title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1181/00 från Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen. Skydd av stadsdelen San Lorenzo i Florens (Italien).

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
Tuscany
competence of the Member States
heritage protection

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/157 Anser inte kommissionen att den b(cid:246)r uppmana regeringen i Ankara att upph(cid:228)va de juridiska och 2. ickejuridiska (cid:229)tg(cid:228)rder som den vidtagit mot Birdal och Erkaban? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) Kommissionen delar parlamentsledamotens oro f(cid:246)r Akin Birdal, som har tvingats tillbaka till f(cid:228)ngelset f(cid:246)r att avtj(cid:228)na sitt straff, och f(cid:246)r Necmettin Erbakan, som har d(cid:246)mts till ett (cid:229)rs f(cid:228)ngelse. Vad g(cid:228)ller Akin Birdal st(cid:228)ller kommissionen sig helt bakom uttalandet av r(cid:229)dets ordf(cid:246)randeskap den 30 mars 2000, i vilket den turkiska regeringen bland annat uppmanas att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att denna erk(cid:228)nda f(cid:246)respr(cid:229)kare f(cid:246)r medborgerliga r(cid:228)ttigheter skall friges. Den nya situationen (cid:228)r desto mer beklaglig mot bakgrund av slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)dets senaste m(cid:246)te i Helsingfors den 10 december, i vilka Turkiets st(cid:228)llning som kandidatland bekr(cid:228)ftas och landet uppmanas att g(cid:246)ra s(cid:228)rskilda anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att efterleva de politiska K(cid:246)penhamnskriterierna. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r viktigt att Turkiet beslutsamt engagerar sig i en fortl(cid:246)pande demokratiseringsprocess och antar n(cid:246)dv(cid:228)ndiga reformer. I detta avseende f(cid:246)refaller det vara en absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndighet att artikel 312 i den turkiska strafflagen, som ligger till grund f(cid:246)r domen mot Akin Birdals 1998 och mot Necmettin Erbakan i mars 2000, (cid:228)ndras eller till och med upph(cid:228)vs. (2001/C 26 E/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-1181/00 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Skydd av stadsdelen San Lorenzo i Florens (Italien) (12 april 2000) K(cid:228)nner kommissionen till att stadsdelen San Lorenzo i Florens h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)rfalla och (cid:246)del(cid:228)ggas? Hur t(cid:228)nker kommissionen sl(cid:229) vakt om det konstn(cid:228)rliga, historiska och kulturella arvet i denna stadsdel, som tack vare sin marknad tar emot flera miljoner bes(cid:246)kare varje (cid:229)r fr(cid:229)n hela Europa? Hur t(cid:228)nker kommissionen garantera s(cid:228)kerheten f(cid:246)r aff(cid:228)rsidkarna, de ambulerande handelsm(cid:228)nnen och turisterna, och hur t(cid:228)nker den s(cid:228)kerst(cid:228)lla att handeln utvecklas normalt, s(cid:229) att man undviker ett f(cid:246)rfall som leder till en allt st(cid:246)rre modl(cid:246)shet bland hantverkarna, eller att Florens historiska stadsk(cid:228)rna (cid:246)del(cid:228)ggs totalt? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 maj 2000) I artikel 151 (f. d. artikel 128) i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen ges befogenhet att fr(cid:228)mja samarbetet mellan medlemsstaterna p(cid:229) det kulturella omr(cid:229)det. Gemenskapen har inte befogenhet att behandla den fr(cid:229)ga som tagits upp av parlamentsledamoten utan det (cid:229)ligger endast medlemsstaterna att g(cid:246)ra det med tanke p(cid:229) subsidiaritetsprincipen. (2001/C 26 E/196) SKRIFTLIG FR¯GA E-1185/00 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen ˜mne: Beskattning av ensamst(cid:229)ende personer (12 april 2000) Beskattningen av personer som inte lever i fast f(cid:246)rh(cid:229)llande varierar fr(cid:229)n ett EU-land till ett annat. Enligt en unders(cid:246)kning som OECD nyligen har utf(cid:246)rt (cid:246)verstiger skattesatsen i vissa stater 50 % av inkomsten, medan


title: Règlement (CE) n° 756/2000 de la Commission, du 12 avril 2000, relatif à l'ouverture d'adjudications de l'abattement du droit à l'importation de maïs en Espagne en provenance des pays tiers

eurovoc_concepts:
Spain
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

formats: pdf print

text: L 92/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 756/2000 DE LA COMMISSION du 12 avril 2000 relatif à l'ouverture d'adjudications de l'abattement du droit à l'importation de maïs en Espagne en provenance des pays tiers LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 12, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) En vertu de l'accord sur l'agriculture conclu dans le cadre des négociations commerciales multilatérales du cycle d'Uruguay, la Communauté s'est engagée à importer en Espagne une certaine quantité de maïs. Le règlement (CE) no 1839/95 de la Commission du 26 juillet 1995 portant modalités d'application des contin- gents tarifaires à l'importation respectivement de maïs et de sorgho en Espagne et de maïs au Portugal (3), modifié par le règlement (CE) no 1963/95 (4), contient les dispo- sitions régissant la gestion de ces importations. Il a établi les modalités complémentaires spécifiques nécessaires pour la mise en œuvre des adjudications, notamment celles relatives à la constitution et à la libération de la garantie à constituer par les opérateurs pour garantir le respect de leurs obligations et, en particulier, de l'obliga- tion de transformation ou d'utilisation sur le marché espagnol du produit importé. En vue des besoins actuels du marché en Espagne, il convient d'ouvrir une adjudication de l'abattement du droit à l'importation de maïs. Suite à la fermeture temporaire au commerce du Danube, le transport de maïs originaire des pays rive- rains de ce fleuve n'ayant pas d'accès à la mer vers la péninsule Ibérique s'est considérablement renchéri. Dans ce cadre, pour ce commerce, le taux de droit appliqué sur ces importations ne reflète plus l'incidence réelle des frais de transport. En conséquence, il convient de prévoir un abattement supplémentaire du droit à l'importation tient compte de ces faits pour les adjudications qui ouvertes par le présent règlement. (5) Le comité de gestion des céréales n'a pas émis d'avis imparti par son président, dans le délai A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Il est procédé à une adjudication de l'abattement du droit 1. visé à l'article 10, paragraphe 2, du règlement (CEE) no 1766/ 92 du maïs importé en Espagne. 2. L'adjudication est ouverte jusqu'au 25 mai 2000. Pendant sa durée, il est procédé à des adjudications hebdomadaires pour lesquelles les quantités et les dates de dépôt des offres sont déterminées dans l'avis d'adjudication. Les dispositions du règlement (CE) no 1839/95 sont d'ap- 3. plication, sauf dispositions contraires du présent règlement. Article 2 Les certificats d'importation délivrés dans le cadre de la présente adjudication sont valables cinquante jours à compter de la date de leur délivrance, au sens de l'article 10, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1839/95. Article 3 Pour les importations originaires des pays riverains du Danube n'ayant pas d'accès à la mer, l'abattement du droit octroyé en adjudication est augmenté de dix euros par tonne. Article 4 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 177 du 28. 7. 1995, p. 4. (4) JO L 189 du 10. 8. 1995, p. 22


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1187/00 υποβολή: Monica Frassoni (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Αρχαιολογικός χώρος του Tuvixeddu (Κάλιαρι-Ιταλία).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European Regional Development Fund
Italy
Sardinia
competence of the Member States
environmental impact
historic site
town planning

