. EUR) i henhold til artikel 7 i aftalen betalt tilbage til Kommissionen. Den 14. 6. 1999 og den 30. 12. 1999 forhøjedes fondens midler med henholdsvis 229,1 mio. og 71 mio. EUR. Forvaltningsresultatet er pr. 31. 12. 1999 på 41,1 mio. EUR mod 42,6 mio. EUR den (eksklusive kortsigtede forpligtelser og inklusive 31. 12. 1998. gevinst ved afståelse af værdipapirer) er på 29 mio. EUR og udgør mere end 70% af resultatet pr. 31. 12. 1999. Investeringsafkastet 2. FONDENS SITUATION 2. 1. Fondens indtægter pr. 31. december 1999 Garantifondens saldo er faldet fra 1 169 mio. EUR den 31. december 1998 til 1 160 mio. EUR den 31. december 1999, hvilket er lig med et fald på 9 mio. EUR, dvs. på under 1%. 10 Udviklingen kan forklares med de bevægelser, der er angivet i nedenstående tabel: Indtægter Situationen pr. 31. 12. 1998 Bevægelser EUR 1999 Situationen pr. 31. 12. 1999 - Tilførsler + 1 338 344 000,00 300 069 000,00 1 638 413 000,00 Tilbagebetalinger af fondens overskud - 66 000 000,00 297 800 000,00 363 800 000,00 Effektuering af garantien Inddrivelse af interventionsbeløb - + 425 311 882,16 16 247 803,27 441 559 685,43 321 678 601,68 5 318 632,41 326 997 234,09 Kontoens saldo 1 168 710 719,52 - 8 660 170,86 1 160 050 548,66 Fonden har i løbet af 1999 foretaget følgende udbetalinger: 4,7 mio. EUR den 9. marts 1999, 4,6 mio. EUR den 26. august 1999 og 6,9 mio. EUR den 21. december 1999, hvilket giver et samlet beløb på 16,2 mio. EUR. Inddrivelserne hos debitorer, der ikke har været i stand til at betale, fordeler sig for 1999 som følger: Inddrivelsesdato 21/01/99 11/02/99 12/02/99 27/08/99 09/11/99 09/11/99 12/11/99 I ALT BELØB 5 000,21 16 496,85 723 631,53 470 145,74 2 966 842,20 992 818,75 143 697,13 5 318 632,41 2. 2. Fondens aktiver pr. 31. december 1999 Pr. 31. december 1999 beløb fondens aktiver sig til 1 297,8 mio. EUR, og de fordelte sig som vist nedenfor. Fonden opererer kun med én valuta, nemlig euro. – 480 mio. EUR er anbragt som langfristede indeståender – 4,7 mio. EUR er anbragt på anfordringskonto – 813,1 mio. EUR er anbragt i investeringspapirer (se tabellen under punkt 2. 3). 2. 3. Likviditetsrisiko I overensstemmelse med strategien for forvaltningen af garantifondens aktiver, som er blevet aftalt med Kommissionen for 1999, er fordelingen af de disponible midler følgende: 11 Område Fastforrentede indskud Variabelt forr. I ALT Indtil 3 mdr. Fra 3 til 1 år Fra 1 til 6 år værdipapirer Anfordringskonti 4 749 649,43 Opsigelseskonti 480 000 000,001 4 749 649,43 480 000 000,00 Værdipapirer 13 515 683,20 64 909 933,31 323 564 278,97 411 083 387,99 813 073 283,47 I ALT I % 498 265 332,63 64 909 933,31 323 564 278,97 411 083 387,99 1 297 822 932,90 38,39 5,00 24,93 31,68 100,00 Der opretholdes en likviditetsdækning på over 498 mio. EUR2 ved anbringelse med indtil inden for hvilken tre måneders opsigelse, hvorved der tages hensyn til den frist, garantifonden efter anmodning fra Kommissionen skal kunne effektuere en garanti i tilfælde af manglende betaling af lånene. Resten af aktiverne fordeles, så der opnås en jævn indtægtsstrøm og en tilfredsstillende likviditet. Pr. 31. december var målstrukturen overholdt, eksklusive beløbet på 80 mio. EUR, dvs. anbringelse af 1/3 af fondens midler på kort sigt og 2/3 af midlerne fordelt med 50% i værdipapirer med fast forrentning og 50% med variabel forrentning. Pr. 31. december 1999 var de langfristede fastforrentede investeringers løbetid på 2,3 år med en gennemsnitlig maksimumsløbetid på 2,5 år; for papirer med variable rentesats var løbetiden 1,5 måned. 