title: Uredba Komisije (ES) št. 824/2000 z dne 19. aprila 2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention agency
product quality

text: 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 27 32000R0824 20. 4. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 100/31 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 824/2000 z dne 19. aprila 2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za žita (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1253/1999 (2) in zlasti člena 5 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: s strani intervencijskih agencij (5), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1664/1999 (6) in Uredbo Komisije (EGS) št. 1908/84 z dne 4. julija 1984 o dolo- čitvi standardne metode ugotavljanja kakovosti žit (7), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2507/87 (8), spremenjeni. Zaradi jasnosti ju je treba nadomestiti. sta bili večkrat (9) Upravljalni odbor za žita ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik — (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Intervencijska trde pšenice, cena navadne pšenice, ječmena, rži, koruze in sirka je določena na podlagi kakovosti, ki kar najbolj ustreza povprečni kakovosti žit, pridelanih v Skupnosti. Intervencijske cene se lahko povečajo ali znižajo, glede na cenovne razlike na trgu za različno kvaliteto. Žita neprimerne kakovosti za nadaljnjo uporabo ali skla- diščenje niso predmet intervencije. Zaradi poenostavitve upravljanja intervencij ter zlasti, da bi uvedli homogene serije za vsak tip žita, ponujenega v intervencijo, bi morali določiti najmanjšo količino, pod katero intervencijske agencije niso več obvezane sprejeti ponudbe. Vendar pa bo morda potrebno določiti večjo minimalno količino v nekaterih državah članicah, da bi lahko intervencijske agencije upoštevale že obstoječe pogoje in prakso na področju trgovine na debelo v teh državah. je žito ponujeno in prevzeto s Pogoji, pod katerimi strani intervencijskih agencij morajo biti čimbolj enotni povsod v Skupnosti, da bi se izognili vsaki diskriminaciji pridelovalcev. Treba je določiti metode za določanje kakovosti navadne pšenice, trde pšenice, ječmena, rži, koruze in sirka. Države članice morajo poleg zahtevanega poročila o letni zalogi, v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2148/ 96 z dne 8. novembra 1996 o pravilih vrednotenja in nadzora javnih intervencijskih zalog kmetijskih proiz- vodov (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) stanje ohranjenosti obstoječih intervencijskih zalog. št. 808/1999 (4), preverjati (8) Uredba Komisije (EGS) št. 689/92 z dne 19. marca 1992 o določitvi postopkov in pogojev za prevzem žit SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 V obdobju iz člena 4(2) Uredbe (EGS) št. 1766/92, ima vsak imetnik homogene partije najmanj 80 ton navadne pšenice, rži, ječmena, koruze ali sirka ali 10 ton trde pšenice, ki jo je pridelal na območju Skupnosti, pravico, da lahko to partijo ponudi intervencijski agenciji. Vendar pa lahko intervencijske agencije določijo večjo mini- malno količino. Člen 2 Žito sprejeto v intervencijo, mora biti zdravo, čisto ter 1. primerne tržne kakovosti. Žito se šteje za zdravo, čisto in primerne tržne kakovosti, 2. če ima značilno barvo za svojo vrsto, je brez neobičajnega vonja in živih škodljivcev (vključno z grinjami) na katerikoli stopnji njihovega razvoja ter izpolnjuje minimalne zahteve glede kakovosti, določene v Prilogi I te uredbe in če njegova stopnja radioaktivnosti ne presega najvišje stopnje, ki jo dovo- ljujejo predpisi Skupnosti. Stopnja radioaktivne kontaminacije pridelka se spremlja le, če to zahtevajo razmere in le tako dolgo, kot je potrebno. Kjer je to potrebno, se trajanje in obseg kontrole določi v skladu s postopkom iz člena 23 Uredbe (EGS) št. 1766/92. Poleg tega, v primerih, ko analize kažejo, da je sedimentacija serije navadne pšenice med 22 in 30, mora biti iz nje pridob- ljeno testo ocenjeno kot nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, se ta vrsta pšenice smatra za zdravo, čisto in primerne kakovosti za prodajo v skladu z odstavkom 1. (1) UL L 181, 1. 7. 1992, str. 21. (2) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 18. (3) UL L 288, 9. 11. 1996, str. 6. (4) UL L 102, 17. 4. 1999, str. 70. (5) UL L 74, 20. 3. 1992, str. 18. (6) UL L 197, 29. 7. 1999, str. 28. (7) UL L 178, 5. 7. 1984, str. 22. (8) UL L 235, 20. 8. 1987, str. 10. 28 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 3. Za namene te uredbe zadeve, ki se ne nanašajo na osnovna žita neoporečne kakovosti, ustrezajo določilom iz Priloge II. Člen 4 Za veljavne se štejejo samo tiste ponudbe, ki so napisane in vsebujejo naslednje 1. na predpisanem obrazcu agencije podatke: Zrna osnovnih žit in drugih žit, ki so poškodovana, okužena z rženimi rožički ali so gnila, se uvrščajo pod „druge nečistoče“ tudi v primeru nepravilnosti iz drugih kategorij. (a) ime ponudnika, (b) vrsto žita, ki jo ponuja, Člen 3 (d) količino, glavne značilnosti ter leto pridelave ponujenega žita, (c) kraj, skladiščenja žita, ki je predmet ponudbe, Za ugotavljanje kakovosti žita, ki je ponujeno v intervencijo v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (EGS) št. 1766/92, se upora- bijo naslednje metode: 3. 1 standardna metoda za določanje primesi, ki ne predstav- ljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti je določena v Prilogi III; 3. 2 standardna metoda za določanje vlage v žitu je določena v Prilogi IV. Vendar pa lahko države članice uporabijo druge metode, ki temeljijo na principu iz Priloge IV, metodo ISO 712:1998 ali metodo, ki temelji na infrardeči tehnologiji. V primeru spora bodo priznani le rezultati, pridobljeni z metodo iz Priloge IV; 3. 3 standardna metoda za določanje vsebnosti tanina v sirku je metoda ISO 9648:1988; 3. 4 standardna metoda za določanje nelepljivosti ter primer- nosti za strojno obdelavo testa, pridobljenega iz navadne pšenice, je določena v Prilogi V; 3. 5 standardna metoda za določanje vsebnosti beljakovin v navadni pšenici mora ustrezati metodi, ki jo priznava Mednarodno združenje za kemijo žit (ICC); standardi te metode se nahajajo pod naslovom št. 105/2: „metoda za ugotavljanje vsebnosti beljakovin pri žitih in žitnih proiz- vodih“ Vendar pa lahko države članice uporabijo katerokoli drugo metodo. V takšnem primeru morajo Komisiji predložiti dokaz o priznanju s strani Mednarodnega združenja za kemijo žit, da takšna metoda daje enakovredne rezultate; 3. 6 metoda za določanje sedimentacije navadne talne pšenice mora ustrezati standardu ISO 5529:1992; 3. 7 metoda za določanje Hagbergovega padnega števila (test ISO škroba) mora standardu ustrezati aktivnosti 3093:1982; 3. 