formats: html pdf print

text: 20. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 89 E/13 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Ioyni·oy 2000) H Koino·thta vw o megaly·terow ston ko·smo eisagvge·aw/ejagvge·aw proi¤o·ntvn diatrofh·w ofei·lei na antimetvpi·zei thn asfa·leia tvn trofi·mvn vw zh·thma poy proe·xei thw esvterikh·w politikh·w. H Koino·thta apaitei· apo· ta proi¤o·nta tvn tri·tvn xvrv·n na antapokri·nontai stiw dike·w thw prodiagrafe·w ygei·aw. Omoi·vw, pre·pei na xorhgoy·ntai kata·llhlew eggyh·seiw ygei·aw gia tiw ejagvge·w, o·pvw proble·petai sth Leykh· Bi·blo gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn. S(cid:146) ayto· to plai·sio pre·pei na lhfuei· ypo·ch o·,ti oi o·roi eisagvgh·w kauori·zontai apo· toyw eisagvgei·w kai o·xi apo· toyw ejagvgei·w. (cid:211)mvw, oi ejagvgei·w dy·nantai na kauori·zoyn orisme·noyw ela·xistoyw o·royw poy oi i·dioi ua throy·n. Kata· syne·peia, h Koino·thta den kauo·rise prodiagrafe·w ejagvgv·n diaforetike·w apo· ekei·new poy ori·zontai apo· tiw diata·jeiw gia thn esvterikh· agora·. Ta piuana· ofe·lh apo· ton kauorismo· eidikv·n kano·nvn gia tiw koinotike·w ejagvge·w se o·,ti afora· zhth·mata asfa·leiaw tvn trofi·mvn kai a·llvn me·trvn ygieinh·w kai fytoy¤ geionomikh·w (SPS) ua antimetvpistoy·n sta plai·sia toy koinotikoy· kv·dika trofi·mvn. Epi· toy paro·ntow apaitei·tai apo· toyw koinotikoy·w paragvgoy·w na throy·n tiw prodiagrafe·w poy e·xoyn kauoristei· apo· thn Odhgi·a toy Symboyli·oy 93/43/EK thw 14hw Ioyni·oy 1993 gia thn ygieinh· tvn trofi·mvn (1). Epiple·on, to a·ruro 3 thw Odhgi·aw toy Symboyli·oy 89/397/EC thw 14hw Ioyni·oy 1993 sxetika· me ton epi·shmo e·legxo tvn trofi·mvn (2) zhta·ei apo· ta kra·th me·lh na mhn ejairoy·n apo· ton kata·llhlo e·legxo e·na proi¤o·n gia ton lo·go o·,ti proori·zetai gia thn ejagvgh· ekto·w Koino·thtaw. Se o·,ti afora· th ue·spish prodiagrafv·n ygei·aw gia tiw ejagvge·w trofi·mvn, ua pre·pei anauevrhuoy·n oi idi·vw oi diata·jeiw thw symfvni·aw SPS toy Pagko·smioy Organismoy· ejvterike·w ypoxrev·seiw thw Koino·thtaw, Empori·oy (POE) poy die·poyn th ue·spish o·rvn eisagvgh·w kai thw e·nnoiaw toy kata·llhloy epipe·doy prostasi·aw. H Koino·thta diadramati·zei uetiko· ro·lo sta plai·sia toy POE gia thn ejasfa·lish toy dikaiv·matow tvn kratv·n melv·n na uespi·zoyn kai na diathroy·n ychla· pro·typa dhmo·siaw ygei·aw gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn. H arxh· thw amoibai·aw anagnv·rishw se o·,ti afora· tiw prodiagrafe·w gia thn ygei·a perilamba·netai sto pedi·o tvn dimerv·n symfvniv·n kthniatrikh·w isodynami·aw. H Koino·thta synh·ce me·xri tv·ra treiw symfvni·ew aytoy· toy ei·doyw. (1) (2) EE L 175 thw 19. 7. 1993. EE L 186 thw 30. 6. 1989. (2001/C 89 E/012) GRAPTH ERVTHSH E-1187/00 ypobolh·: Monica Frassoni (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (12 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Arxaiologiko·w xv·row toy Tuvixeddu (Ka·liari-Itali·a) Me th dhmo·sia prokh·ryjh thw 25. 08. 1998, o Dh·mow Ka·liari prokh·ryje diagvnismo· gia thn e·narjh tvn «e·rgvn ylopoi·hshw politistikv·n diaperifereiakv·n foinikikv·n diadromv·n sth nekro·polh toy Tuvixeddu», sto plai·sio toy omv·nymoy koinotikoy· progra·mmatow poy empi·ptei me th seira· toy sto epixeirhsiako· pro·gramma «Ana·ptyjh kai ajiopoi·hsh toy biv·simoy toyrismoy· stiw perife·reiew toy sto·xoy 1» (cid:129) me·tro 3 (cid:129) e·th 1994-99 o·son afora· thn ylopoi·hsh toy prv·toy pyrh·na (6,8 ekta·ria) toy arxaiologikoy· pa·rkoy toy Tuvixeddu, synolikoy· proy¤ pologismoy· 7 disekatommyri·vn liretv·n katanemome·nvn se koinotikoy·w kai dhmotikoy·w po·royw (Dia·tagma Proedri·aw Kybernh·sevw (cid:129) Tmh·ma Toyrismoy· thw 30. 04. 1998). O en lo·gv diagvnismo·w fai·netai o·ti e·xei katakyrvuei· apo· kairo·, ta e·rga o·mvw den e·xoyn ako·mh arxi·sei. To Tuvixeddu ei·nai o shmantiko·terow arxaiologiko·w tafiko·w xv·row apo· thn foinikikh·-rvmai¤kh· epoxh· kai thn epoxh· te·loyw toy Mesai·vna (a·nv tvn 1 110 ta·fvn) sth Meso·geio poy prostatey·etai me arxaiologikh· kai periballontikh· de·smeysh ba·sei toy nomouetikoy· diata·gmatow ariu. 490/1999, mo·non o·mvw meta· apo· makro·xronh epimonh· kai nomike·w ene·rgeiew ek me·royw tvn topikv·n politistikv·n kai oikologikv·n env·sevn (kyri·vw oi Fi·loi thw Ghw kai h Oma·da Nomikh·w Epe·mbashw) oi italike·w arxe·w a·rxisan na proble·poyn ekei· e·na arxaiologiko· pa·rko. Pra·gmati, h perioxh· ei·nai sxedo·n apokleistika· idivtikh· kai h etairei·a akinh·tvn Iniziativa Coimpresa proti·uetai na dhmioyrgh·sei se mia eyry·terh zv·nh poy paroysia·zei kai gevlogikoy·w kindy·noyw, mia ne·a synoiki·a (idivtike·w katoiki·ew, grafei·a kai C 89 E/14 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 3. 2001 yphresi·ew synolikoy· o·gkoy 350 000 kybikv·n me·trvn) kai me th sy·mfvnh gnv·mh toy Dh·moy Ka·liari na probei· sth xa·rajh kyri·vn astikv·n odv·n (syndetiko·w a·jonaw) poy ua aforoy·n thn arxaiologikh· zv·nh xvri·w na e·xei pragmatopoihuei· h problepo·menh mele·th ajiolo·ghshw tvn epiptv·sevn sto periba·llon (odhgi·ew 97/11 (1), para·rthma II, shmei·o 10, eda·fio b) kai 85/337 (2), para·rthma II, shmei·o 10, eda·fio b)) oy·te na e·xei epalhueyuei· h ana·gkh thw xa·rajhw ayth·w, me sobaroy·w kindy·noyw gia thn arxaiologikh· klhronomia·. (cid:201)xei arxi·sei h Epitroph· ka·poia e·reyna prokeime·noy na ejakribv·sei toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw den a·rxise h ylopoi·hsh toy proanaferue·ntow politistikoy·-arxaiologikoy· progra·mmatow poy lamba·nei kai koinotikoy·w po·royw; Proti·uetai h Epitroph· na la·bei ta de·onta sxetika· me·tra; Uevrei· o·ti throy·ntai oi ypoxrev·seiw poy aporre·oyn apo· thn odhgi·a peri· ajiolo·ghshw periballontikv·n epiptv·sevn, ypo· to pri·sma metajy· a·llvn kai thw nomologi·aw toy Eyrvpai¤koy· Dikasthri·oy; (1) (2) EE L 73 thw 14. 3. 1997, sel. 5. EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Ioyni·oy 2000) Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy elh·fuhsan apo· tiw italike·w arxe·w, to e·rgo «Ergasi·ew ylopoi·hshw diaperiferei- akv·n politistikv·n diadromv·n sth nekro·polh toy Tuvixeddu» e·tyxe pra·gmati sygxrhmatodo·thshw apo· to Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw sto plai·sio toy progra·mmatow «Ajiopoi·hsh toy biv·simoy toyri- smoy· stiw perife·reiew toy sto·xoy 1». To synoliko· ko·stow toy e·rgoy ektima·tai se 2 000 000 000 LIT kai h koinotikh· syneisfora· ane·rxetai sto 50 % toy posoy· aytoy·. H Epitroph· enhmerv·netai gia thn en ge·nei eje·lijh toy progra·mmatow aytoy· sto plai·sio thw epitroph·w parakoloy·uhshw, all(cid:146) h leptomerh·w parakoloy·uhsh tvn sygxrhmatodotoy·menvn e·rgvn anh·kei sthn armodio·- thta thw diaxeiristikh·w arxh·w toy progra·mmatow, h·toi toy tmh·matow Toyrismoy· toy Ypoyrgei·oy Biomhxani·aw. (cid:211)son afora· thn eje·lijh tvn ergasiv·n, epome·nvw, h Epitroph· zh·thse symplhrvmatike·w plhrofori·ew apo· tiw italike·w arxe·w. Vw prow to dey·tero e·rgo poy anafe·ruhke apo· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sxeti·zetai me thn kataskeyh· miaw ne·aw synoiki·aw kai eno·w astikoy· dikty·oy (idivtikh· etairi·a «Iniziativa Coimpresa»), ayto· den sygxrhmatodotei·tai sto plai·sio toy vw a·nv progra·mmatow. To en lo·gv dey·tero e·rgo ua mporoy·se na ypaxuei· sthn kathgori·a 10 b) «(cid:201)rga poleodomi·aw» toy pararth·matow II thw odhgi·aw 85/337/EOK toy Symboyli·oy thw 27hw Ioyni·oy 1985 gia thn ekti·mhsh tvn epiptv·sevn orisme·nvn sxedi·vn dhmosi·vn kai idivtikv·n e·rgvn sto periba·llon (1) kai sthn kathgori·a 10 b) «(cid:201)rga astikh·w ana·ptyjhw symperilambanome·nhw thw kataskeyh·w emporikv·n ke·ntrvn kai xv·rvn sta·umeyshw aytokinh·tvn» toy pararth·matow II thw odhgi·aw 97/11/EK toy Symboyli·oy thw 3hw Marti·oy 1997 (2) h opoi·a tropopoi·hse thn odhgi·a 85/337/EOK. Sy·mfvna me thn odhgi·a 85/337/EOK, ta e·rga poy empi·ptoyn sto para·rthma II pre·pei na ypoba·llontai se ekti·mhsh periballontikv·n epiptv·sevn (EPE), o·tan ta kra·th me·lh kri·noyn o·ti to apaitoy·n ta xarakthristika· toyw. Entoy·toiw, ta kra·th me·lh uevroy·ntai ypoxrevme·na na proboy·n se prokatarktikh· ekti·mhsh, gia na diapistv·soyn kata· po·son ta e·rga toy pararth·matow II xreia·zetai na ypoblhuoy·n se diadikasi·a EPE. Sy·mfvna me thn odhgi·a 97/11/EK, ta kra·th me·lh ypoxreoy·ntai gia ta e·rga toy pararth·matow II na apofasi·soyn, me ba·sh eje·tash kata· peri·ptvsh, ta katv·tata o·ria h· ta krith·ria ba·sei tvn opoi·vn kauori·zetai kata· po·son to e·rgo ua ypoblhuei· se ekti·mhsh sy·mfvna me ta a·rura 5 e·vw 10. Epeidh· h Epitroph· den ei·nai enh·merh gia thn kata·stash poy perigra·fei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, ua la·bei ta anagkai·a me·tra gia na sygkentrv·sei leptomerei·w plhrofori·ew kai na diasfali·sei thn th·rhsh toy koinotikoy· dikai·oy. (1) (2) EE L 175 thw 5. 7. 1985. EE L 73 thw 14. 3. 1997


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1176/00 från Richard Corbett (PSE) till kommissionen. Nationalitet hos tjänstemän på nyckelpositioner ‐ liberaliseringen av posttjänster.

eurovoc_concepts:
Netherlands
institutional structure
postal service
privatisation