3. GARANTIFONDENS KAPITALANBRINGELSER - GENNEMGANG AF RESULTATER OG AKTIVITETER I 1999 3. 1. Samlet analyse Samlet set har garantifondens aktiviteter givet en nettoindtægt på 41,1 mio. EUR (40,3 mio. EUR eksklusive kursgevinst ved salg af værdipapirer), hvilket er lig med et (3,36% eksklusive kursgevinst ved salg af gennemsnitligt værdipapirer). I samme periode var EURIBID-rentesatsen for anbringelser på 3 mdr. i gennemsnit på 2,84%, hvilket giver et positivt globalt spread på 59 basispoint over referencetallet. afkast på 3,43%3 1 2 3 Heraf 80 mio. EUR modtaget ult. december og anbragt på 1 måneds opsigelse. Det krævede minimum i henhold til forvaltningsprincipperne er på 150 mio. EUR. Beregningsgrundlaget for det samlede afkast er a/360. 12 Indtægterne fra kapitalanbringelser og -investeringer fordeler sig pr. 31. 12. 1999 som følger: 1999 Mio. EUR 12,7 34,8 0,2 0,8 -6,7 -0,7 41,1 Afkast af kortfristede anbringelser Værdipapirafkast Renter af indestående på anfordring Gevinst ved afståelse af finansielle anlægsaktiver Kursreguleringer Provision og finansieringsafgifter I alt 3. 2. Analyse pr. område 3. 2. 1. Likviditet I 1999 kastede anbringelserne på gennemsnitligt 419,9 mio. EUR 12,7 mio. EUR af sig i renter. Afkastet af anbringelserne var i 1999 således på gennemsnitlig 2,97%4 mod 4,13% ultimo december 1998 på baggrund af en faldende kortfristet rente. Det sidste kvartal var præget af en stigning i referencetallet svarende til EURIBID-rentesatsen for anbringelser for 3 måneder, i forbindelse med overgangen til år 2000. Dette bevirkede et forringet renteafkast. Spreadet ligger 10 basispoint over den LIBID-rentesats for anbringelser på 3 måneder, som anvendes som referencetal5. PERIODE AFKAST LIBID-RENTESATS 3 mdr. 1999 2,97% 2,87% SPREAD 0,10% 4 5 Beregningsgrundlaget for de kortfristede valutamarkedstransaktioner er a/360. Likviditets-"spreadet" er lig med rentespændet mellem på den ene side det konkrete renteafkast af en anbringelse og på den anden side referencetallet svarende til LIBID-rentesatsen for anbringelser på 3 mdr. i overensstemmelse med de gældende retningslinjer. 13 • Afkast og rentesatsernes udvikling i løbet af 1999 Figuren nedenfor viser de gældende rentesatser for kortfristede valutaanbringelser i forhold til LIBID-referencesatsen for anbringelser på tre måneder. 4 3. 8 3. 6 3. 4 3. 2 3 2. 8 2. 6 2. 4 2. 2 2 AFKAST EURIBID 3 MDR. 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 / 4 9 9 / 5 9 9 / 6 9 9 / 7 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 / 1 1 9 9 / 2 1 Figur 2: Afkastet i forhold til referencetallet Der har generelt været et positivt spread i forhold til referencetallet (i gennemsnit 10 basispoint) for kortfristede anbringelser. 