8 standardna metoda za določanje stopnje izgube steklastega izgleda trde pšenice mora ustrezati metodi iz Priloge VI; (e) intervencijski center, za katerega velja ponudba. Obrazec mora vsebovati tudi izjavo, da je pridelek s poreklom iz Skupnosti ali v primeru specifičnih pogojev intervencijskega prevzema, glede na območje pridelave, opis regije v kateri je bilo žito pridelano. Vendar pa lahko intervencijska agencija šteje za veljavne tudi ponudbe, ki so predložene v drugi pisni obliki, zlasti s pomočjo telekomunikacijskih sredstev, če ponudba vsebuje vse podatke, ki jih naj vsebuje obrazec po prvem pododstavku tega člena. Brez poseganja v veljavnost ponudbe podane v skladu s tretjim pododstavkom od dneva njene vložitve lahko države članice zahtevajo, da mora takšni ponudbi slediti po pošti poslan ali neposredno predložen obrazec iz prvega pododstavka tega člena, pristojni agenciji. Če je ponudba sprejemljiva, mora agencija o tem obvestiti 2. ponudnika v petih delovnih dneh po prejemu ponudbe. Če je ponudba sprejemljiva, 3. čimprej obvestiti o lokaciji časovnem razporedu prevzema. je potrebno ponudnike intervencijskega skladišča ter o Na prošnjo ponudnika ali skladišča lahko intervencijska agen- cija spremeni urnik prevzema žit. Končni prevzem mora biti opravljen najkasneje konec četrtega meseca po mesecu, v katerem je bila prejeta ponudba, vendar ne kasneje kot 1. julija za Španijo, Grčijo, Italijo ter Portugalsko in 31. julija za ostale države članice. Člen 5 1. Intervencijska agencija prevzame ponujeno žito, ko le-ta ali njen predstavnik za vso serijo, dobavljeno v intervencijsko skladišče, ugotovi količino in minimalne parametre kakovosti, kot so določeni v Prilogi. 2. Kakovost se določi na podlagi reprezentativnega vzorca ponujene serije pri enkratni dobavi, vzorci se jemljejo na vsako pošiljko v višini najmanj 60 ton. 3. 9 standardna metoda za določanje hektolitrske mase mora ustrezati standardu ISO 7971/2:1995. 3. Dobavljena količina se stehta v prisotnosti ponudnika in predstavnika intervencijske agencije, ki je od ponudnika neod- visen. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 29 Predstavnik intervencijske agencije je lahko tudi skladiščnik. V tem primeru: Člen 6 (a) mora agencija v 45 dneh po prevzemu sama opraviti pregled, ki zajema najmanj preverjanje volumna; razlika med količino ugotovljeno s tehtanjem in količino, ocenjeno na podlagi volumetrične metode, ne sme presegati 5 %; (b) če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita; (c) če je toleranca presežena, je treba žito takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi skladiščnik, če je teža nižja od knjižene oziroma država članica, če je težja višja. 4. V primeru prevzema v skladišču, kjer se žita hrani v času ponudbe, se količina lahko ugotovi na podlagi podatkov o zalogah, ki morajo izpolnjevati strokovne zahteve ter zahteve intervencijske agencije in pod pogojem da: (a) podatki o zalogah kažejo težo, ki je bila knjižena ob tehtanju, zunanje značilnosti kakovosti v času tehtanja, in zlasti vsebnost vlage, presiliranje, če je do njega prišlo, ter izvedene postopke; tehtanje je bilo lahko opravljeno največ pred 10 meseci; (b) skladiščnik izjavi, da ponujena serija v vseh pogledih ustreza podrobnostim iz podatkov o zalogah; (c) so značilnosti kakovosti, ki so bile ugotovljene v času tehtanja, enake značilnostim reprezentativnega vzorca, narejenega iz vzorcev, ki jih je odvzela intervencijska agen- cija ali njen predstavnik najmanj na vsakih 60 ton. 5. Če se uporabi odstavek 4: (a) se knjiži teža, ki je bila knjižena v podatkih o zalogah, ki se po potrebi popravi, da bi upoštevali razliko med vsebnostjo vlage in/ali odstotkom drugih nečistoč (črne primesi), ki so bile zabeležene ob tehtanju in tistih, ki so bile ugotovljene na podlagi reprezentativnega vzorca. Razlika v odstotku drugih nečistoč se sme upoštevati le, da bi zmanjšali težo, zapisano v podatkih o zalogah; (b) v 45 dneh po prevzemu mora intervencijska agencija opra- viti nadaljnje preverjanje volumna; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem in količino, ocenjeno v skladu z volumetrično metodo, ne sme presegati 5 %; (c) če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita; (d) če je toleranca presežena, je potrebno žito takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi lastnik skladišča, če je teža nižja od knjižene ali EKUJS, če je teža višja. Intervencijska agencija mora v roku 20 delovnih dni od dneva odvzetega vzorca zagotoviti analizo zunanjih in notranjih last- nosti vzetega reprezentativnega vzorca. Če zgoraj navedena analiza pokaže, da ponujeno žito ne ustreza minimalnim pogojem kakovosti za intervencijo, se tako žito odstrani na ponudnikove stroške. Ponudnik krije tudi vse stroške, ki so nastali v zvezi s tem. Ponudnik krije stroške, ki se nanašajo na: (a) določanje vsebnosti tanina pri sirku, (b) test aktivnosti škroba (Hagbergov test), (c) določanje vsebnosti beljakovin pri trdi pšenici in navadni pšenici, (d) test določanje sedimentacije, (e) test primernosti za strojno obdelavo. V primeru spora intervencijska agencija ponovno zagotovi potrebne na zadevnem žitu, pri čemer nosi stroške stranka, ki izgubi spor. Člen 7 Agencija sestavi zapisnik o prevzemu za vsako serijo. Zapisnik vsebuje: (a) datum preverjanja količine in minimalnih zahtevanih značilnosti, (b) težo dostavljenega žita, (c) število vzetih vzorcev, ki sestavljajo reprezentativni vzorec, (d) ugotovljene zunanje značilnosti, (e) agencijo, pooblaščeno za analizo tehnoloških kriterijev in dobljenih rezultatov. Zapisnik se datira in pošlje v podpis skladiščniku. Člen 8 1. Brez poseganja v odstavek 2 dobi ponudnik žito plačano po intervencijski ceni iz člena 3(1) Uredbe (EGS) št. 1766/92, ki je bila veljavna na dan, določen kot prvi dan za dostavo po prejemu obvestila o sprejemu ponudbe, za blago dostavljeno v skladišče, pred raztovarjanjem. Cena se popravi v skladu s povečanjem in znižanjem navedenim v členu 9. 30 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 Vendar se v primeru dostave v mesecu, v katerem je interven- cijska cena nižja, kot je bila v mesecu, v katerem je bila dana ponudba, plača višja cena. To določilo pa ne velja za koruzo in sirek, ki sta bili ponujena avgusta in septembra. Ko intervencijska agencija prejme ponudbo, v skladu s in 2. členom 4 Uredbe (EGS) št. 1766/92, mora določiti kraj datum prvega prevzema žita. Stroške prevoza od kraja, kjer je blago shranjeno v času ponudbe, do intervencijskega centra, kamor se lahko prepeljejo z najnižjimi stroški, nosi ponudnik. Če intervencijska agencija prevzame blago izven intervencij- skega centra, kamor se blago lahko prepelje z najnižjimi stroški, ugotovi in nosi dodatne stroške prevoza. V tem primeru stroške prevoza iz prejšnjega pododstavka ugotovi intervencijska agencija. Če intervencijska agencija v soglasju s ponudnikom shrani blago na kraju, kjer je bilo shranjeno v času ponudbe, se stroški iz drugega stavka prejšnjega pododstavka ter stroški odstranitve iz skladišča, ki se ocenijo na podlagi dejanskih cen v zadevni državi članici, odštejejo