text: C 374 E/208 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 maj 2000) I r(cid:229)dets ramdirektiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av arbetstagarnas s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa i arbetet (1) fastst(cid:228)lls i artiklarna 10 och 11 regler om information, samr(cid:229)d med och medverkan av arbetstagare och/eller deras representanter i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis i fr(cid:229)gor som g(cid:228)ller h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet p(cid:229) arbetsplatsen. Enligt artikel 4 i direktiv 89/391/EEG skall medlemsstaterna se till att man s(cid:228)kerst(cid:228)ller en (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig kontroll och tillsyn av de nationella best(cid:228)mmelser som inf(cid:246)rs f(cid:246)r att inf(cid:246)rliva detta direktiv. F(cid:246)ljaktligen skall varje eventuell (cid:246)vertr(cid:228)delse mot de best(cid:228)mmelser som inf(cid:246)rlivar direktivet i nationell lagstiftning komma till de spanska myndigheternas k(cid:228)nnedom, dvs. Yrkes- och socialf(cid:246)rs(cid:228)kringsinspek- tionen, som skall organisera och verkst(cid:228)lla de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga inspektioner och kontroller som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r en god till(cid:228)mpning av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen kommer att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder om konkreta uppgifter kommer till dess k(cid:228)nnedom om att de spanska myndigheterna inte kan kontrollera till(cid:228)mpningen av de nationella best(cid:228)mmelser som inf(cid:246)rlivar direktiv 89/391/EEG. (1) EGT L 183, 29. 6. 1989. (2000/C 374 E/246) SKRIFTLIG FR¯GA E-1176/00 fr(cid:229)n Richard Corbett (PSE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Nationalitet hos tj(cid:228)nstem(cid:228)n p(cid:229) nyckelpositioner (cid:129) liberaliseringen av posttj(cid:228)nster Kan kommissionen bekr(cid:228)fta (cid:129) att den nya direkt(cid:246)ren med ansvar f(cid:246)r posttj(cid:228)nster p(cid:229) den inre marknaden (cid:228)r nederl(cid:228)ndare, (cid:129) att kommissionsledamotens s(cid:228)rskilda r(cid:229)dgivare f(cid:246)r (cid:228)renden r(cid:246)rande posttj(cid:228)nster (cid:228)r nederl(cid:228)ndare, (cid:129) att chefen f(cid:246)r kansliet hos den kommissionsledamot som ansvarar f(cid:246)r liberaliseringen av posttj(cid:228)nster (cid:228)r nederl(cid:228)ndare, (cid:129) att den ansvarige kommissionsledamoten (cid:228)r nederl(cid:228)ndare, (cid:129) att det nederl(cid:228)ndska postv(cid:228)sendet (cid:228)r det postv(cid:228)sende i Europa som mest aktivt st(cid:246)der en fullst(cid:228)ndig liberalisering? H(cid:229)ller kommissionen med om att allm(cid:228)nhetens tilltro till kommissionens interna reform, och s(cid:228)rskilt (cid:148)utflaggningen(cid:148) av tj(cid:228)nster och politikomr(cid:229)den, skulle kunna skadas av denna situation? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 maj 2000) Svaret p(cid:229) parlamentsledamotens fr(cid:229)gor (cid:228)r ja. Dessutom (cid:228)r det v(cid:228)rt att n(cid:228)mna att av den grupp p(cid:229) sex personer som har hand om postfr(cid:229)gor p(cid:229) generaldirektoratet f(cid:246)r den inre marknaden (cid:228)r tv(cid:229) fransm(cid:228)n, en tysk, en engelsman, en portugis och att enhetschefen (cid:228)r spanjor. Vice generaldirekt(cid:246)ren p(cid:229) generaldirek- toratet f(cid:246)r den inre marknaden (cid:228)r (cid:246)sterrikare och generaldirekt(cid:246)ren (cid:228)r engelsman. Noteras b(cid:246)r (cid:228)ven att kommissionen st(cid:229)r i kontakt med alla nationella tillsynsmyndigheter och med postoperat(cid:246)rer i de olika medlemsstaterna. 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/209 Vad g(cid:228)ller (cid:148)utflaggningen(cid:148) av tj(cid:228)nster framg(cid:229)r det nog av ovanst(cid:229)ende att det inte r(cid:229)der n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda problem p(cid:229) det omr(cid:229)det. (2000/C 374 E/247) SKRIFTLIG FR¯GA P-1190/00 fr(cid:229)n Timothy Kirkhope (PPE-DE) till kommissionen (10 april 2000) ˜mne: Europeiska socialfonderna Enligt det befintliga utbetalningssystemet f(cid:246)r den Europeiska socialfonden erh(cid:229)ller frivilliga projekt och gemenskapsprojekt 50 procent i f(cid:246)rskott, f(cid:246)ljt av ytterligare 30 procent i f(cid:246)rskott (n(cid:228)r h(cid:228)lften av det f(cid:246)rsta f(cid:246)rskottet anv(cid:228)nts). De kvarvarande 20 procenten betalas ut efter att den slutliga ans(cid:246)kan om utbetalning l(cid:228)mnats in. Det nya system som det brittiska ministeriet f(cid:246)r utbildning och syssels(cid:228)ttning f(cid:246)reslagit kommer att inneb(cid:228)ra att f(cid:246)rskottsbetalningen uppg(cid:229)r till endast 10 procent och att projekten skall l(cid:228)mna in sina f(cid:246)r att erh(cid:229)lla ytterligare utbetalningar. En rest p(cid:229) ans(cid:246)kningar i efterhand (f(cid:246)rmodligen kvartalsvis) 20 procent h(cid:229)lls inne f(cid:246)r att utbetalas efter det att den slutliga ans(cid:246)kan l(cid:228)mnats in. Kan kommissionen klarg(cid:246)ra om den har r(cid:228)tt och beh(cid:246)righet att ingripa i Europeiska socialfondernas utbetalningar p(cid:229) nationell niv(cid:229) om den anser att resurserna inte f(cid:246)rdelas p(cid:229) det effektivaste s(cid:228)ttet s(cid:229) att de organisationer som f(cid:246)rtj(cid:228)nar och beh(cid:246)ver dessa resurser f(cid:246)r att (cid:246)verleva kan dra nytta av dem? Det uppskattas att (cid:229)tminstone 90-95 procent av de organisationer som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande mottar medel fr(cid:229)n de Europeiska socialfonderna kommer att l(cid:228)ggas ner beroende p(cid:229) brist p(cid:229) medel f(cid:246)r att st(cid:246)dja deras program n(cid:228)r det nya betalningssystemet inf(cid:246)rs. Skulle kommissionen kunna st(cid:246)dja det alternativa betalningssystem som de ber(cid:246)rda organisationerna f(cid:246)resl(cid:229)r? De f(cid:246)resl(cid:229)r den (cid:148)skotska modellen(cid:148) enligt vilken utbetalningarna skall ske p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: (cid:129) F(cid:246)rsta kvartalet: 30 procent i f(cid:246)rskott. (cid:129) Andra kvartalet: 25 procent i f(cid:246)rskott, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att f(cid:246)rsta kvartalet gett tillfredsst(cid:228)llande resultat. (cid:129) Tredje kvartalet: 25 procent i f(cid:246)rskott, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att andra kvartalet gett tillfredsst(cid:228)llande resultat. (cid:129) Fj(cid:228)rde kvartalet: 20 procent i slutlig utbetalning i efterskott under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att revision genomf(cid:246)rts av alla kvartal med tillfredsst(cid:228)llande resultat. Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 maj 2000) Ansvaret f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla de n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Europeiska socialfonden (ESF) inom en medlemsstat ligger hos den myndighet som f(cid:246)rvaltar programmet. De programdokument som antagits av kommissionen inneh(cid:229)ller inte uppgifter om till exempel de belopp som skall betalas i f(cid:246)rskott till de projektansvariga. Mot denna bakgrund kan inte kommissionen ingripa i denna fr(cid:229)ga. Det brittiska ministeriet f(cid:246)r utbildning och syssels(cid:228)ttning har emellertid nyligen beslutat, efter diskussioner i F(cid:246)renade kungariket, att (cid:246)ka f(cid:246)rskottsbetalningen fr(cid:229)n 10 % till 30 % f(cid:246)r det f(cid:246)rsta (cid:229)rets projektkostnader f(cid:246)r alla organisationer. Kommissionen v(cid:228)lkomnade detta beslut


title: Parecer do Comité das Regiões sobre a "Comunicação da Comissão Livro Branco sobre segurança alimentar"