60 40 20 0 -20 -40 -60 ) s t n i o p s i s a b I ( EURIBID 3 MDR. 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 / 4 9 9 / 5 9 9 / 6 9 9 / 7 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 / 1 1 9 9 / 2 1 Figur 3: Udvikling i afkastspreadet 14 • Counterpart-midlernes profil I overensstemmelse med den indgåede aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Banken om garantifondens forvaltning er alle anbringelser afhængige af, at der indskydes counterpart-midler med en "credit rating" på mindst A1. Aa2 9% Aa1 8% A1 34% Aa3 49% Figur 4: De kortfristede anbringelsers fordeling efter counterpart-midlerne pr. 31. 12. 1999 • Geografisk fordeling For 1999 ser den geografiske fordeling af fondens langfristede kapitalanbringelser ud som følger (angivelse af gennemsnitlige beløb): ) R U E o m i. i ( 120 100 80 60 40 20 0 I B DK FR NL IRL L UK D E S GR FIN Figur 5: Kortfristede anbringelser: geografisk fordeling af de gennemsnitlige beløb EIB søger at fordele sine investeringer geografisk, samtidig med at afkastene forbliver konkurrencedygtige. 3. 2. 2. Værdipapirbeholdning Værdipapirbeholdningen, der skal betragtes som en investeringsportefølje, består af værdipapirer i EUR, der ikke forventes videresolgt inden den endelige forfaldsdato; den 31. december 1999 beløb beholdningen af fastforrentede papirer med en restløbetid på under 3 måneder sig til 13,5 mio. EUR. De øvrige fastforrentede værdipapirer (med en restløbetid på mellem 3 måneder og 6 år) beløb sig til 388,5 mio. EUR. Beholdningen af 15 variable forrentede værdipapirer beløb sig til 411,1 mio. EUR, dvs. en samlet regnskabsværdi på 813,1 mio. EUR. Værdipapirernes startværdi er lig med anskaffelsesprisen. Forskellen mellem denne og indfrielsesværdien er afhængig af kursen fordelt prorata temporis over de enkelte værdipapirers restløbetid. Værdipapirbeholdningens pålydende værdi var pr. 31. december 1999 803,9 mio. EUR mod en bogført værdi på 813,1 mio. EUR (inkl. , kursreguleringer). Værdipapirbeholdningen havde den 31. december 1999 givet et overskud på 28,1 mio. EUR med følgende fordeling: Tilskrevne renter Kursregulering 34 868 824,65 -6 726 949,63 28 141 875,02 I øvrigt medførte salget af papirer i EDF (Electricité de France) en kursgevinst på 0,8 mio. EUR. Salget fandt sted, fordi EDF's kreditværdighed var nedskrevet fra AAA til AA+ af ratingagenturet S&P. Det samlede afkast andrager 29 mio. EUR. Afkastet for investeringsporteføljen (eksklusive kursgevinst fra salg af værdipapirer) udgjorde 3,68% pr. 31. december 1999 i forhold til 4,44% pr. 31. december 1998. Beregnet ved hjælp af Salomon-indekset for fastforrentede værdipapirer og Euribid 3 mdr. for variabelt forrentede værdipapirer har det samlede spread været på plus 44 basispoint i forhold til et sammensat referencetal på 3,23% (se nedenstående tabel). AFKAST AF GARANTIFONDENS INVESTERINGSPORTEFØLJE Variabelrente Fastrente Afk. Ref. tal af behold. YTMSalomon* Libid3mdr. a/365 ena/365 Ref. tal a/365 Anskaf. værd Gen. snitsbeløb iEUR 658. 499. 488 701. 817. 873 711. 089. 492 710. 006. 610 711. 320. 129 752. 692. 