od intervencijske cene. Plačilo se opravi v 30 do 35 dneh po dnevu prevzema, 3. kot določa člen 5. (e) če odstotek zrn, ki kalijo, presega 2,5 %, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsakih dodatnih 0,1 %; (f) če odstotek raznih nečistoč (črne primesi) presega 0,5 % pri trdi pšenici oz. 1 % pri navadni pšenici, rži in ječmenu, koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,1 EUR za vsakih dodatnih 0,1 %; (g) če odstotek lisastih zrn pri trdi pšenici presega 20 %, velja znižanje cene v višini 0,2 EUR za vsak dodatni odstotek oz. njegov del; (h) če je vsebnost beljakovin v navadni pšenici nižja od 11,5 %, veljajo znižanja cen iz tabele IV Priloge VII; (i) če je vsebnost tanina v sirku, ponujenem v intervencijo, višja od 0,4 % suhe snovi, se znižanje cene izračuna po metodi, ki je opisana v Prilogi VIII. Člen 10 Vsaka oseba, ki skladišči odkupljene proizvode v imenu 1. intervencijske agencije, mora redno spremljati njihovo stanje in ohranjenost ter nemudoma obvestiti agencijo o vsaki težavi v zvezi s tem. 2. Intervencijska agencija mora preverjati kakovost shra- njenih proizvodov najmanj enkrat letno. Za ta namen se lahko vzamejo vzorci, ko se opravlja popis, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 2148/96. Člen 9 Člen 11 Cenovna povišanja in znižanja, za katera se intervencijska cena poveča ali zniža se izrazijo v evrih na tono in skupno upora- bijo, na način določen spodaj: (a) če je vsebnost vlage v žitu, ki je ponujeno v intervencijo, nižje od 14 %, velja povišanje cen iz tabele I Priloge VII. Če pa je vsebnost vlage v žitu, ponujenem v intervencijo, višja od 14 %, veljajo znižanja cen iz tabele II Priloge VII; (b) če se hektolitrska masa navadne pšenice ali ječmena, ponu- jenega v intervencijo, razlikuje od hektolitrske mase, ki znaša 76 kg/hl oz. 64 kg/hl, veljajo znižanja cen iz tabele III Priloge VII; (c) če odstotek lomljenih zrn presega 3 % pri trdi pšenici, navadni pšenici, rži ter ječmenu in 4 % pri koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsakih dodatnih 0,1 %; (d) če odstotek nečistoč presega 2 % pri trdi pšenici, 3 % pri rži, 4 % pri koruzi in sirku ter 5 % pri navadni pšenici in ječmenu, velja znižanje cene v višini 0,05 EUR za vsakih dodatnih 0,1 %; Po potrebi intervencijske agencije sprejmejo dodatne postopke in pogoje za prevzem po tej uredbi, da bi upoštevale posebne razmere v zadevni državi članici; zlasti lahko zahtevajo občasno vračanje zalog. Člen 12 Uredbi (EGS) št. 689/92 in (EGS) št. 1908/84 se nadomestita s 1. julijem 2000. Člen 13 Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se od 1. julija 2000. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 31 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 19. aprila 2000 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 32 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 PRILOGA I Trda pšenica Navadna pšenica Rž Ječmen Koruza Sirek A. Najvišja vsebnost vlage 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 12 % 10 % 5 % 10 % 5 % B. Najvišji odstotek snovi, ki ne predstav- ljajo osnovnega žita neoporečne kako- vosti: 1. Lomljena zrna 2. Nečistoče v obliki zrn (razen tistih pod točko 3) od tega: (a) zakrnela zrna (b) druga žita 6 % 5 % 3 % 9 = ; 5 % – – – – – (c) zrna, ki so jih napadli škodljivci (d) zrna, pri katerih je seme izgubilo – barvo (e) zrna, pregreta med sušenjem 0,50 % 0,50 % 1,5 % 3 % 3 % 3 % 3. Lisasta zrna in/ali zrna, okužena s 5 % fuzarijo od tega: — zrna, okužena s fuzarijo 4. Zrna, ki kalijo 5. Druge nečistoče (črne primesi) 1,5 % 4 % 3 % – – 4 % 3 % – – 4 % 3 % – – 6 % 3 % – – 6 % 3 % – – 6 % 3 % od tega: (a) tuja zrna: — škodljiva — drugo (b) poškodovana zrna: 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — zrna, poškodovana zaradi spontanega gretja ali pregretja med sušenjem 0,05 % 0,05 % — drugo (c) tuja snov (d) pleve in luske (e) rženi rožiček (f) gnila zrna (g) mrtvi insekti in delci insektov C. Najvišji odstotek v celoti ali delno lisastih 27 % zrn D. Najvišja vsebnost tanina (1) E. Najnižja hektolitrska masa (kg/hl) – 78 0,05 % 0,05 % 0,05 % – – – – – – – – – 73 70 62 – – – – – – – – 1 % – 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 33 Trda pšenica Navadna pšenica Rž Ječmen Koruza Sirek F. Najnižja vsebnost beljakovin (1): — tržno leto 2000/2001 — tržno leto 2001/2002 — od leta 2002/2003 dalje 11,5 % 11,5 % 11,5 % G. Hagbergovo padno število (v sekundah) 220 H. Najnižja vrednost sedementacije (v ml) – (1) V % suhe snovi. 10 % 10,3 % 10,5 % 220 22 – – 120 – – – – – – – – – – 34 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 1. OPREDELITEV SNOVI, RAZEN OSNOVNEGA ŽITA NEOPOREČNE KAKOVOSTI PRILOGA II 1. 1 Lomljena zrna Vsa zrna z deloma vidnim endospermom se smatrajo za lomljena zrna. Zrna, ki so bila poškodovana pri mlatenju, kakor tudi zrna brez kalčka, prav tako spadajo v to skupino. Pri koruzi so „lomljena zrna“ tista zrna, ki padejo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami premera 4,5 mm. Pri sirku so „lomljena zrna“ tista zrna, ki padejo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami premera 1,8 mm. 1. 2 Nečistoče (a) Zakrnela zrna: zrna ki, po odstranitvi ostalih primesi iz te priloge, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: navadna pšenica 2,0 mm, rž 1,8 mm, trda pšenica 1,9 mm, ječmen 2,2 mm. Kljub tej opredelitvi: — za ječmen iz Finske ali Švedske s hektolitrsko maso najmanj 64 kilogramov na hektoliter, ki je ponujen v intervencijo v omenjenih državah članicah, ali — za ječmen z vsebnostjo vlage 12,5 % ali manj, „zakrnela zrna“ pomenijo zrna, ki, potem ko odstranimo vse ostale snovi iz te priloge, padejo skozi sito z odpr- tinami premera 2,0 mm. Poleg tega v to skupino sodijo tudi od zmrzali poškodovana zrna ter nezrela (zelena) zrna. (b) Druga žita: vsa zrna, ki ne pripadajo isti vrsti kot osnovno žito. (c) Zrna, poškodovana od škodljivcev: zrna, ki so nagrizena. V to skupino spadajo tudi zrna, na katerih se nahajajo insekti. (d) Zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, listasta zrna, zrna, okužena s fuzarijo: zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka in tista pri katerih je kalček normalen in ne kali, semenska ovoj- nica je obarvana rjavo ali rjavočrno. Pri navadni pšenici se do 8 % zrn s spremenjeno barvo kalčka ne šteje za primesi. Za trdo pšenico: — zrna, ki kažejo rjavo ali rjavočrno barvo drugje kot na samem kalčku, se štejejo za lisasta zrna, — zrna, okužena s fuzarijo so zrna, pri katerih je semenski mešiček okužen s Fusarium mycelium; takšna zrna izgledajo rahlo zakrnela, nagubana ter imajo rožnate ali bele razpršene lise z nejasnimi robovi. (e) Zrna, pregreta med sušenjem, so tista, katerih zunanji izgled je spremenjen zaradi sušenja pri čezmerno visoki temperaturi, vendar niso poškodovana. 1. 