eurovoc_concepts:
EU publication
foodstuff
product safety
public health

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 226/7 Parecer do Comité das Regio˜ es sobre a «Comunicaça˜o da Comissa˜o “Livro Branco sobre segurança alimentar”» (2000/C 226/03) O COMITE´ DAS REGIO˜ ES, Tendo em conta o «Livro Branco da Comissa˜o sobre a segurança alimentar» [COM(1999) 719 final]; Tendo em conta a decisa˜o da Comissa˜o, de 28 de Janeiro de 2000, de consultar o Comité das Regio˜ es sobre o assunto, nos termos do primeiro para´grafo do artigo 265. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia; Tendo em conta a decisa˜o do Presidente do Comité, de 4 de Abril de 2000, de incumbir a elaboraça˜o do projecto de parecer à Comissa˜o 5 — Polı´tica Social, Sau´ de Pu´ blica, Protecça˜o dos Consumidores, Investigaça˜o e Turismo; Tendo em conta a decisa˜o do Presidente do Comité, de 5 de Abril de 2000, de designar relatores-gerais D. Bunyan (UK/PSE) e G. Gonzi (IT/PPE) nos termos do n. o 2 do artigo 40. o; Tendo em conta o debate de orientaça˜o sobre a matéria do parecer da Comissa˜o 5 — Polı´tica Social, Sau´ de Pu´ blica, Protecça˜o dos Consumidores, Investigaça˜o e Turismo — e da Comissa˜o 2 — Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pesca —, nos termos do n. o 3 do artigo 40. o; Considerando o interesse dos membros do CR por uma polı´tica alimentar europeia que garanta um alto nı´vel de protecça˜o dos consumidores; Considerando a referência à segurança alimentar na Comunicaça˜o da Comissa˜o ao Parlamento Europeu, ao Conselho, ao Comité Econo´ mico e Social e ao Comité das Regio˜ es «Objectivos Estratégicos 2000- -2005 — Configurar uma nova Europa», adoptou na 33. a reunia˜o plena´ria de 12 e 13 de Abril de 2000 (sessa˜o de 12 de Abril) o presente parecer. O Comité das Regio˜ es: 1. acolhe favoravelmente a determinaça˜o da Comissa˜o em desenvolver e aplicar uma polı´tica alimentar da UE que assegure o mais elevado nı´vel de segurança dos alimentos; 2. reconhece, como a Comissa˜o, que as recentes crises nos sectores dos alimentos para consumo humano e dos alimentos para animais abalaram a confiança do pu´ blico na segurança dos alimentos e na efica´cia das medidas de controlo na UE causando, simultaneamente, prejuı´zos significativos aos agricultores devido à diminuiça˜o da procura de produtos julgados perigosos para a sau´ de; 3. crê que um passo importante para restabelecer a confiança é colocar os interesses dos consumidores claramente acima de quaisquer outros no que respeita às questo˜ es de segurança, como é evidenciado pela decisa˜o da Comissa˜o de transferir a responsabilidade pela segurança dos alimen- tos para o Comissa´rio responsa´vel pela Sau´ de e Protecça˜o do Consumidor; 4. partilha da opinia˜o de que os princı´pios fundamentais da segurança dos alimentos e da confiança do pu´ blico se devem basear numa abordagem global e integrada ao longo de toda a cadeia alimentar «da exploraça˜o agrı´cola até à mesa», incluindo: — transparência de todas as acço˜ es e pareceres, — prestaça˜o do ma´ximo de informaça˜o, de forma clara e compreensı´vel, que permita aos consumidores uma efectiva escolha, — possibilidade de seguir todos os alimentos, ingredientes e alimentos para animais ao longo da cadeia alimentar até ao consumidor, de modo a garantir a identificaça˜o de todos os ingredientes em cada fase do processo, — aplicaça˜o do princı´pio de precauça˜o em circunstâncias apropriadas; 5. entende que a futura polı´tica de segurança dos alimentos da UE deve assentar numa adequada aplicaça˜o da ana´lise dos riscos; C 226/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 8. 2000 6. considera que é necessa´rio reconhecer e respeitar a diversi- dade e o significado cultural e econo´ mico das tradiço˜ es e costumes regionais e locais relativos à produça˜o e ao sabor dos alimentos e, por isso, procurar sempre o justo equilı´brio entre a segurança e as escolhas do consumidor; 15. sublinha que a aplicaça˜o do princı´pio da rastreabilidade dos alimentos, ingredientes e alimentos para animais ao longo da cadeia alimentar é vital para que os consumidores possam confiar nas afirmaço˜ es relativas aos alimentos; 7. entende que a promoça˜o e o apoio a produtos alimentares tı´picos de diversas regio˜ es é uma forma determinante de fornecer aos consumidores alimentos sa˜os e ao mesmo tempo ajudar as economias de muitas zonas rurais; 8. considera que é necessa´rio um reforço consistente e eficaz das medidas de controlo da segurança dos alimentos mediante a garantia do respeito na UE dos mais elevados padro˜ es na sua aplicaça˜o; 9. advoga que é possı´vel cumprir melhor as normas de segurança se for promovida e apoiada a adopça˜o de sistemas de garantia de qualidade eficientes pelos produto- res de alimentos; 16. louva a proposta de instituiça˜o da Autoridade Alimentar Europeia na medida em que a sua criaça˜o demonstraria o empenhamento da UE e dos Estados-Membros em pautar a segurança dos alimentos pelos mais elevados padro˜ es e esta´ certo de que as propostas criam o quadro e a oportunidade para a revisa˜o e modernizaça˜o radicais dos controlos e coordenaça˜o europeus da segurança dos alimentos; 17. estimula a Comissa˜o, tendo em vista instaurar um clima de transparência, a ponderar a forma de representaça˜o dos consumidores de todos os Estados-Membros na estrutura da Autoridade Alimentar Europeia e de ter em conta as posiço˜ es dos agricultores europeus, dos produtores de alimentos e dos distribuidores; 10. reconhece a necessidade de compreender as especiais exigências das pequenas e médias empresas, na˜o devendo, porém, esse facto comprometer a segurança do consu- midor; 18. insta a Comissa˜o a assegurar a afectaça˜o de recursos suficientes à Autoridade Alimentar Europeia para que possa ser um centro de excelência cientı´fica e desempenhar eficazmente as importantes misso˜ es que lhe sera˜o atri- buı´das; 11. considera que a legislaça˜o agrı´cola deve ser ulteriormente actualizada para garantir a segurança alimentar, o aper- feiçoamento profissional e a assistência técnica aos empre- sa´rios; 12. insta a Comissa˜o a reconhecer o papel essencial das pessoas colectivas pu´ blicas locais e regionais na avaliaça˜o, na sua a´rea, dos riscos de segurança dos alimentos, na acça˜o para os minimizar e na informaça˜o e advertência eficazes dos consumidores locais, dos produtores de alimentos e dos distribuidores; 13. chama a atença˜o para que os riscos dietéticos, nutricionais e de sau´ de relacionados com os alimentos afectam em muito maior proporça˜o os consumidores socialmente excluı´dos e os vulnera´veis e que, por isso, na concepça˜o e aplicaça˜o da polı´tica alimentar devia ser dada especial atença˜o às suas particulares necessidades; 14. considera que, embora seja absolutamente necessa´rio me- lhorar a rotulagem, é essencial, para que os consumidores disponham de informaça˜o que lhes permita decidir sobre os alimentos a consumir, que a informaça˜o que acompanha os alimentos seja facilmente inteligı´vel e, por isso, u´ til para as deciso˜ es dos consumidores; 19. reconhece a necessidade de clarificar a relaça˜o entre a Autoridade Alimentar Europeia e as agências alimentares nacionais dos Estados-Membros, que foram ou esta˜o a ser criadas, de modo a que o trabalho da Autoridade Alimentar Europeia seja um complemento das suas actividades e na˜o uma duplicaça˜o. Deveria ser instituı´da uma clara hierarquia de deveres para que as autoridades alimentares nos Estados- -Membros fiquem seguras das suas responsabilidades. Os consumidores tera˜o também mais confiança nos pareceres emitidos e no funcionamento eficaz dessas agências; 20. concorda com que a Autoridade Alimentar Europeia trara´ uma mais valia efectiva dado o seu papel de coordenaça˜o na obtença˜o, ana´lise e divulgaça˜o de informaça˜o da mais elevada qualidade, especialmente em resposta a situaço˜ es de urgência; 21. entende que é necessa´rio organizar, em todos os Estados- -Membros, um programa adequado de recolha de amostras e de ana´lise dos alimentos para consumo humano e raço˜ es para animais, o que é importante para garantir a segurança dos alimentos e ajudar a defender os produtores europeus de concorrência desleal. No caso de um resultado negativo devem ser tomadas medidas imediatas, incluindo a pres- taça˜o de informaça˜o a todas as autoridades pu´ blicas juntamente com a possibilidade de bloquear todas as importaço˜ es do exterior da UE que possam estar afectadas; 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 226/9 22. concorda com a aplicaça˜o de uma eficiente polı´tica de segurança a todos os alimentos consumidos na UE e na˜o apenas aos aı´ produzidos e, por isso, devem ser aplicados controlos equivalentes, globais e eficazes, a todos os alimentos para consumo humano e alimentos para animais que entrem na Unia˜o Europeia. Bruxelas, 12 de Abril de 2000. O Presidente do Comité das Regio˜es Jos CHABERT Parecer do Comité das Regio˜ es sobre a «Proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho que estabelece um regime de identificaça˜ o e registo de bovinos e relativo à rotulagem da carne de bovino e dos produtos à base de bovino e revoga o Regulamento (CE) n. o 820/97 do Conselho» O COMITE´ DAS REGIO˜ ES, (2000/C 226/04) Tendo em conta a proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho que estabelece um regime de identificaça˜o e registo de bovinos e relativo à rotulagem da carne de bovino e dos produtos à base de carne de bovino e revoga o Regulamento (CE) n. o 820/97 do Conselho [COM(1999) 487 final — COD 99/0204] (1); Tendo em conta a decisa˜o do Conselho de 12 de Novembro de 1999 de o consultar sobre a matéria nos termos dos artigos 265. o, primeiro para´grafo, e 152. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia; Tendo em conta a decisa˜o da Mesa de 17 de Novembro de 1999 de incumbir a Comissa˜o 2 — Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas — da preparaça˜o do parecer; Tendo em conta a decisa˜o do Presidente de 6 de Janeiro de 2000 de designar Simon Day (deputado da Assembleia Regional do Condado de Devon, RU/PPE) relator-geral com vista à elaboraça˜o de um parecer ao abrigo do artigo 39. o do Regimento do Comité das Regio˜ es; Tendo em conta o projecto de parecer (CdR 525/99 rev. 1), aprovado pela Comissa˜o 2 em 24 de Fevereiro de 2000 (relator-geral: Simon Day), adoptou na 33. a reunia˜o plena´ria em 12 e 13 de Abril de 2000 (sessa˜o de 12 de Abril) o seguinte parecer. 1. Introduça˜o A chamada crise da BSE e outras preocupaço˜ es em 1. 1. torno da segurança alimentar levaram os consumidores a exercer fortes presso˜ es junto dos poderes pu´ blicos no sentido do estabelecimento de regimes de rotulagem que permitissem identificar todas as fases da cadeia alimentar desde a exploraça˜o de origem dos animais e que proporcionassem garantias, passı´veis de verificaça˜o, da origem segura da carne, sobretudo no caso do gado bovino. (1) JO C 376 de 18. 12. 1999, p. 42. 1. 2. A Comissa˜o reagiu a tais presso˜ es com o regime de rotulagem da carne de bovino, estabelecido pelo Regulamento (CE) n. o 820/97 (2) do Conselho e introduzido em 1998. Com a prévia aprovaça˜o desse regime, pretende-se dar resposta a qualquer reclamaça˜o do retalhista comprador sobre origem, caracterı´sticas e condiço˜ es de produça˜o de carne de bovino fresca ou congelada, o que pressupo˜ e a existência de um sistema de verificaça˜o. A aprovaça˜o na˜o é necessa´ria quando o ro´ tulo apenas contém indicaço˜ es ba´sicas destinadas ao consumidor sobre preço e método de corte. (2) Regulamento n. o 820/97 do Conselho de 21 de Abril de 1999 que estabelece um regime de identificaça˜o e registo de bovinos e relativo à rotulagem da carne de bovino e dos produtos à base de carne de bovino (JO L 117 de 7. 5. 1997, p. 1)


title: State and pressures of the marine and coastal Mediterranean environment : Summary.

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
climate change
coastal pollution
degradation of the environment
economic activity
environmental policy
environmental protection
urbanisation


title: Komission asetus (EY) N:o 752/2000, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2000, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 13. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 92/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 752/2000, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2000, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, (2) Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- teät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, koskevista ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontĳärjestelmän soveltamista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kier- roksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määritel- tävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merki- tyllä tavalla. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä huhtikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 92/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13. 4. 2000 tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi annettu 12 päivänä huhtikuuta 2000, komission asetukseen LIITE CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinteä arvo (EUR/100 kg) 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 400 512 528 999 131,9 116,4 190,1 146,1 136,4 140,6 146,6 141,2 76,0 67,1 71,5 36,9 36,6 41,8 33,7 48,3 39,5 52,3 79,3 65,8 99,5 101,7 92,8 84,8 91,9 87,2 76,9 174,4 90,4 100,0 79,2 65,5 72,0 77,5 73,5 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2543/1999 (EYVL L 307, 2. 12. 1999, s. 46) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”


title: Yttrande från Regionkommittén om: Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet

eurovoc_concepts:
EC Directive
anti-discriminatory measure
equal treatment
gender equality
labour market