718 823. 102. 738 822. 488. 702 821. 690. 251 821. 663. 892 821. 883. 742 822. 345. 770 Januar Februar Marts April Maj Juni Juli Aug. September Oktober November December Årsbas. 764. 883. 450 40,7% 42,9% 44,4% 44,9% 46,2% 48,7% 49,8% 49,9% 49,9% 49,9% 49,9% 49,9% 47,5% * Salomon-iks. = EGBI 1-3 år EGBI 3-5 år 3 m. euroindsk. 4,19% 3,98% 3,84% 3,81% 3,67% 3,51% 3,45% 3,47% 3,48% 3,52% 3,64% 3,76% 3,68% 3,29% 3,09% 3,31% 3,10% 2,94% 3,04% 3,49% 3,77% 3,87% 4,04% 4,30% 4,27% 3,54% 3,06% 3,01% 2,96% 2,63% 2,48% 2,53% 2,59% 2,61% 2,62% 3,27% 3,39% 3,38% 2,88% 59,3% 57,1% 55,6% 55,1% 53,8% 51,3% 50,2% 50,1% 50,1% 50,1% 50,1% 50,1% 52,5% 45,0% 45,0% 10,0% Sammensat Spread ref. tal ibp 100 92 68 92 94 71 41 28 24 -14 -20 -6 44 3,20% 3,06% 3,15% 2,89% 2,73% 2,80% 3,04% 3,19% 3,24% 3,66% 3,84% 3,83% 3,23% Det sammensatte referencetal udgjorde pr. 31. december 1998 4,08%. 16 Der skal mindes om, at obligationsbeholdningen er en investeringsportefølje, dvs. at det er hensigten at beholde papirerne i porteføljen indtil udløb. I denne forbindelse har garantifonden besluttet at investere en del af midlerne i denne type fastforrentede produkter, som giver et højere afkast end andre pengemarkedsinstrumenter. Til orientering kan det anføres, at investeringsporteføljen pr. 31. december 1999 udgjorde 808,6 mio. EUR mod en anskaffelsesværdi af 822,7 mio. EUR (eksklusive påløbne renter og kursreguleringer og eksklusive gevinst ved afståelse af værdipapirer), dvs. et latent kurstab på 14,1 mio. EUR. Dette latente tab skyldes en stigning i den langsigtede rente i andet halvår af 1999. I forbindelse med målsætningen om forbedring af fondens samlede afkast har investeringsporteføljen gjort det muligt at øge afkastet fra 2,97% (pengeanbringelser) til 3,43% (fondens samlede afkast), hvilket opfylder målsætningen om forbedring af afkastet, samtidig med at kapitalen bevares indtil til papirernes udløb. markedsværdien af • Udviklingen i det latente resultat i 1999 (eksklusive renter og kursreguleringer) 4 2 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 -14 -16 -18 8 9 / 2 1 9 9 / 1 9 9 / 2 9 9 / 3 9 9 / 4 9 9 / 5 9 9 / 6 9 9 / 7 9 9 / 8 9 9 / 9 9 9 / 0 1 9 9 / 1 1 9 9 / 2 1 ) R U E o m i I ( Figur. 6: Udvikling i det latente resultat i 1999 • Fordeling af porteføljen på papirer med fast og variabel rente 50,1% 49. 9% FAST RENTE VARIABEL RENTE Figur 6: Fordeling af porteføljen på papirer med fast og variabel rente pr. 31. 12. 1999 17 • Udviklingen i indløsningen af investeringsporteføljen 250 200 150 100 50 0 Var. sats Fast sats ) R U E. i o m I ( 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Figur 8: Investeringsportefølje: udvikling i indløsningen pr. 31. 12. 1999 Det sidste af de fastforrentede værdipapirer udløber den 20. 10. 2004. • Udstederprofil Alle værdipapirer har følgende kendetegn: – de er udstedt af EU's medlemslande, institutioner, som EU stiller garanti for, G10 eller mellemstatslige organisationer; – de er udstedt af andre selvstændige stater med en kreditrating på mindst Aa3 eller – de er udstedt af andre udstedende myndigheder med en rating på Aaa. Udstederprofilen så ud som følger den 31. december 1999: Andre udstedere/Aaa 30% Mellem- statslig 26% Reg. /off. myn. 44% Figur 8: Investeringsportefølje: udstederprofil pr. 31. 