3 Nakaljena zrna Nakaljena zrna, so tista zrna, pri katerih so jasno vidne s prostim očesom primarne koreninice (radikula) oziroma klični list (plumula). Ko ocenjujemo količino zrn, ki kalijo, moramo upoštevati splošni izgled vzorca. Pri nekaterih žitih je kalček štrleč, na primer pri trdi pšenici, tako se ovoj kalčka med tresenjem žita strga. Takšna zrna so podobna zrnom, ki kalijo, vendar ne sodijo v to skupino. Nakaljena zrna so le tista, kjer je kalček vidno spremenjen, kar nam pomaga, da zlahka ločimo nakaljena zrna, od normalnih zrn. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 35 1. 4 Druge nečistoče (črne primesi) (a) Tuja semena „Tuja semena“ so semena rastlin, bodisi kultiviranih ali ne, ki niso žita. Vključujejo semena, ki nimajo posebnega pomena, semena, ki se lahko uporabijo za krmo živine, in škodljiva semena. „Škodljiva semena“ so semena, ki so strupena za človeka in živali, semena, ki ovirajo ali otežujejo čiščenje in mletje žit ter semena, ki vplivajo na kakovost žitnih proizvodov. (b) Poškodovana zrna „Poškodovana zrna“ so tista zrna, ki zaradi napada gnilobe, trohnobe oziroma plesni ali zaradi bakterijskih ali podobnih okužb niso primerna za človeško prehrano ali za krmo goveda. Poškodovana zrna zajemajo tudi zrna, ki so bila poškodovana zaradi samodejnega gretja ali sušenja pri čezmerno visoki temperaturi. Takšna „pregreta“ ali „počrnela“ zrna so zrna normalne velikosti, pri katerih je semenski ovoj sivorjave do črne barve, medtem ko je zrnje na prerezu rumenorjavo do rjavočrno. Zrna, ki jih je napadla pšenična hržica, spadajo med poškodovana zrna le, če je več kot polovica zrna obarvana sivo do črno kot posledica sekundarnega napada škodljivih organizmov. Kjer je barva spremenjena na manj kot polovici zrna, se zrna štejejo med tista zrna, ki so jih napadli škodljivci. (c) Tuje snovi Vse snovi v vzorcu žita, ki ostanejo na situ z odprtinami velikosti 3,5 mm (razen zrn drugih žit in posebno velikih zrn osnovnega žita) ter tista, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, se štejejo za tuje snovi. Sem spadajo tudi kamni, pesek, delci slame ter druge nečistoče iz vzorca, ki gredo skozi sito z odprtinami veli- kosti 3,5 mm ter ostanejo na situ z odprtinami velikosti 1,0 mm. Takšna opredelitev ne velja za koruzo. Pri koruzi se vse snovi, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, štejejo za tuje snovi, poleg že navedenega iz prvega pododstavka. (d) Pleve in luske (pri koruzi: delci koruznih storžev). (e) Rženi rožički. (f) Gnila zrna. (g) Mrtvi insekti in delci insektov. 1. 5 Živi škodljivci 1. 6 Lisasta zrna, ki so izgubila steklast izgled Lisasta zrna trde pšenice so tista zrna, pri katerih jedro ni v celoti steklasto. 2. SPECIFIČNI FAKTORJI, KI JIH JE POTREBNO UPOŠTEVATI ZA VSAK TIP ŽITA PRI OPREDELITVI NEČISTOČ 2. 1 Trda pšenica Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih poškodovali škodljivci, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna ali zrna, okužena s fuzarijo ter zrna, pregreta med sušenjem. Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, gnila zrna, mrtvi insekti in delci insektov. 2. 2 Navadna pšenica Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna s spremenjeno barvo kalčka ter zrna, pregreta med sušenjem. Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, gnila zrna, mrtvi insekti in delci insektov. 36 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 2. 3 Rž Nečistoče zrn so zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci ter zrna, pregreta med sušenjem. Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, mrtvi insekti in delci insektov. 2. 4 Ječmen Nečistoče zrn, so zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci ter zrna, pregreta med sušenjem. Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov. 2. 5 Koruza Nečistoče zrn so zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci ter zrna, pregreta med sušenjem. Pri koruzi se tuje snovi vse snovi iz vzorca, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm. Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov. 2. 6 Sirk Nečistoče zrn so zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci ter zrna, pregreta med sušenjem. Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 37 PRILOGA III STANDARDNA METODA ZA DOLOČANJE DRUGIH SNOVI RAZEN OSNOVNEGA ŽITA NEOPOREČNE KAKOVOSTI 1. Pri navadni pšenici, trdi pšenici, rži in ječmenu, presejemo povprečen vzorec z maso 250 g skozi dve siti, eno z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in drugo z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, vsako sejanje traja pol minute. Da bi zagotovili konstantno sejanje, je priporočljiva uporaba mehanskega sita, na primer vibrirajoče mize s pritrje- nimi siti. Snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in tisto, ki pade skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, združimo in stehtamo kot tuje snovi. Če snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, vsebujejo snovi iz skupine „drugih žit“ in zlasti velika zrna osnovnega žita, takšne snovi in zrna vrnemo v vzorec. Med sejanjem s sitom z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm je žito potrebno podrobno pregledati glede živih škodljivcev. Iz že presejanega vzorca pripravimo s pomočjo seperatorja delni vzorec 50 do 100 g. Takšen delni vzorec stehtamo. Delni vzorec razgrnemo po mizi, nato s pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo lomljena zrna, zrna drugih žit, nakaljena zrna, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna, tuja semena, ržene rožičke, poškodovana zrna, gnila zrna, pleve in luske, žive škodljivce in mrtve insekte. Če delni vzorec vsebuje zrna v plevih, jih moramo ročno izluščiti, dobljeno pleve pa štejemo kot delce plev. Kamne, pesek in delce slame ločimo kot tuje snovi. Delni vzorec sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 2,0 mm pri navadni pšenici, 1,8 mm pri rži, 1,9 mm pri trdi pšenici, 2,2 mm pri ječmenu. Snovi, ki padejo skozi ta sita, so zakrnela zrna. Zrna, ki jih je poškodovala zmrzal ter nezrela zelena zrna spadajo v skupino „zakrnelih zrn“. 2. Povprečni vzorec mase 500 g za koruzo ter 250 g za sirek sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež veli- kosti 1,0 mm. Preverimo prisotnost živih škodljivcev in mrtvih insektov. S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo iz snovi, ki so ostale na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, kamne, pesek, delce slame in ostale tuje snovi. Te odstranjene tuje snovi dodamo snovem, ki so padle skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm in vse skupaj stehtamo. S pomočjo separatorja pripravimo iz vzorca, ki je šel skozi sito, delni vzorec 100 do 200 g pri koruzi ter 25 do 50 g pri sirku. Delni vzorec stehtamo. Razgrnemo ga po mizi v tankem sloju. S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo delce drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, nakaljena zrna, tuja semena, poškodovana zrna, pleve in luske, žive škodljivce in mrtve insekte. Nato takšen delni vzorec presejemo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami velikosti 4,5 mm pri koruzi ter 1,8 mm pri sirku. Snovi, ki padejo skozi to sito, so lomljena zrna. 3. Skupine snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kvalitete, kot je to določeno po metodah iz točk 1 in 2, je potrebno zelo pazljivo stehtati na 0,01 g natančno ter procentualno razdeliti na ves vzorec. Te podrobnosti navedemo v poro- čilu o analizi na 0,1 % natančno. Preverimo glede živih škodljivih organizmov. Splošno pravilo je, da opravimo dve analizi vsakega vzorca. Analizi se ne smeta razlikovati za več kot 10 % glede celote zgoraj navedenih zadev. 