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/1 II (Forberedande ra¨ttsakter) REGIONKOMMITTE´ N Yttrande från Regionkommittén om: — ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskrimine- ring”, — ”Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet”, — ”Förslag till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung”, och — ”Förslag till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskrimine- ring 2001–2006” (2000/C 226/01) BAKGRUND Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskriminering (KOM(1999) 564 slutlig). Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet (KOM(1999) 565 slutlig — 1999/0225 CNS). Förslag till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung (KOM(1999) 566 slutlig — 1999/0253 CNS). Förslag till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering 2001–2006 (KOM(1999) 567 slutlig — 1999/0251 CNS). Rådets beslut av den 19 januari respektive 4 februari 2000 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén. Beslutet av den 2 juni 1999 i Regionkommitténs presidium att uppdra åt utskott 5 — socialpolitik, folkhälsa, konsumentskydd, forskning och turism — att utarbeta yttrandet i frågan. Regionkommitténs deklaration som antogs vid EU:s konferens om rasism och främlingsfientlighet i Graz den 9 november 1998 (Graz-deklarationen). C 226/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 Regionkommitténs yttrande av den 13 juni 1996 om förslaget till rådets beslut om att utse 1997 till Europaåret mot rasism (CdR 156/96 fin (1)). Regionkommitténs yttrande av den 12 juni 1997 om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism (CdR 80/97 fin (2)). Regionkommitténs yttrande av den 11 mars 1999 om en handlingsplan mot rasism (CdR 369/98 fin (3)). Regionkommitténs yttrande av den 16 september 1999 om internationella äldreåret (CdR 442/98 fin (4)). Rådets direktiv 97/80/EEG om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering (5). Det utkast till yttrande (CdR 513/99 rév. 1) som antogs av utskott 5 den 6 mars 2000. Föredragande: Agneta Granberg (S–PPE) och Peter Moore (UK–ELDR). Avståndstagande från alla former av diskriminering är ett grundvillkor för Europeiska unionens utveckling till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, vilket är ett av målen i artikel 2 i EU-fördraget, och är fastslaget i artikel 13 i EG-fördraget. Att stärka skyddet av medlemsstaternas medborgares rättigheter och intressen anges som ett av de grundläggande målen i artikel 2 i EU-fördraget. Att förebygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet anges som ett av unionens mål i artikel 29 i EU-fördraget. All diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden enligt artikel 12 i EG-fördraget. EG-fördraget ger i artikel 13 rådet befogenhet att genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Förslagen till direktiv sätter upp ett gemensamt minimiskydd mot diskriminering och ger de enskilda medlemsstaterna möjlighet att införa högre skyddsnivåer och mer omfattande skydd. Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den 12–13 april 2000 (sammanträdet den 12 april). 1. Regionkommittén Regionkommittén avvisar bestämt alla former av dis- 1. 1. kriminering. 1. 2. ReK erinrar om och bekräftar åter deklarationen av den 9 november 1998 (Graz-deklarationen), i vilken kommittén bestämt avvisade alla former av samgående eller politiskt samarbete med partier som gör rasistiska eller främlingsfientli- ga uttalanden, på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå, och vädjade till alla demokratiska partier och alla myndigheter på samtliga nivåer att med alla till buds stående demokratiska medel motverka sådana gruppers och rasistiska rörelsers aktiviteter. (1) EGT C 337, 11. 11. 1996, s. 63. (2) EGT C 244, 11. 8. 1997, s. 58. (3) EGT C 198, 14. 7. 1999, s. 48. (4) EGT C 374, 28. 12. 1999, s. 36. (5) EGT L 14, 20. 1. 1998, s. 6. Graz-deklarationen utvidgas till att gälla alla former 1. 3. av diskriminering som anges i artiklarna 12 och 13 i EG- fördraget. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/3 RA¨ TTSLIG GRUND OCH SUBSIDIARITETEN BEHOVET AV SA¨ RDIREKTIV ReK välkomnar att kommissionen frivilligt har remitte- 1. 4. rat direktivförslagen till Regionkommittén och därmed erkän- ner hur relevanta dessa är för vanliga medborgare. Kommittén anser att obligatorisk rådfrågning av ReK samt medbeslutande- förfarandet för parlamentet bör föras in i artikel 13 i EG- fördraget och att dessa brister bör rättas till vid regeringskonfe- rensen. Som ReK föreslog i resolutionen om ”En handlingsplan 1. 5. mot rasism” uppmanas kommissionen att inrätta en mellan- institutionell arbetsgrupp mot diskriminering. 1. 6. Med tanke på att medlemsstaterna har tiden fram till den 31 december 2002 på sig för att införliva direktiven i sin egen lagstiftning uppmanas kommissionen att i avvaktan på medlemsstaternas införlivande av direktiven ta hänsyn till direktivförslagen i sina förslag till riktlinjer för sysselsättningen för åren 2001 och 2002. LOKALA OCH REGIONALA MYNDIGHETERS ROLL 1. 7. ReK betonar att kampen mot diskriminering också är en fråga om att förändra attityder och värderingar. Lokala och regionala myndigheter kan spela en viktig roll i detta avseende, eftersom de agerar på gräsrotsnivå och har nära kontakt med vanliga medborgare. De lokala och regionala myndigheterna är viktiga 1. 8. arbetsgivare och tillhandahållare av varor och tjänster i sina regioner och har därför en betydande roll när det gäller att demonstrera de möjligheter som finns. De borde ge exempel på hur man på bästa sätt kan genomföra och uppfylla dessa direktiv, som en förebild för andra arbetsgivare och tillhandahållare av varor och tjänster. ReK anser att det är viktigt att involvera minoritets- 1. 9. grupper i det politiska livet på alla nivåer (lokal, regional, nationell, europeisk). Detta gäller även vid uttagning av kandidater. DEFINITIONER 1. 13. ReK välkomnar kommissionens förslag som ett vik- tigt första steg mot att genomdriva artikel 13 i EG-fördraget. Kommittén beklagar dock att kommissionens sätt att steg för steg lägga fram särdirektiv kan skapa intrycket av att det finns en hierarki i diskrimineringen. 1. 14. ReK anser att särskilda direktiv bör utformas för de återstående diskrimineringsgrunder som omnämns i artikel 13 i EG-fördraget, dvs. ålder, funktionshinder, religion eller överty- gelse och sexuell läggning (de skäl som hänför sig till rådets direktiv om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung skulle, genom att de utvidgas, gälla för alla kommande direktiv som tar upp de andra grunderna). 1. 15. ReK anser att förbudet mot diskriminerande behand- ling i förslaget till arbetslivsdirektiv bör utsträckas till att även gälla den anställdes partner (av samma eller motsatt kön) eller familjesituation. ReK är införstådd med att ansvaret för undervisning- 1. 16. ens innehåll och utbildningsväsendet ligger kvar hos medlems- staterna. ReK uppmanar därför dessa att utvidga rådets direktiv om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung till att täcka utbildningsområdet. I detta avseende skulle det vara lämpligt att uppmuntra undervisning om det mångkulturella samhället så att barnen så tidigt som möjligt får insikt om kulturell mångfald. EFTERLEVNAD Kravet på att ha uppsikt över arbetsstyrkans samman- 1. 17. sättning har en väsentlig betydelse för att öka medvetenheten och det skall därför vara obligatoriskt för enskilda arbetsgivare eller tillhandahållare av varor och tjänster inom den offentliga eller privata sektorn att dokumentera, följa upp och utvärdera hur direktiven följs. Detta krav bör tillämpas i enlighet med gällande normer för uppgiftsskydd och får inte leda till att enskilda anställda kan identifieras. ReK anser inte att antalet anställda är ett lämpligt 1. 18. mått på ett företags resurser, även om mindre och större företag ibland måste behandlas på olika sätt. ReK vill fästa uppmärksamheten på vikten av att 1. 10. definiera diskrimineringens grunder för att underlätta möjlig- heterna till rättslig prövning. ReK anser att indirekt diskriminering och bevisbördan 1. 11. i könsdiskrimineringsfall bör definieras i enlighet med direktiv- förslagen. 1. 12. förslaget till arbetslivsdirektiv är oklar och bör skrivas om. ReK anser att artikel 5 f beträffande åldersgränser i 1. 19. ReK välkomnar kravet i rådets direktiv om likabe- handling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung på inrättande av oberoende organ i medlemsstaterna, eftersom dessa organ kommer att ha mycket stor betydelse som stöd för enskilda som utsatts för diskriminering. Kommittén beklagar dock att kravet på inrättande av oberoende organ (artikel 12 i rådets direktiv om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung) inte utsträckts till att gälla även andra diskrimineringsgrunder. Risken för sådan diskriminering som kan hänföras till flera olika grunder har således inte behandlats på ett tillfredsställande sätt. C 226/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 HANDLINGSPROGRAMMET ReK anser att ett inslag i handlingsprogrammet skall 1. 20. ha till syfte att öka kunskapen om och förståelsen för sådan diskriminering som kan hänföras till flera olika grunder. ReK anser att mindre nätverk och intressegrupper bör 1. 21. ha tillträde till den andra delen av det föreslagna handlings- programmet lika väl som de större nätverk som anges i förslaget. ReK anser att lokala och regionala myndigheter och 1. 22. andra som förmedlar information bör engageras fullt ut i det föreslagna handlingsprogrammet, eftersom de har de största förutsättningarna att öka medvetenheten om programmet mot diskriminering. 1. 23. Samtidigt som kommittén är införstådd med att etablerade europeiska nätverk mot diskriminering har en ovärderlig roll att spela anser kommittén att även mindre gräsrotsorganisationer bör rådfrågas och engageras i hand- lingsprogrammet. 1. 24. ReK anser att alla projekt som finansieras av det föreslagna handlingsprogrammet måste involvera intressenter på gräsrotsnivå, och att detta måste vara en förutsättning för att få EU-stöd under programmet. ReK beklagar att ingen hänsyn till kontrakts- eller 1. 25. bidragsregler har tagits i samband med finansieringen och anser att detta bör rättas till. Bryssel den 12 april 2000. 1. 26. ReK uppmanar budgetmyndigheten att se till att handlingsprogrammet får tillräckliga finansiella medel samt att lokala och regionala myndigheter kan få stöd, samtidigt som de administrativa förfarandena förenklas (något som Regionkommittén vid ett flertal gånger föreslagit). 1. 27. ReK anser att samverkan mellan det föreslagna hand- lingsprogrammet och andra existerande program måste redas ut i detalj så att de olika programmen kan komplettera varandra med ökade samordningsvinster som följd, utan att existerande initiativ ersätts eller att man dubblerar det som redan görs. HANDBOK OM BEKA¨ MPNING AV RASISM 1. 28. Med hänvisning till sina resolutioner om rasism och om äldre personer, där en inventering av goda exempel på dessa båda områden föreslås, avser ReK att ge ut en handbok för lokala myndigheter som arbetsgivare med goda exempel på åtgärder mot rasism. Handboken bör innehålla exempel från varje medlemsstat på initiativ som täcker alla de sex grunder för diskriminering som anges i artikel 13 i EG- fördraget. REK:S PERSONALPOLITIK 1. 29. ReK uppmanar sin generalsekreterare att utvärdera generalsekretariatets personalpolitik och personalprofil och rapportera till presidiet inom ett år om huruvida ReK efterlever den nya lagstiftningen — till dess anda och bokstav — när den träder i kraft samt om åtgärder som bör vidtas i samband med detta. Regionkommitténs ordförande Jos CHABERT


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1179/00 af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen. Det baskiske sprog i Navarra-regionen.

eurovoc_concepts:
European social policy
Navarre
infringement of EU law
regional language