12. 1999 18 GARANTIFONDENS SITUATION PR. 31. DECEMBER 1999 AKTIVER Fordringer på kreditinstitutter INDESTÅENDE PÅ ANFORDRING INDESTÅENDE PÅ OPSIGELSE Værdipapirbeholdning VÆRDIPAPIRBEHOLDNING Andre aktiver INTERIMSKONTI PASSIVER Garantifond GARANTIFONDEN Andre passiver RESULTATREGULERENDE POSTER Resultat fremført resultat regnskabsårets resultat 1999 RESULTATOPGØRELSE PR. 31/12/1999 1. PROVENUER Værdipapirafkast Kursgevinst ved salg af værdipapirer Renter på indestående på opsigelse Renter af indestående på anfordring SUBTOTAL 2. OMKOSTNINGER Kursreguleringer Provisioner Finansieringsomkostninger SUBTOTAL NETTORESULTAT 31/12/1999 4. 749. 649,43 480. 000. 000,00 484. 749. 649,43 813. 073. 283,47 813. 073. 283,47 15. 913. 799,93 15. 913. 799,93 I ALT 1. 313. 736. 732,83 31/12/1999 1. 160. 050. 548,66 1. 160. 050. 548,66 604. 761,67 604. 761,67 111. 950. 328,60 41. 131. 093,90 153. 081. 422,50 I ALT 1. 313. 736. 732,83 34. 868. 824,65 814. 384,67 12. 659. 514,63 219. 810,68 48. 562. 534,63 - 6. 726. 949,63 - 604. 761,67 - 99. 729,43 - 7. 431. 440,73 41. 131. 093,90 19 Garantifondens situation Overførsler Renter Forsink. tilbagebet. **) Kredit Udbet. EIB,diverse Tilb. bet. til budg. Debet Årlig saldo Mislighold. (*) Fonds. inter. Morarenter a b c d e=(a+b+c+d) f g h i=(f+g+h) 293. 720. 000 478. 331 294. 198. 331 0 0 2. 699 2. 699 (***) j=(e-i) k=(f-c) 294. 195. 633 250. 750. 000 23. 539. 828 35. 312. 571 317. 997 309. 920. 396 235. 390. 000 19. 842. 550 49. 145. 897 6. 569. 307 310. 947. 754 286. 095. 000 34. 506. 566 34. 107. 641 10. 925. 641 365. 634. 848 272. 389. 000 50. 185. 883 172. 445. 144 12. 854. 403 507. 874. 430 300. 069. 000 48. 562. 535 3. 305. 633 2. 012. 999 353. 950. 167 303. 072. 581 195. 618 303. 268. 198 6. 652. 198 267. 760. 010 52. 540. 497 1. 849. 279 54. 389. 775 256. 557. 979 271. 154. 609 54. 290. 854 6. 962. 746 61. 253. 600 304. 381. 249 291. 337. 822 15. 407. 951 7. 592. 489 66. 000. 000 89. 000. 440 418. 873. 990 134. 300. 629 16. 247. 803 7. 431. 441 297. 800. 000 321. 479. 244 32. 470. 923 147. 242. 799 Kredit 1994 Debet 1994 Saldo pr. 31. 12. 94 Kredit 1995 Debet 1995 Saldo pr. 31. 12. 95 Kredit 1996 Debet 1996 Saldo pr. 31. 12. 96 Kredit 1997 Debet 1997 Saldo pr. 31. 12. 97 Kredit 1998 Debet 1998 Saldo pr. 31. 12. 98 Kredit 1999 Debet 1999 Saldo pr. 31. 12. 99 I alt 1. 638. 413. 000 177. 115. 693 294. 316. 887 32. 680. 347 2. 142. 525. 927 441. 559. 685 24. 034. 270 363. 800. 000 829. 393. 956 1. 313. 131. 971 (*) Faktiske beløb for kumul. misligholdelser ved hvert års udløb. (**) Beløbet for tilbagebetalinger er sammensat af beløb indbetalt til fonden forhøjet med morarenter på for sene indbetalinger. (***) Den årlige saldo (1 313 131 971 EUR) er eksklusive bankens renter for 1999 (604 762 EUR). 