4. Pri postopkih iz točk 1, 2 in 3 uporabimo naslednje naprave: (a) separator vzorca, na primer stožčasta ali žlebičasta naprava; (b) precizna tehtnica ali tehtnica, ki se da preizkusiti; (c) sita z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm in 3,5 mm ter mrežasta sita z okroglimi odprtinami velikosti 1,8 mm in 4,5 mm. Sita so lahko pritrjena na vibrirajočo mizo. 38 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 PRILOGA IV STANDARDNA METODA ZA DOLOČANJE VLAGE V ŽITU 1. Princip Vzorec sušimo pri temperaturi 130 do 133 °C pri normalnem atmosferskem tlaku toliko časa, kot je to primerno glede na velikost delcev. 2. Področje uporabe Metoda sušenja se uporablja za žita, ki morajo biti zdrobljena tako, da najmanj 50 % zdrobljenega vzorca preide skozi sito z okroglimi odprtinami premera 1,0 mm in da na situ ne ostane več kot 10 % ostanka. Uporabljamo jo lahko tudi za moko. 3. Oprema Analitska tehtnica Drobilec mora biti izdelan iz materiala, ki ne vpija vlage. Biti mora enostaven za čiščenje, Omogočiti mora hitro in enakomerno drobljenje brez pregrevanja, stik z zrakom od zunaj mora biti omejen na minimum. Izpolnjevati mora tudi zahteve iz točke 2 (na primer razstavljivi valjčni mlin). Posoda iz nerjaveče kovine ali stekla, opremljena s pokrovom, ki se ji tesno prilega; delovna površina naj omogoča, da se vzorec po površini razprostre z 0,3 g na cm2. Električno ogrevan izotermičen sušilnik, nastavljen na temperaturo 130 do 133 °C (1) s primerno ventilacijo (2). Eksikator s kovinsko, če ni kovine, pa s porcelanasto ploščo (debelo, perforirano), ki vsebuje kakršnokoli primerno sušilno sredstvo. 4. Postopek Sušenje V posodo z znano maso natehtamo nekaj več kot 5 g zdrobljenega žita oziroma nekaj več kot 8 g zdrobljene koruze, s točnostjo 1 mg. Posodo čimprej postavi v sušilnik, segret na 130-133 °C, da preprečimo prevelik padec temperature v sušilniku. Drobnozrnato žito sušimo dve uri, koruzo pa štiri ure od trenutka, ko sušilnik ponovno doseže temperaturo 130 do 133 °C. Posodo odstranimo iz grelne komore, hitro pokrijemo ter pustimo, da se hladi v eksikatorju 30 do 45 minut. Nato ponovno stehtamo (s točnostjo 1 mg). 5. Metoda za izračun ter formule E = začetna masa vzorca, v gramih M = masa vzorca v gramih po pripravi M’ = masa vzorca v gramih po drobljenju m = masa posušenega vzorca v gramih Vsebnost vlage, izražena v odstotku pridelka, je enaka: — brez predhodne priprave (E - m) 100/E, — s predhodno pripravo ((M - m)M/M’ + E - M) 100/E = 100 (1 - Mm/EM’) Vedno opravimo dve vzporedni analizi istega vzorca. 6. Ponovljivost Razlika med vrednostma, dobljenima v vzporednih poskusih, ki ju opravi isti analitik v kratkem časovnem obdobju, ne sme presegati 0,15 g vlage na 100 g vzorca. Če je ta vrednost presežena, je potrebno postopek določanje vlage ponoviti. (1) Temperatura zraka znotraj sušilnika. (2) Sušilnik mora imeti takšno grelno sposobnost, da potem, ko nastavimo temperaturo na 130 do 133 °C, doseže to temperaturo najkas- neje v 45 minutah potem, ko smo vanjo postavili največje možno število testnih vzorcev, ki se lahko sušijo istočasno. Ventilacija mora omogočati, da se drobnozrnata žita (navadna pšenica, trda pšenica, ječmen, sirek in rž) sušijo dve uri, koruza pa štiri ure. Rezultati vseh vzorcev zdroba oz. koruze, ki so lahko sočasno v sušilniku, se naj ne razlikujejo za več kot 0,15 % od rezultatov, ki jih dobimo po triurnem sušenju drobnozrnatih žit oz. peturnem sušenju koruze. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 39 METODA ZA DOLOČANJE NELEPLJIVOSTI IN PRIMERNOSTI ZA STROJNO OBDELAVO TESTA IZ NAVADNE PŠENICE PRILOGA V 1. Naslov Metoda za testno pečenje pšenične moke 2. Področje uporabe Metoda se uporablja pri moki, ki je bila dobljena s poskusnim mletjem žita, ki se uporablja za pripravo kruha iz kvašenega testa. 3. Princip Testo pripravimo iz moke, vode, kvasa, soli in saharoze v za to določenem mešalniku. Potem, ko jih ločimo in oblikujemo, naj kosi testa počivajo 30 minut; nato jih izoblikujemo, postavimo na pladnje za pečenje in spečemo, potem, ko dokončno potrdimo čas, določen za pečenje. Beležijo se lastnosti testa. Štruce ocenimo glede na volumen in višino. 4. Sestavine 4. 1 Kvas Aktivni suhi kvas vrste Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck ali proizvod z enakimi značilnostmi. 4. 2 Voda iz pipe 4. 3 Raztopina sladkorja, soli in askorbične kisline Raztopi 30 ± 0,5 g natrijevega klorida (za komercialno rabo), 30 ± 0,5 g saharoze (za komercialno rabo) ter 0,040 ± 0,001 g askorbične kisline v 800 ± 5 g vode. Vsak dan pripravi svežo raztopino. 4. 4 Raztopina sladkorja Raztopi 5 ± 0,1 g saharoze (za komercialno rabo) v 95 ± 1 g vode. Vsak dan pripravi svežo raztopino. 4. 5 Prašek iz slada z aktivnimi encimi Za komercialno rabo 5. Oprema in naprave 5. 1 Prostor za peko Preverjamo temperaturo, ki naj bo med 22 in 25 °C. 5. 2 Hladilnik Za vzdrževanje temperature 4 ± 2 °C. 5. 3 Tehtnica Maksimalna zmogljivost 2 kg, natančnost 2 g. 5. 4 Tehtnica Maksimalna zmogljivost 0,5 kg, natančnost 0,1 g. 5. 5 Analitična tehtnica Natančnost 0,1×10-3 g. 40 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 5. 6 Mešalnik Stephan UMTA 10 z ročnim modelom mešalnika „Detmold“ (Stephan Soehne GmbH) ali podobna naprava z enakimi značilnostmi. 5. 7 Prostor za preizkušanje Preverjamo temperaturo, ki naj bo 30 ± 1 °C. 5. 8 Odprte plastične škatle Narejene iz polimetilmetakrilata (Plexiglas, Perspex). Notranje mere: 25 × 25 × 15 cm višine, debelina sten 0,5 ± 0,05 cm. 5. 9 Kvadratne plastične plošče Narejene iz polimetilmetakrilata (Plexiglas, Perspex). Najmanj 30 × 30 cm, debeline 0,5 ± 0,05 cm. 5. 10 Oblikovalec Brabenderjev homogenizator kep (Brabander OHG) ali podobna naprava z enakimi značilnostmi. 6. Vzorčenje V skladu s standardom Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 101. 7. Postopek 7. 1 Ugotavljanje vpijanja vode Vpijanje vode ugotovimo na podlagi standarda Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 115/1. 7. 2 Ugotavljanje dodajanja praška iz slada Ugotovi „padno število“ moke v skladu s standardom ISO 3093-1982. Če je padno število višje od 250, ugotovi potreben dodatek praška iz slada, da dobiš vrednost 200 do 250, tako da uporabiš vrsto mešanic moke, ki jim dodajaš vedno več praška iz slada (4. 