text: C 53 E/92 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 I henhold til den nye bestemmelse kan toldmyndighederne give tilladelse til, at fysiske personer, der er etableret inden for F(cid:230)llesskabets toldomr(cid:229)de, inden for dette omr(cid:229)de anvender et kłretłj, som er lejet uden for n(cid:230)vnte omr(cid:229)de i henhold til skriftlig kontrakt. Tilladelse til en s(cid:229)dan anvendelse er betinget af, at de lande, hvor kłretłjet er lejet og indregistreret, under lignende omst(cid:230)ndigheder giver tilladelse til midlertidig indfłrsel af kłretłjer, der er lejet og indregistreret i F(cid:230)llesskabet. Kłretłjet skal genudfłres eller afleveres til en udlejningsvirksomhed inden for F(cid:230)llesskabets toldomr(cid:229)de med henblik p(cid:229) dets senere genudfłrsel senest otte dage efter kontraktens ikrafttr(cid:230)den. (1) EFT L 197 af 29. 7. 1999. (2) Europa-Parlamentets forhandlinger nr. 4-531 (januar 1999). (2001/C 53 E/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1179/00 af Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Det baskiske sprog i Navarra-regionen Den g(cid:230)ldende baskiske (euskera) ret i Navarra er nedf(cid:230)ldet i s(cid:230)rlov 18/1986 af 15. december. Denne lov opdeler Navarra i tre sprogzoner: den baskiske zone, hvor b(cid:229)de euskera og kastiliansk er officielle sprog, og de blandede og ikke-baskiske zoner, hvor det eneste officielle sprog er kastiliansk. Euskera tales ifłlge regeringen i Navarra af ca. 70 % af befolkningen i det baskiske omr(cid:229)de, 21 % i det blandede omr(cid:229)de og 7 % i det ikke-baskiske omr(cid:229)de. I det baskiske omr(cid:229)de hvor euskera er et af de officielle sprog, er b(cid:229)de undervisning og administration tosproget. I det blandede omr(cid:229)de er baskisk ikke et officielt sprog, og her hersker frivillighedens princip. I det ikke-baskiske omr(cid:229)de er der overhovedet ingen rettigheder knyttet til det baskiske sprog. Med hensyn til uddannelse kan euskera kun studeres som fag, og det er ikke muligt at blive undervist P¯ euskera p(cid:229) trods af anmodninger herom. Myndighederne i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de er hverken forpligtet til eller har midlerne til at opfylde borgernes behov p(cid:229) dette sprog. Opm(cid:230)rksomheden błr desuden henledes p(cid:229), at der heller ikke er mulighed for at studere p(cid:229) baskisk p(cid:229) det eneste universitet i regionen, selvom studiet af fremmedsprog, som f. eks. engelsk og fransk, for nylig er blevet indfłrt. Ifłlge s(cid:230)rloven 18/1986 er euskera Navarras »nationalsprog«, og Europa-Parlamentet har vedtaget talrige beslutninger herom, som f. eks. beslutningen af 30. oktober 1987, hvori det henstilles til medlemsstaterne at give undervisning i regionale sprog og minoritetssprog officiel status og sidestille dem med undervis- ningen i nationale sprog, samt beslutning af 9. februar 1994, 17. december 1998 og 16. marts 2000 om samme emne. Er Kommissionen bekendt med ovenn(cid:230)vnte forhold? Mener Kommissionen ikke, at forholdene i det ikke- baskiske omr(cid:229)de klart kr(cid:230)nker bestemmelserne i de p(cid:229)g(cid:230)ldende beslutninger? Mener Kommissionen ikke p(cid:229) t(cid:230)rsklen til det europ(cid:230)iske sprog(cid:229)r, at tilf(cid:230)lde som det ovenn(cid:230)vnte vedrłrende euskera i Navarra błr fłlges nłje? Agter Kommissionen at udarbejde en rapport om, hvorvidt den kulturelle mangfoldighed i medlemsstaterne respekteres i overensstemmelse med principperne i traktatens artikel 151? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (14. juni 2000) Respekten for den sproglige og kulturelle forskelligartethed udgłr en af grundstenene i Den Europ(cid:230)iske Union. Kommissionen har taget det (cid:230)rede medlems oplysninger til efterretning om det baskiske sprogs situation i Communidad Foral de Navarra. Kommissionen har truffet foranstaltninger inden for sit kompetenceomr(cid:229)de, bl. a. ved at udarbejde en rapport om regionale sprog og mindretalssprog i Den Europ(cid:230)iske Union (Euromosaic-undersłgelsen) og ved at yde łkonomisk stłtte til at fremme og bevare regionale sprog og mindretalssprog, s(cid:229)vel som ved at stłtte Det Europ(cid:230)iske Kontor for Mindre Udbredte Sprog (The European Bureau for Lesser Used Languages) og oplysningsnetv(cid:230)rket Mercator. Kommissionen har ogs(cid:229), hvor det var muligt, givet stłtte til initiativer, der involverer regionale sprog og mindretalssprog inden for andre f(cid:230)llesskabsprogrammer. 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/93 Med hensyn til Det Europ(cid:230)iske Sprog(cid:229)r er hovedform(cid:229)let at fremme bevidstheden om, hvor vigtigt det er at l(cid:230)re sprog. Alle de sprog, som medlemsstaterne har peget p(cid:229) i forbindelse med gennemfłrelsen af Det Europ(cid:230)iske Sprog(cid:229)r, uanset deres status, vil f(cid:229) lige adgang til programmet. Som led i foranstaltningen om at fremme og bevare regionale sprog og mindretalssprog har Kommissionen til hensigt at foretage en undersłgelse af, hvordan den nuv(cid:230)rende situation er med hensyn til de regionale sprogomr(cid:229)der og mindretalssprogomr(cid:229)derne i Den Europ(cid:230)iske Union. Projektet vil tage sit udgangspunkt i resultaterne af Euromosaic-undersłgelsen og bl. a. give et ajourfłrt billede af, hvordan s(cid:229)danne sprog indg(cid:229)r i de juridiske og administrative systemer s(cid:229)vel som i uddannelsessystemerne p(cid:229) nationalt, regionalt og lokalt plan. (2001/C 53 E/123) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1180/00 af Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Błrn i flyet Flyselskaber har en forskellig praksis med hensyn til sikkerheden for błrnepassagerer, som ikke har eget flys(cid:230)de. Nogle flyselskaber tillader ikke, at błrn transporteres i et sikkerhedss(cid:230)de (fastholdelsesanordning), der fastgłres med en sikkerhedssele i s(cid:230)det. Dette bevirker, at błrn skal holdes p(cid:229) skłdet inden opstigning og landing. Nogle flyselskaber kr(cid:230)ver, at błrn fastgłres med en speciel sele til den voksnes sikkerhedssele. Andre flyselskaber tillader imidlertid ikke denne praksis. Hvad kan Kommissionen głre for at forbedre sikkerheden for sm(cid:229) flypassagerer, n(cid:229)r de rejser med flyselskaber inden for EU? Hvilke foranstaltninger agter den at tr(cid:230)ffe for at undersłge, hvordan flyrejsen for sm(cid:229) błrn kan lettes, f. eks. ved hj(cid:230)lp af s(cid:230)deanordninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (15. juni 2000) Bestemmelserne om passagerers sikkerhed ombord p(cid:229) civile fly, som benyttes til kommerciel lufttransport af et EF-flyselskab, sorterer i dag under den enkelte medlemsstats ansvarsomr(cid:229)de, hvilket forklarer den forskellige behandling, det (cid:230)rede medlem her henviser til. Der er allerede fastlagt harmoniserede tekniske krav og administrative procedurer om visse aspekter af luftfart i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3922/91 af 16. december 1991 (1). sikkerheden inden for civil Kommissionen har for nylig foresl(cid:229)et R(cid:229)det og Europa-Parlamentet (2) en (cid:230)ndring af denne forordning med henblik p(cid:229) at udvide dens sigte til at omfatte f(cid:230)lles krav for drift af kommercielle fly. Der foretages for łjeblikket yderligere undersłgelser herom. Hvad ang(cid:229)r błrn og sikkerhedsseler, fasts(cid:230)tter disse bestemmelser, at et flys(cid:230)de kun m(cid:229) benyttes af to personer, hvis den ene er et barn, og forudsat at dette barn er ordentligt sikret med en ekstra sele eller en anden fastholdelsesanordning. Dette indeb(cid:230)rer ogs(cid:229), at błrn i andre tilf(cid:230)lde błr behandles som enhver anden passager og anbringes p(cid:229) et s(cid:230)de med deres egen sikkerhedssele. Der findes dog ikke s(cid:230)rlige bestemmelser om sikkerhedss(cid:230)der, der anbringes oven p(cid:229) et normalt flys(cid:230)de. En vedtagelse af denne (cid:230)ndrede forordning vil medfłre et harmoniseret, bindende regels(cid:230)t om drifts- m(cid:230)ssige sikkerhedskrav i F(cid:230)llesskabet. (1) EFT L 373 af 31. 12. 1991. (2) KOM(2000) 121


title: Statistics in focus. Industry, trade and services No 3/2000. EU-15 industrial production was 4.2% higher in December 1999 compared to a year earlier.

eurovoc_concepts:
increase in production
industrial development
industrial production
industrial statistics
job creation
producer price


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1181/00 van Antonio Tajani (PPE-DE) aan de Commissie. Bescherming van het San Lorenzo-stadsdeel in Florence (Italië).

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/157 Acht zij het niet nodig om bij de regering in Ankara stappen te ondernemen opdat deze afziet van 2. gerechtelijke en buitengerechtelijke vervolging van de heren Birdal en Erbakan? Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (22 mei 2000) De Commissie deelt de bezorgdheid van het geachte parlementslid over de toestand van Akin Birdal, die naar de gevangenis moest terugkeren om het laatste deel van zijn straftijd uit te zitten, en over de toestand van Necmettin Erbakan, veroordeeld tot een jaar gevangenisstraf. Wat de heer Birdal betreft staat de Commissie geheel en al achter de verklaring van het voorzitterschap van de Raad van 30 mei 2000 waarbij de Turkse regering met name werd verzocht maatregelen te treffen voor de vrijlating van deze erkende strijder voor de mensenrechten in Turkije. Deze nieuwe situatie is te meer te betreuren omdat de besluiten van de laatste Europese Raad van Helsinki van 10 december 1999, waarbij de status van Turkije als kandidaat voor het lidmaatschap werd bevestigd, het land ertoe oproepen zich bijzonder in te spannen met betrekking tot de naleving van de politieke criteria van Kopenhagen. Het is derhalve van belang dat Turkije zich vastbesloten bindt aan een voortdurend proces van democratisering en de nodige hervormingen goedkeurt. De herziening of, beter nog, de schrapping van artikel 312 van het strafwetboek, dat ten grondslag ligt aan de veroordeling van de heer Birdal in 1998 en die van de heer Erbakan in maart 2000, lijkt om die reden onvermijdelijk. (2001/C 26 E/195) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1181/00 van Antonio Tajani (PPE-DE) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Bescherming van het San Lorenzo-stadsdeel in Florence (Italiº) Heeft de Commissie weet van het verval en de leegloop in het San Lorenzo-stadsdeel in Florence? Wat denkt zij te doen voor het behoud van het artistiek, historisch en cultureel erfgoed van deze Florentijnse wijk welke dankzij de aldaar gehouden markt ieder jaar door miljoenen toeristen uit alle landen van Europa wordt bezocht? Hoe denkt de Commissie de veiligheid van kleinhandelaars, marktkramers en toeristen alsook een normaal verloop van de handel ter plaatse te waarborgen en op die manier te voorkomen dat het gesignaleerde verval ambachtelijke bedrijvigheid geleidelijk onmogelijk maakt en leegloop van het historische centrum van Florence in de hand werkt? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (29 mei 2000) Artikel 151 (ex artikel 128) van het EG-Verdrag kent de Gemeenschap bevoegdheid toe om de samenwer- king tussen de lidstaten op cultureel vlak aan te moedigen. De vraag van de geachte afgevaardigde betreft een kwestie die niet onder de bevoegdheid van de Gemeenschap valt, maar, krachtens het subsidiariteits- beginsel, uitsluitend onder de bevoegdheid van de lidstaten. (2001/C 26 E/196) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1185/00 van Cristiana Muscardini (UEN) aan de Commissie Betreft: Inkomensbelasting voor alleenstaanden (12 april 2000) Het belastingtarief voor alleenstaanden varieert tussen de EU-lidstaten onderling. Uit een recent onderzoek van de OESO blijkt dat in sommige staten meer dan 50 % inkomensbelasting wordt geheven, terwijl dit in


title: Statistik kurzgefaßt. Außenhandel Nr. 8/2000. Der Handel zwischen der EU und Norwegen.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
export
import
statistics
trade balance
trade by group of countries
trading operation


title: Règlement (CE) n° 757/2000 de la Commission, du 12 avril 2000, relatif à l'ouverture d'adjudications de l'abattement du droit à l'importation de maïs au Portugal en provenance des pays tiers

eurovoc_concepts:
Portugal
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

text: 13. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 92/9 RÈGLEMENT (CE) No 757/2000 DE LA COMMISSION du 12 avril 2000 relatif à l'ouverture d'adjudications de l'abattement du droit à l'importation de maïs au Portugal en provenance des pays tiers LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 12, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) En vertu de l'accord sur l'agriculture conclu dans le cadre des négociations commerciales multilatérales du cycle d'Uruguay, la Communauté s'est engagée à importer au Portugal une certaine quantité de maïs. Le règlement (CE) no 1839/95 de la Commission du 26 juillet 1995 portant modalités d'application des contin- gents tarifaires à l'importation respectivement de maïs et de sorgho en Espagne et de maïs au Portugal (3), modifié par le règlement (CE) no 1963/95 (4), contient les dispo- sitions régissant la gestion de ces importations. Il a établi les modalités complémentaires spécifiques nécessaires pour la mise en œuvre des adjudications, notamment celles relatives à la constitution et à la libération de la garantie à constituer par les opérateurs pour garantir le respect de leurs obligations et, en particulier, de l'obliga- tion de transformation ou d'utilisation sur le marché portugais du produit importé. En vue des besoins actuels du marché au Portugal, il convient d'ouvrir une adjudication de l'abattement du droit à l'importation de maïs. Suite à la fermeture temporaire au commerce du Danube, le transport de maïs originaire des pays rive- rains de ce fleuve n'ayant pas d'accès à la mer vers la péninsule Ibérique s'est considérablement renchéri. Dans ce cadre, pour ce commerce, le taux de droit appliqué sur ces importations ne reflète plus l'incidence réelle des frais de transport. En conséquence, il convient de prévoir un abattement supplémentaire du droit à l'importation tient compte de ces faits pour les adjudications qui ouvertes par le présent règlement. (5) Le comité de gestion des céréales n'a pas émis d'avis imparti par son président, dans le délai A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Il est procédé à une adjudication de l'abattement du droit 1. visé à l'article 10, paragraphe 2, du règlement (CEE) no 1766/ 92 du maïs importé au Portugal. 2. L'adjudication est ouverte jusqu'au 25 mai 2000. Pendant sa durée, il est procédé à des adjudications hebdomadaires pour lesquelles les quantités et les dates de dépôt des offres sont déterminées dans l'avis d'adjudication. Les dispositions du règlement (CE) no 1839/95 sont d'ap- 3. plication, sauf dispositions contraires du présent règlement. Article 2 Les certificats d'importation délivrés dans le cadre de la présente adjudication sont valables cinquante jours à compter de la date de leur délivrance, au sens de l'article 10, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1839/95. Article 3 Pour les importations originaires des pays riverains du Danube n'ayant pas d'accès à la mer, l'abattement du droit octroyé en adjudication est augmenté de dix euros par tonne. Article 4 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 177 du 28. 7. 1995, p. 4. (4) JO L 189 du 10. 8. 1995, p. 22


title: WRITTEN QUESTION E-1163/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. White Paper on Food Safety and the European Food Authority.