20 BILAG III: GARANTIFONDENS KONSOLIDEREDE BALANCE PR. 31. DECEMBER 1999 Den konsoliderede balance pr. 31. december 1999 supplerer oplysningerne om garantifondens situation i bilag II. I den konsoliderede balance er der nemlig desuden opført 184 531 820,37 EUR omfattende følgende: på aktivsiden: fordringer på modtagere af lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, beløbende sig til 147 242 798,63 EUR som restancer på tredjelandes tilbagebetaling af hovedstol, lån og morarenter dækket af forfaldne renter af garantifonden og 37 289 021,74 EUR i påløbne, men ikke opkrævede morarenter pr. 31. 12. 99. Morarenterne er beregnet efter de bødesatser, der er fastsat i låneaftalens bestemmelser; på passivsiden: 145 229 799,66 EUR, som er den del af fondens midler, der mangler at blive indbetalt, 37 289 021,74 EUR i påløbne, men ikke opkrævede morarenter og 2 012 998,97 EUR i morarenter i forbindelse med for sen indbetaling (det beløb, der figurerer i resultatopgørelsen). 21 Garantifondens konsoliderede balance pr. 31. december 1999 AKTIVER Kortfristede fordringer Langfristede fordringer Portefølje Værdipapirbeholdning Fordringer på modtagere af lån ydet eller garanteret af Fællesskabet Fondens interventioner (1) Påløbne, men ikke opkrævede morarenter Andre aktiver Resultatregulerende konti AKTIVER I ALT PASSIVER Garantifond Udbetalinger fra budgettet (2) - overskud til indbetaling til budgettet Påløbne, men ikke opkrævede morarenter Andre passiver Resultatregulerende konti Resultat Fremførte indtægter Regnskabsårets resultat PASSIVER I ALT RESULTATOPGØRELSE PR. 31/12/99 1. PROVENUER Værdipapirafkast Kursgevinst ved salg af værdipapirer Renter på indestående på opsigelse Renter af indestående på anfordring Opkrævede morarenter PROVENUER I ALT (A) 2. OMKOSTNINGER Kursreguleringer Provisioner Finansieringsomkostninger OMKOSTNINGER I ALT (B) 31. 12. 99 I EUR 31. 12. 98 4. 749. 649,43 35. 049. 861,51 480. 000. 000,00 602. 000. 000,00 813. 073. 283,47 623. 799. 322,48 147. 242. 798,63 134. 300. 628,80 37. 289. 021,74 27. 696. 605,47 15. 913. 799,93 20. 318. 663,56 1. 498. 268. 553,20 1. 443. 165. 081,82 1. 166. 713. 000,00 974. 544. 000,00 107. 900. 000,00 297. 800. 000,00 37. 289. 021,74 27. 696. 605,47 1. 311. 902. 021,74 1. 300. 040. 605,47 604. 761,67 506. 799,43 142. 617. 676,92 43. 144. 092,87 87. 169. 879,92 55. 447. 797,00 185. 761. 769,79 142. 617. 676,92 1. 498. 268. 553,20 1. 443. 165. 081,82 34. 868. 824,65 31. 332. 891,39 814. 384,67 0,00 12. 659. 514,63 18. 194. 230,75 219. 810,68 2. 012. 998,97 50. 575. 533,60 658. 760,83 12. 854. 402,97 63. 040. 285,94 6. 726. 949,63 7. 023. 464,88 604. 761,67 99. 729,43 506. 799,43 62. 224,63 7. 431. 440,73 7. 592. 488,94 –NETTORESULTAT (A-B) (1) Kapital, renter, morarenter dækket af garantifonden (2) Fratrukket et beløb på 363,8 mio. EUR, samlet overskydende beløb genopført i oversigten over indtægter i De Europæiske 43. 144. 092,87 55. 447. 797,00 Fællesskabers budget i overensstemmelse med artikel 3 i forordning 2728/94 om oprettelse af garantifonden. (3) I beretningen pr. 31. 12. 98 var genopførelsen i budgettet af fondens overskud opført på balancens resultatsopgørelse. For at sikre sammenhængen med balancen for 1999 er de nødvendige korrektioner foretaget. De fremførte indtægter er forhøjet med 66 mio. EUR. 22