eurovoc_concepts:
division of powers
food safety
the EU's international role

text: C 46 E/136 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/155) WRITTEN QUESTION E-1163/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (12 April 2000) Subject: White Paper on Food Safety and the European Food Authority The White Paper on Food Safety (COM(1999) 719 final) was published in January 2000. Chapter 4 is concerned with establishing a European Food Authority (EFA). Chapter 5 considers legislation on food safety. The Commission is to draw up an action plan to develop a comprehensive and coherent nutritional policy (section 106). To what extent does the Commission seek to tailor this action plan to national and international (FAO and WHO) policy plans? (2001/C 46 E/156) WRITTEN QUESTION E-1164/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (12 April 2000) Subject: White Paper on Food Safety and the European Food Authority The White Paper on Food Safety (COM(1999) 719 final) was published in January 2000. Chapter 4 is concerned with establishing a European Food Authority (EFA). Chapter 5 considers legislation on food safety. The Commission wants to collect information on food intake, diets and nutritional status (section 107). It is also working on promoting nutritional research and efficient and accurate consumer information. These activities are already being carried out at national or subnational level. 1. What does the Commission think is the added value of comparable activities at EU level? Is there not a risk with this approach of overlap and duplication? If so, is the Commission prepared 2. to restrict itself to a coordinating (pivotal) role? If not, what guarantees does the Commission have that there will not be any overlap or duplication? Joint answer to Written Questions E-1163/00 and E-1164/00 given by Mr Byrne on behalf of the Commission (23 June 2000) In drawing up a nutritional policy, the Commission will use the results of two current projects that are financed by the Health Promotion Programme. Each of these projects mobilises numerous national experts involved in national policies and representatives of the World Health Organisation (WHO) and the Food and Agriculture Organisation (FAO). The first project is designed to draw up European recommendations on nutrition and the second will produce a background document for the French Presidency, which intends to promote nutritional health. As far as health surveillance is concerned, most Member States have introduced a monitoring system, but it rarely includes monitoring of nutritional status. Although food consumption surveys are conducted, they are only the first stage in the evaluation of nutritional status. The rare data available on nutrition across the various Member States are not all of the same quality, and their comparability leaves something to be desired


title: PERGUNTA ESCRITA E-1173/00 apresentada por Malcolm Harbour (PPE-DE) à Comissão. Fundos destinados à sociedade da informação no sector dos veículos a motor.

eurovoc_concepts:
EU financing
East Midlands
information technology
job creation
skilled worker

text: C 72 E/24 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 3. 2001 Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (15 de Junho de 2000) Conforme jÆ referido na resposta (cid:224) pergunta escrita E-2635/99 (1) da Sra Deputada, a Comissªo encontra-se em condi(cid:231)ıes de fornecer as informa(cid:231)ıes solicitadas no que se refere ao per(cid:237)odo 1990-1999. Correspon- dendo ao pedido agora formulado, estas encontram-se subdivididas por ano e apresentadas sob a forma de um quadro. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (em milhıes de euros) JOULE I (energia nªo nuclear) (1) JOULE II (energia nªo nuclear (1) Ac(cid:231)ıes de promo(cid:231)ªo (RES) (1) 4o programa-quadro (energia nªo nuclear) (1) 5o programa-quadro (energia nªo nuclear) (1) Altener I B4-1030 Altener II B4-1030 89,8 26,7 6,6 (cid:129) 136,4 94,6 26,5 24,9 313,3 163,5 266,5 260,1 5,0 10,0 13,0 10,2 8,6 211,6 (2) 11,0 15,4 Thermie B6-7151 (3) 6,6 35,7 35,0 35,2 46,6 Demonstra(cid:231)ªo (Energia) (3) 2o programa-quadro (seguran(cid:231)a nuclear/fusªo) 3o programa-quadro (cisªo/fusªo) 4o programa-quadro (cisªo/fusªo) 5o programa-quadro (cisªo/fusªo) Transporte de materiais radioactivos B4-1020 (4) Forma(cid:231)ªo (Salvaguardas) 30,1 37,4 57,1 30,2 66,9 242,2 156,8 46,0 3,8 3,3 134,8 222,9 222,3 340,1 258,6 197,8 206,4 0,4 0,4 0,2 0,2 0,3 (cid:129) (cid:129) 0,7 0,9 2,0 1,3 0,7 1,8 (cid:129) 0,1 237,8 0,5 1,1 (1) As despesas a favor das energias renovÆveis fazem parte integrante da linha or(cid:231)amental correspondente ao programa de IDT relativo (cid:224)s energias nªo nucleares, ou seja, nªo exclusivamente renovÆveis. Apenas no que se refere a 1994, o or(cid:231)amento «Investiga(cid:231)ªo» dispunha de uma linha distinta (cid:129) nªo afecta a um programa (cid:129) para as energias renovÆveis; para o per(cid:237)odo 1995-1998 e para 1999, os dados fornecidos compreendem a parte correspondente (cid:224) fase de demonstra(cid:231)ªo gerida pela Direc(cid:231)ªo- -Geral Energia. Execu(cid:231)ªo das dota(cid:231)ıes. (2) (3) Os dados fornecidos apenas dizem respeito (cid:224)s fontes de energias renovÆveis (ou seja biomassa, energia geotØrmica, hidroelØctrica, solar e e(cid:243)lica, energias renovÆveis dos edif(cid:237)cios e integra(cid:231)ªo de energias renovÆveis) e a projectos de demonstra(cid:231)ªo. Certos tipos de actividades no dom(cid:237)nio da divulga(cid:231)ªo, incluindo as actividades da rede OPET relativa (cid:224)s fontes de energias renovÆveis, nªo fazem parte dos dados inclu(cid:237)dos no quadro, jÆ que nªo se encontram classificados de acordo com a fonte energØtica. Incluindo o Programa SURE (1999). (4) (1) JO C 225 E de 8. 8. 2000, p. 187. (2001/C 72 E/027) PERGUNTA ESCRITA E-1173/00 apresentada por Malcolm Harbour (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (12 de Abril de 2000) Objecto: Fundos destinados (cid:224) sociedade da informa(cid:231)ªo no sector dos ve(cid:237)culos a motor Tendo em vista a reestrutura(cid:231)ªo por que estÆ a passar a indœstria de autom(cid:243)veis de West Midlands, em consequŒncia da cisªo do grupo Rover pela BMW, pode a Comissªo estudar a possibilidade de destinar 6. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 72 E/25 fundos especiais a projectos da sociedade da informa(cid:231)ªo para a regiªo de West Midlands, dando particular aten(cid:231)ªo (cid:224)s actividades para as quais poderiam ser criados postos de trabalho a prover pela mªo-de-obra especializada que enfrenta actualmente o problema do desemprego? Resposta de Michel Barnier em nome da Comissªo (8 de Junho de 2000) No per(cid:237)odo 2000-2006, as ajudas concedidas atravØs dos fundos estruturais europeus a favor de programas de desenvolvimento econ(cid:243)mico na regiªo de West Midlands serªo considerÆveis. O desenvolvi- mento da sociedade da informa(cid:231)ªo Ø uma das prioridades da Comissªo, na sequŒncia da iniciativa e-Europe adoptada no Conselho Europeu de Lisboa. A Comissªo procurarÆ assegurar que, na pr(cid:243)xima gera(cid:231)ªo de programas dos fundos estruturais para a regiªo, o desenvolvimento da sociedade da informa(cid:231)ªo serÆ devidamente tomado em considera(cid:231)ªo, em linha com a iniciativa e-Europe. Em primeiro lugar, uma grande parte da regiªo de West Midlands Ø eleg(cid:237)vel para o apoio dos fundos estruturais, enquanto parte do objectivo no 2 ou do plano de exclusªo gradual do objectivo no 2. Com uma dota(cid:231)ªo de mais de 850 milhıes de euros, o programa de West Midlands serÆ o mais importante do Reino Unido, dentro do objectivo no 2, no per(cid:237)odo 2000-2006. O plano de desenvolvimento da regiªo de West Midlands no (cid:226)mbito do objectivo no 2 foi recentemente apresentado pelas autoridades nacionais (cid:224) Comissªo e estabelece as seguintes prioridades: 1) desenvolver um tecido empresarial diversificado e din(cid:226)mico; 2) criar uma regiªo em constante processo de aprendiza- gem profissionalmente qualificada; 3) criar as infra-estruturas e as condi(cid:231)ıes necessÆrias para o cresci- mento; 4) regenerar os centros populacionais. O apoio (cid:224) inova(cid:231)ªo e ao desenvolvimento da sociedade da informa(cid:231)ªo serÆ um dos elementos transversais do programa. Dentro destas prioridades, podem prever-se as seguintes actividades: apoio (cid:224) forma(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio da utiliza(cid:231)ªo e da promo(cid:231)ªo da tecnologia da informa(cid:231)ªo e da comunica(cid:231)ªo; apoio (cid:224)s PME de alta tecnologia, o que inclui um apoio empresarial especializado; e capital de arranque, atravØs de subven(cid:231)ıes, emprØstimos e participa(cid:231)ªo no capital. O plano apresentado destaca a necessidade de criar emprego e analisa cada uma das prioridades antes assinaladas em termos de cria(cid:231)ªo de novos postos de trabalho. Em segundo lugar, a regiªo de West Midlands irÆ receber uma parte da dota(cid:231)ªo prevista para o programa do objectivo no 3, que ascende a um total de 4 500 milhıes de euros para o Reino Unido. Em conjun(cid:231)ªo com as ajudas correspondentes ao objectivo no 2, estes fundos podem servir para apoiar a reconversªo dos trabalhadores qualificados anteriormente empregados na indœstria autom(cid:243)vel. Para alØm destes montantes, a regiªo de West Midlands poderia ainda receber ajudas para projectos inovadores, inclusivamente no (cid:226)mbito da sociedade da informa(cid:231)ªo. A Comissªo estÆ actualmente a elaborar uma sØrie de directrizes relacionadas com estas medidas. (2001/C 72 E/028) PERGUNTA ESCRITA E-1174/00 apresentada por Malcolm Harbour (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Investiga(cid:231)ªo no sector dos ve(cid:237)culos a motor (12 de Abril de 2000) Tendo em vista a reestrutura(cid:231)ªo por que estÆ a passar a indœstria de autom(cid:243)veis de West Midlands, em consequŒncia da cisªo do grupo Rover pela BMW, pode a Comissªo informar: 1. Qual Ø a situa(cid:231)ªo actual no que respeita aos projectos de investiga(cid:231)ªo relativos a novas tecnologias no sector dos ve(cid:237)culos a motor? 2. Quais sªo as possibilidades do desenvolvimento de novas tecnologias prometedoras mediante um programa especial de financiamento de lan(cid:231)amento destinado a novas empresas sediadas em West Midlands? 3. Se poderia providenciar a disponibilidade de fundos especiais, tendo em conta o grave problema de desemprego entre tØcnicos especializados do sector, em consequŒncia da cisªo ocorrida na Rover?


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1282/00 från Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen. Transportkorridoren Dublin-Sligo.

eurovoc_concepts:
Connacht
Ireland
Leinster
road network
trans-European network
transport network

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/121 Mot bakgrund av de nya fakta som n(cid:228)mnts ovan undrar jag n(cid:228)r kommissionen har f(cid:246)r avsikt att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llandet av st(cid:246)d vid eventuella naturkata- strofer i Europeiska unionen. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 juni 2000) Kommissionen vill tacka fr(cid:229)gest(cid:228)llaren f(cid:246)r det trogna intresse som han visar f(cid:246)r fr(cid:229)gan om skapandet av en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r bist(cid:229)nd vid naturkatastrofer inom gemenskapen. I detta sammanhang n(cid:228)mner fr(cid:229)gest(cid:228)llaren Europaparlamentets resolution om riktlinjerna f(cid:246)r budgetf(cid:246)rfa- randet 2001 (cid:129) avsnitt III (cid:129) Kommissionen (A5-0070/2000 (cid:129) bet(cid:228)nkande av Haug) d(cid:228)r det i punkt 34 framh(cid:229)lls att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:229)terinf(cid:246)ra post B4-3400 (N(cid:246)dhj(cid:228)lp till katastrofoffer inom gemen- skapen). Kommissionen noterar den politiska signal som Europaparlamentet s(cid:228)nder ut, men ser sig (cid:228)nnu inte i st(cid:229)nd att utveckla n(cid:229)got f(cid:246)rslag till en r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r tilldelning av n(cid:246)dhj(cid:228)lp vid naturkatastrofer och tekniska katastrofer i gemenskapen. Den reform som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229)g(cid:229)r syftar till fastst(cid:228)lla vilka politiska prioriteringar som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r gemenskapens verksamhet under de kommande (cid:229)ren och uppskatta vilka medel som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga dem. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)nnu f(cid:246)r tidigt att (cid:246)verv(cid:228)ga att l(cid:228)gga fram ett s(cid:229)dant f(cid:246)rslag. (2001/C 53 E/154) SKRIFTLIG FR¯GA P-1282/00 fr(cid:229)n Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Transportkorridoren Dublin-Sligo M(cid:229)l-1-omr(cid:229)det Nordv(cid:228)stra Irland (cid:228)r ett randomr(cid:229)de vars inneboende utvecklingsm(cid:246)jligheter inte kommit fram, till stor del till f(cid:246)ljd av att infrastrukturf(cid:246)rbindelserna inom omr(cid:229)det (cid:228)r mycket d(cid:229)liga. I den nationella utvecklingsplan f(cid:246)r Irland som nyligen offentliggjordes har Irlands regering inte angivit n(cid:229)gra planer p(cid:229) att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den huvudsakliga transportkorridoren mellan Dublin och Sligo till motorv(cid:228)gs- standard med dubbla k(cid:246)rbanor. Denna korridor (cid:228)r ocks(cid:229) den huvudsakliga f(cid:246)rbindelsev(cid:228)gen f(cid:246)r hela regionen Nordv(cid:228)stra Irland. Det (cid:228)r bara ett kort avsnitt (ca 60 km) mellan Dublin och Kinnegad och n(cid:229)gra omfartsv(cid:228)gar invid st(cid:228)derna som kommer att f(cid:229) motorv(cid:228)gsstandard med dubbla k(cid:246)rbanor. Detta beslut fattades eftersom regeringen (cid:228)r av den (cid:229)sikten att trafikfl(cid:246)det i dagens l(cid:228)ge inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon motivering f(cid:246)r denna investering. Mot bakgrund av detta konstaterande skulle jag vilja st(cid:228)lla nedanst(cid:229)ende fr(cid:229)gor till kommissionen: F(cid:246)r att regional- och transportpolitiken skall kunna f(cid:246)rverkligas b(cid:246)r denna f(cid:246)rbindelse prioriteras h(cid:246)gre (cid:228)n vad som hittills varit fallet. Kan ni upplysa mig om kommissionens syn p(cid:229) saken? Hur uppskattar kommissionen transportvolymen inom detta omr(cid:229)de? Har kommissionen n(cid:229)gon ing(cid:229)ende statistik om denna v(cid:228)g och, om s(cid:229) (cid:228)r fallet, talar volymen till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r att standarden skall h(cid:246)jas? Anser kommissionen att en v(cid:228)gf(cid:246)rb(cid:228)ttring av ovann(cid:228)mnda slag skulle vara till nytta f(cid:246)r den ekonomiska, sociala och industriella utvecklingen inom denna region? Har kommissionen i sitt reviderade f(cid:246)rslag om transeuropeiska transportn(cid:228)t engagerat sig i att (cid:246)verv(cid:228)ga en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av denna? C 53 E/122 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 maj 2000) N4-v(cid:228)gen finns upptagen i bilaga I i gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r utbyggnad av det transeuropeiska transportn(cid:228)tet, som antogs av parlamentet och r(cid:229)det 1996 (1). Gemenskapen medger s(cid:229)lunda att N4 (cid:228)r viktig f(cid:246)r att man skall n(cid:229) gemenskapens m(cid:229)ls(cid:228)ttning om en v(cid:228)l fungerande inre marknad och en f(cid:246)rst(cid:228)rkt ekonomisk och social samh(cid:246)righet. transeuropeiska transportn(cid:228)tet b(cid:246)r best(cid:229) av I artikel 9 i riktlinjerna heter det att v(cid:228)gdelen av det (cid:148)motorv(cid:228)gar och v(cid:228)gar av h(cid:246)g standard ((cid:133)) som garanterar anv(cid:228)ndarna en h(cid:246)g, j(cid:228)mn och kontinuerlig niv(cid:229) p(cid:229) service, komfort och s(cid:228)kerhet(cid:148). Dessutom b(cid:246)r alla projekt som det (cid:228)r av gemensamt intresse att utveckla som en del av transportn(cid:228)tet vara potentiellt ekonomiskt f(cid:246)rsvarbara, utifr(cid:229)n en socio-ekonomisk analys av kostnader och vinster. I den irl(cid:228)ndska nationella utvecklingsplanen heter det att (cid:148)ytterligare viktiga f(cid:246)rb(cid:228)ttringar(cid:148) skall utf(cid:246)ras p(cid:229) N4 mellan Kinnegad och Sligo, s(cid:229)som en del av ett program som syftar till att tillhandah(cid:229)lla en h(cid:246)g serviceniv(cid:229). F(cid:246)rhandlingen om ramarna f(cid:246)r gemenskapens st(cid:246)d har avslutats mellan kommissionen och de irl(cid:228)ndska myndigheterna. Rambest(cid:228)mmelserna f(cid:246)rutser faktiskt, n(cid:228)r det g(cid:228)ller gr(cid:228)nsomr(cid:229)det, den mellersta och den v(cid:228)stra regionen, st(cid:246)d f(cid:246)r trafikleder i v(cid:228)stlig och nordv(cid:228)stlig riktning. De preciserar uttryckligen att N4 b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras, men i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med subsidiaritetsprincipen (cid:246)verl(cid:229)ts det (cid:229)t de nationella myndigheterna att v(cid:228)lja specifika projekt. Emellertid har kommissionen i detta sammanhang samfinansierat en studie av v(cid:228)gbehoven. Det skedde inom ramen f(cid:246)r transportprogrammet 1994/1999, och denna studie kan nu ge ledning vid valet av projekt, d(cid:228)ribland f(cid:246)rb(cid:228)ttringar p(cid:229) N4 och andra v(cid:228)gar v(cid:228)sterut. Att f(cid:246)lja slutsatserna i den h(cid:228)r studien och f(cid:228)rskare studier av trafikvolym (cid:228)r det s(cid:228)kraste s(cid:228)ttet att fatta beslut om hur den socio-ekonomiska utvecklingen i de nordv(cid:228)stra delarna av landet skall fr(cid:228)mjas. Stora infrastruktur- projekt underkastas dessutom en cost(cid:141)benefit-analys och milj(cid:246)pr(cid:246)vning. Om dessa tekniker till(cid:228)mpas rigor(cid:246)st (cid:246)kar sannolikheten att v(cid:228)gf(cid:246)rb(cid:228)ttringarna kan motiveras utifr(cid:229)n objektiva kriterier. Kommissionen st(cid:229)r just i begrepp att g(cid:246)ra en (cid:246)versyn av riktlinjerna f(cid:246)r utbyggnad av det transeuropeiska transportn(cid:228)tet f(cid:246)r att se om, och i s(cid:229) fall hur, de b(cid:246)r revideras f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till teknologiska och ekonomiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar. Denna (cid:246)versyn omfattar en granskning av kartorna (cid:246)ver det transportn(cid:228)t som finns i bilaga I. Resultaten av (cid:246)versynen kommer att presenteras i en rapport som f(cid:246)rel(cid:228)ggs parlamentet och r(cid:229)det under sommarens lopp. (1) Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r utbyggnad av det transeuropeiska transportn(cid:228)tet, EGT L 228, 9. 9. 1996. (2001/C 53 E/155) SKRIFTLIG FR¯GA E-1294/00 fr(cid:229)n Eurig Wyn (Verts/ALE) till kommissionen (19 april 2000) ˜mne: Europeiskt st(cid:246)d till personer som lider av multipel skleros Kan kommissionen ange vilket europeiskt st(cid:246)d och/eller vilka m(cid:246)jligheter till hj(cid:228)lp som i eftersatta omr(cid:229)den som omfattas av m(cid:229)l 1, exempelvis Wales, erbjuds personer som lider av multipel skleros? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 2000) V(cid:228)stra Wales och Valleys har f(cid:246)r programplaneringsperioden 2000(cid:141)2006 utsetts till m(cid:229)l 1-omr(cid:229)de. Det regionala partnerskapet f(cid:246)r v(cid:228)stra Wales och Valleys har vid utarbetandet av utgiftsplanen f(cid:246)r det samlade programplaneringsdokumentet inkluderat ett antal (cid:229)tg(cid:228)rder (t. ex. samh(cid:228)llsinsatser f(cid:246)r social integrering) som basorganisationer kan f(cid:229) tillg(cid:229)ng till f(cid:246)r att finansiera grupper av typen personer som lider av multipel skleros. Man skall dock vara uppm(cid:228)rksam p(cid:229) att medel inte finns att tillg(cid:229) f(cid:246)r behandling av multipel skleros, utan kan f(cid:229)s f(cid:246)r utbildning, rehabilitering och f(cid:246)r att undvika diskriminering p(cid:229) arbetet