5). Če je „padno število“ nižje od 250, prašek iz slada ni potreben. 7. 3 Ponovno aktiviranje aktivnega suhega kvasa Naravnaj temperaturo raztopine sladkorja (4. 4) na 35 ± 1 °C. Kani en del aktivnega suhega kvasa v štiri dele pripravljene raztopine sladkorja. Ne mešaj. Zavrti, če je potrebno. Vse skupaj pusti stati 10 ± 1 minut, nato premešaj, da dobiš homogeno raztopino. Raztopino porabi v 10 minutah. 7. 4 Prilagoditev temperature moke in tekočine za testo Temperatura moke in vode mora biti prilagojena, da testo po mešanju doseže temperaturo 27 ± 1 °C. 7. 5 Sestava testa Stehtaj na 2 g natančno 10 y/3 moke z dejansko vlago (ustreza 1 kg moke na osnovi 14 % vlage), kjer „y“ pred- stavlja količino moke, uporabljene pri farinografskem testu (glej standard Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 115, klavzula 9. 1). Na 0,2 g natančno stehtaj potrebno količino praška iz slada, da dobiš „padno število“ v vrednosti 200 do 250 (7. 2). Stehtaj 430 ± 5 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline (4. 3) ter skupni masi v vrednosti (x-9) 10 y/3 g (glej 10. 2) dodaj vodo, kjer „x“ predstavlja količino uporabljene vode pri farinografskem testu (glej standard Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 115, klavzula 9. 1). To skupno maso (navadno med 450 in 650 g) moramo doseči na 1,5 g natančno. Stehtaj 90 ± 1 g raztopine kvasa (7. 3). Zabeleži skupno maso testa (P), ki predstavlja vsoto mase moke, raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline in vode, raztopine kvasa in praška iz slada. 7. 6 Mešanje Preden začneš, ogrej mešalnik na temperaturo 27 ± 1 °C s pomočjo primerne ogrete vode. Zlij tekoče sestavine testa v mešalnik, nato dodaj moko in prašek iz slada. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 41 Prižgi mešalnik (hitrost 1, 1 400 vrtljajev/min) in mešaj 60 sekund. Dvajset sekund po pričetku mešanja obrni strgalo, ki je pritrjeno na pokrov mešalne sklede za dva obrata. Izmeri temperaturo testa. Če ni znotraj območja 26 do 28 °C, ga zavrži in potem, ko prilagodiš temperaturo sestavin, zmešaj novega. Zabeleži značilnosti testa s pomočjo enega od naslednjih opisov: — nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, ali — lepljivo in neprimerno za strojno obdelavo. Da bi ga po končanem mešanju ocenili kot „nelepljivo in primerno za strojno obdelavo“, mora testo imeti izgled koherentne mase, ki se skoraj ne lepi na skledo oz. vreteno mešalnika. Testo mora biti takšno, da ga lahko primemo z roko in vzamemo iz sklede z eno samo kretnjo, v celoti brez vidnega ostanka. 7. 7 Ločevanje in oblikovanje v kepe Stehtaj na 2 g natančno tri kose testa s pomočjo naslednje enačbe: p = 0,25 P, kjer pomeni: p = masa tehtanega kosa testa P = skupna masa testa. V oblikovalcu (5. 10) takoj oblikuj kose 15 sekund, nato jih v prostoru za preizkus (5. 7) za 30 ± 2 minut postavi na kvadratne plastične plošče (5. 9), pokrite z narobe obrnjenimi plastičnimi škatlami (5. 8). Ne uporabljaj moke za potresanje. 7. 8 Oblikovanje Prinesi kose testa na plastičnih ploščah, pokrite z narobe obrnjenimi plastičnimi škatlami, do oblikovalca (5. 10) in ponovno oblikuj vsak kos 15 sekund. Pokrov s kosa testa odstrani šele tik pred oblikovanjem. Še enkrat zapiši značilnosti testa s pomočjo enega od naslednjih opisov: — nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, ali — lepljivo in neprimerno za strojno obdelavo. Da bi ga po končanem mešanju ocenili kot „nelepljivo in primerno za strojno obdelavo“, se testo skoraj ali popol- noma nič ne lepi na skledo, tako da se lahko prosto vrti in oblikuje pravilno kroglo med delovanjem stroja. Ob koncu postopka, ko dvignemo pokrov posode, se testo ne sme lepiti na stene posode za oblikovanje. (7. 9; 7. 10; 8. ) 9. Poročilo o testiranju Poročilo o testiranju mora vsebovati naslednje: — lastnosti testa po mešanju in pri oblikovanju, — „padno število“ moke brez dodatka praška iz slada, — opažene nepravilnosti. Vključuje tudi naslednje stvari: — metodo, ki smo jo uporabili, — vse potrebne podrobnosti za identifikacijo vzorca. 10. Splošne opombe 10. 1 10. 2 Enačba za izračun količine tekočine za testo temelji na naslednjih ugotovitvah: Dodatek x ml vode 300 g moke pri 14 % vlagi da zahtevano gostoto. Pri preizkusu pečenja uporabimo 1 kg moke (14 % vlage), x temelji na 300 g moke, pri preizkusu pečenja pa potrebujemo x, ki ga delimo s tri in pomnožimo z 10 g vode, torej 10 x/3 g. 42 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 430 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline vsebuje 15 g soli ter 15 g sladkorja. Teh 430 g raztopine predstavlja del tekočine za testo. Torej da bi dodali 10 x/3 g vode testu, moramo dodati (10 x/3 + 30) g teko- čine za testo, ki je sestavljen iz 430 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline ter dodatno količino vode. Čeprav del dodane vode v raztopini kvasa vpije sam kvas, takšna raztopina prav tako vsebuje „prosto“ vodo. Poljubno sklepamo, da 90 g kvasa vsebuje 60 g „proste“ vode. Količino tekočine za testo je potrebno popraviti za teh 60 g „proste“ vode v raztopini kvasa, tako moramo na koncu dodati 10 x/3 plus 30 minus 60 g. Drugače povedano: (10 x3 + 30) - 60 = 10 x/3 - 30 = (x/3 - 3) 10 = (x - 9) 10/3, enačbe iz klavzule 7. 5. Če je, na primer, dodatek vode x v farinografskem testu znašal 165 ml, moramo to vrednost v enačbi nadomestiti, torej dodamo 430 g vode z raztopino sladkorja, soli in askorbične kisline skupni masi: (cid:1) ð165 - 9Þ (cid:2)10=3= 156 × 10/3 = 520 g 10. 3 Ta metoda pa se ne more direktno uporabljati za pšenico. Da bi ugotovili značilnosti pečenja pri pšenici, upora- bimo naslednji postopek: Očistimo pšenico in ugotovimo vsebnost vlage očiščene pšenice. Če je vsebnost vlage med 15,0 % in 16,0 %, pšenice ne pripravljamo. Če pa je vsebnost vlage zunaj teh vrednosti, je potrebno najmanj tri ure pred mletjem vsebnost vlage prilagoditi na 15,5 ± 0,5 %. Pšenico zmeljemo v moko s pomočjo Buehlerjevega laboratorijskega mlina MLU 202, ali Brabenderjevega Quadrumat Senior mlina ali podobne naprave z enakimi značilnostmi. Izberemo metodo mletja, ki da vsaj 72 % moke pri vsebnosti pepela 0,50 do 0,60 % na osnovi suhe snovi. Ugotovimo vsebnost pepela v moki v skladu z Prilogo I Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 (UL L 147, 30. 6. 1995, str. 7) ter vsebnost vlage po tej uredbi. Izračunamo stopnjo ekstrakcije s pomočjo enačbe: (cid:1) ð ð E ¼ 100 - f ÞF Þ= 100 - w ð (cid:2)x 100 %, ÞW kjer je E f = stopnja ekstrakcije = vlaga v moki w = vsebnost vlage v pšenici F = masa dobljene moke z vsebnostjo vlage f W = masa zmlete pšenice z vsebnostjo vlage w. Opomba: podatki, ki se nanašajo na sestavine in uporabljene pripomočke, so objavljeni v Dokumentu T 77/300 z dne 31. marca 1977 inštituta Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO - Postbus 15, Wageningen, Nizozemska. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 43 PRILOGA VI DOLOČANJE STOPNJE IZGUBE STEKLASTEGA IZGLEDA 1. Princip Za ugotavljanje odstotka zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled, uporabimo le del vzorca. Zrna prerežemo s pomočjo Pohlovega rezalnika zrn ali podobnega inštrumenta. 2. Oprema in naprave — Pohlov rezalnik zrn ali podoben inštrument, — pinceta, skalpel, — pladenj ali krožnik. 3. Postopek (a) Uporabimo vzorec v vrednosti 100 g, pred tem odstranimo vse druge snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti. (b) Vzorec razgrnemo na pladnju in ga enakomerno razporedimo. (c) Vstavimo ploščo v rezalnik za rezanje zrn in razgrnemo pest zrn po rešetki. Potolčemo, da dobimo le po eno zrno v vsaki luknji. Spustimo premični del, ki drži zrna na mestu, nato jih prerežemo. (d) Pripravimo dovolj plošč, tako da prerežemo vsaj 600 zrn. (e) Preštejemo zrna, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). (f) Izračunamo odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). 4. Zapis rezultatov I = masa tistih snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kakovosti, v gramih. M = odstotek pregledanih očiščenih zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). 5. Rezultat V delu, ki smo ga testirali, je odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“), naslednji: (M × (100 - 1))/100 =. 44 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 PRILOGA VII TABELA I Povečanje cene glede na vsebnosti vlage Vsebnost vlage (%) Povečanje cene (EUR/t) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 45 TABELA II Znižanje cen na podlagi vsebnosti vlage Vsebnost vlage (%) Znižanje cene (EUR/t) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 TABELA III Znižanje cen glede na hektolitrsko maso Vrsta žita Hektolitrska masa (kg/hl) Znižanje cene (EUR/t) Navadna pšenica manj kot 76 do 75 manj kot 75 do 74 manj kot 74 do 73 Ječmen manj kot 64,0 do 62,0 0,5 1,0 1,5 1,0 TABELA IV Znižanje cen glede na podlagi vsebnosti beljakovin Vsebnost beljakovin (1) (N x 5,7) Tržno leto 2000/2001 Tržno leto 2001/2002 manj kot 11,5 do 11,0 manj kot 11,0 do 10,5 manj kot 10,5 do 10,3 manj kot 10,3 do 10,0 (1) V % suhe snovi. 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 (EUR/t) Od tržnega leta 2002/2003 dalje 2,5 5 46 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 PRILOGA VIII Praktična metoda, ki jo uporabljajo agencije za določanje znižanja cene sirka 1. Osnovni podatki P = odstotek tanina v surovem proizvodu 0,4 % = odstotek tanina, nad katerim se cena zniža 11 % (1) = znižanje, ki ustreza 1 % tanina v suhi snovi 2. Izračun znižanja Znižanje cene v eurih, ki predstavlja intervencijsko ceno, izračunamo v skladu z naslednjo formulo: Þ 11 P - 0,40 ð (1) Znižanje cene sirka na podlagi vsebosti tanina v 1 000 g suhe snovi (a) Energija, ki jo dobi perutnina pri presnovi 1 000 g suhe snovi v sorgumu sirku s teoretično vsebnostjo tanina 0 %: 3 917 K kalorij. (b) Zmanjšanje energije, ki jo dobi perutnina pri presnovi 1 000 g suhe snovi v sorgumu sirku na vsak dodatni odstotek tanina: 419 K kalorij. (c) Razlika v odstotkih med največjo vsebnostjo tanina v sorgumu sirku, primernem za odkup ter vsebnostjo tanina v sorgumu sirku standardne kvalitete kakovosti: 1,0 - 0,30 = 0,70. (d) Razlika v odstotkih med energijo, ki jo dobi perutnina pri presnovi sirka z 1,0 % tanina ter energijo, ki jo dobi perutnina pri presnovi sirka z isto vsebnostjo tanina kot pri standardni kakovosti (0,30 %): (cid:2) (cid:1) 100 - Þ ð 3 917 - 419 x 1,0 Þ ð 3 917 - 419 x 0,30 x 100 ¼ 7,74 % (e) Znižanje, ki ustreza 1 % vsebnosti tanina v suhi snovi nad vrednostjo 0,30 % 7,74 0,70 ¼ EUR 11


title: PREGUNTA ESCRITA E-1268/00 de Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) a la Comisión. Escuela de Negocios Euro-Árabe.

eurovoc_concepts:
EU financing
Euro-Arab cooperation
international school
management training

formats: html pdf print

text: C 374 E/214 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 busca de ayuda. A la muchacha, confiada al padre por la sentencia de divorcio de los progenitores, le resulta insoportable vivir con Øl en un ambiente islÆmico y en un pa(cid:237)s que, como es notorio, pisotea muchos de los derechos que las mujeres europeas consideran inalienables. Erica es ciudadana italiana y quiere volver a vivir en Italia con su madre y su hermanita. Las autoridades italianas la han tomado bajo su protecci(cid:243)n y le prestan toda la ayuda que necesita, como prevØ la ley italiana. Por otro lado, resulta dif(cid:237)cil hacerla salir del pa(cid:237)s para que pueda reunirse con su madre, como es su deseo y se ha reiterado en una carta escrita al Presidente de la Repœblica Italiana, Carlo Azeglio Ciampi. ¿QuØ medidas piensa tomar la Comisi(cid:243)n para que su delegado ayude a la Embajada italiana en la operaci(cid:243)n que estÆ desarrollando para realizar la voluntad de Erica y hacer que pueda volver a vivir en Europa con su madre? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de mayo de 2000) La Comisi(cid:243)n no tiene representaci(cid:243)n en Kuwait. No ha ha sido informada del caso planteado por Su Seæor(cid:237)a, que no es por otra parte competencia suya, sino de los Estados miembros y, mÆs concretamente, de las relaciones bilaterales entre Italia y Kuwait. La Comisi(cid:243)n conf(cid:237)a en que las autoridades de los dos pa(cid:237)ses solucionarÆn este problema en el marco de la ley y en interØs de la joven. (2000/C 374 E/253) PREGUNTA ESCRITA E-1268/00 de Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: Escuela de Negocios Euro-`rabe La Resoluci(cid:243)n del Parlamento Europeo del 30 de marzo de 1984 (1) cre(cid:243) en Espaæa una Universidad Euro- `rabe en el marco del diÆlogo Euro-`rabe establecido entre la entonces Comunidad Econ(cid:243)mica Europea y la Liga `rabe. El Proyecto de creaci(cid:243)n de la Escuela Euro-`rabe de Negocios ubicada en Granada fue aprobado por el ComitØ MediterrÆneo de la Comisi(cid:243)n Europea el 21 de septiembre de 1994. La Conferencia EuromediterrÆnea de Barcelona en noviembre de 1995 hace referencia a la escuela y el importante papel que ha de desempeæar en el campo de la formaci(cid:243)n profesional y la educaci(cid:243)n, por lo que es indiscutible su interØs como proyecto de cooperaci(cid:243)n regional en el Ærea mediterrÆnea. En el presupuesto de 1999 el Parlamento Europeo aprob(cid:243) una partida presupuestaria de 100 000 € para la escuela (A-3119), todav(cid:237)a no desembolsada por la Comisi(cid:243)n, as(cid:237) como una subvenci(cid:243)n comprometida de 380 000 €; al mismo tiempo la Comisi(cid:243)n dot(cid:243) a la escuela con un fondo de amortizaci(cid:243)n de 6 M€, de los que te(cid:243)ricamente s(cid:243)lo se pueden utilizar los intereses, pero las dificultades burocrÆticas impiden la utilizaci(cid:243)n de los mismos. 1. ¿CuÆles son las causas que impiden la utilizaci(cid:243)n de los fondos citados? 2. ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que las dificultades econ(cid:243)micas expuestas pueden impedir el funcionamiento de tan importante proyecto de cooperaci(cid:243)n Euro-`rabe en una regi(cid:243)n vital para los intereses de Europa, como consta en las numerosas resoluciones del Parlamento Europeo y declaraciones de la Comisi(cid:243)n y el Consejo? 3. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n voluntad pol(cid:237)tica de prestar la mÆxima cooperaci(cid:243)n y ayuda financiera a la Escuela de Negocios Euro-`rabe por tratarse de un proyecto que repercute muy positivamente en el intercambio de experiencias y formaci(cid:243)n de directivos empresariales del mundo Ærabe y de Europa? (1) DO C 117 de 30. 4. 1984, p. 165. 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/215 Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de mayo de 2000) Se encarg(cid:243) un estudio de rehabilitaci(cid:243)n a expertos para que examinasen los objetivos iniciales de la Escuela Euro-`rabe de Negocios (EAMS) y los resultados obtenidos hasta ahora. Las conclusiones de la evaluaci(cid:243)n realizada por dichos expertos ponen de manifiesto que existe una diferencia sustancial entre los objetivos iniciales y los resultados alcanzados. En este momento se estÆ evaluando atentamente el proyecto de la Escuela Euro-`rabe de Negocios para determinar el mejor plan de actuaci(cid:243)n para el futuro de la misma. La Comisi(cid:243)n es consciente de las dificultades econ(cid:243)micas de la Escuela y de la importancia de este proyecto y tratarÆ de tomar las decisiones objetivas mÆs favorables para los interesados. (2000/C 374 E/254) PREGUNTA ESCRITA E-1291/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: Proyecto de construcci(cid:243)n de una estaci(cid:243)n depuradora en el Concejo de Gondomar en el marco del proyecto de saneamiento integral de la R(cid:237)a de Vigo financiado por el Fondo de Cohesi(cid:243)n La decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre la concesi(cid:243)n de una ayuda del Fondo de Cohesi(cid:243)n al conjunto de proyectos de saneamiento integral de la R(cid:237)a de Vigo (Decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n 95/11/61/035) prevØ una actuaci(cid:243)n espec(cid:237)fica para el saneamiento integral de Gondomar y del r(cid:237)o Miæor, siendo el coste de este proyecto espec(cid:237)fico de 4 836 036 ecus. En el caso del saneamiento de Gondomar, la primera fase consiste en la construcci(cid:243)n de una estaci(cid:243)n depuradora y diversos colectores, construcci(cid:243)n que ya estÆ concluida, pero que aœn no funciona oficialmente. Este proyecto ha creado una gran polØmica en la poblaci(cid:243)n y fue denunciado ante el Defensor del Pueblo de Galicia, ya que la depuradora fue construida en terrenos privados de un œnico propietario, realizÆndose el contrato de venta de una forma secreta e irregular y siendo la venta sumamente provechosa, desde el punto de vista econ(cid:243)mico, para el propietario, el cual, ademÆs de eso, solicita ahora una recalificaci(cid:243)n de los terrenos para proceder a la construcci(cid:243)n de una urbanizaci(cid:243)n. AdemÆs, la carretera de acceso a la depuradora pasa por los terrenos de ese propietario (v(cid:237)a que une la carretera Ramallosa-Gondomar) a la parroquia de Dornas, en el Concejo de Gondomar) y no estÆ terminada, lo que impide el acceso a la misma. ¿Puede encargar la Comisi(cid:243)n una investigaci(cid:243)n sobre estos hechos y una evaluaci(cid:243)n y seguimiento del proyecto descrito, que continœa paralizado y que presenta incluso irregularidades de funcionamiento? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de junio de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 374 E/255) PREGUNTA ESCRITA P-1302/00 de Andrew Duff (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Declaraci(cid:243)n del Secretario General Adjunto del Consejo ¿EstÆ de acuerdo el Presidente de la Comisi(cid:243)n, en su calidad de miembro del Consejo Europeo, con la declaraci(cid:243)n ante la Comisi(cid:243)n de Asuntos Institucionales el 3 de abril del Sr. Philippe de Boissieu, Secretario General Adjunto del Consejo, de que el Consejo Europeo no hab(cid:237)a le(cid:237)do las conclusiones de la Presidencia y que no pod(cid:237)a explicarlas?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1279/00 von Emmanouil Mastorakis (PSE) an die Kommission. Die Entwicklung von Inselregionen.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
aid system
economic development
island region
peripheral region
regional policy
sustainable development

text: C 113 E/6 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 4. 2001 Was Kraftstoffe anbelangt, so sieht der von der Kommission im Jahre 1997 genehmigte Vorschlag zur Umstrukturierung des Gemeinschaftssystems zur Besteuerung von Energieerzeugnissen (2) vor, da(cid:223) die Mitgliedstaaten die Energiesteuern ohne f(cid:246)rmliche Genehmigung durch die Kommission oder den Rat nach der Kraftstoffqualit(cid:228)t staffeln k(cid:246)nnen, wenn das vorgebene Mindeststeuerniveau beachtet wird. Dieser Vorschlag steht im Einklang mit den Auto-Oil-Richtlinien (Richtlinie 98/69/EG des Europ(cid:228)ischen Parla- ments und des Rates vom 13. Oktober 1998 (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen gegen die Verunreinigung der Luft durch Emissionen von Kraftfahrzeugen und zur ˜nderung der Richtlinie 70/220/EWG des Rates (3) und Richtlinie 98/70/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 13. Oktober 1998 1998 (cid:252)ber die Qualit(cid:228)t von Otto- und Dieselkraftstoffen und zur ˜nderung der Richtlinie 93/12/EWG des Rates (3)), ist aber noch immer im Rat anh(cid:228)ngig. Die indirekten Steuern auf Kraftfahrzeuge sind bisher nur in geringem Umfang gemeinschaftsrechtlich geregelt und dementsprechend sind die einschl(cid:228)gigen Steuervorschriften der Mitgliedstaaten kaum harmo- nisiert. Die Ann(cid:228)herung der Kraftfahrzeugbesteuerung hat sich aufgrund der in Steuerangelegenheiten erforderlichen Einstimmigkeit als sehr schwierig erwiesen. Die Kommission plant eine Mitteilung (cid:252)ber die Besteuerung von Kraftfahrzeugen, um einen Ansto(cid:223) f(cid:252)r Gespr(cid:228)che mit den Mitgliedstaaten und anderen Institutionen der Gemeinschaft (cid:252)ber k(cid:252)nftige Verhaltens- optionen auf Gemeinschafts- und nationaler Ebene, auch zur Frage von Anreizen zur F(cid:246)rderung fort- schrittlicherer Kraftstoffe und umweltfreundlicherer Fahrzeuge, zu vermitteln. Etwaige Verg(cid:252)nstigungen bei den Einfuhrabgaben auf umweltfreundliche Autos m(cid:252)ssen mit den Verpflich- tungen der Gemeinschaft im Rahmen der WTO in Einklang stehen. Welche M(cid:246)glichkeiten es dabei gibt, w(cid:228)re daher am besten zusammen mit den Handelspartnern der Gemeinschaft zu erkunden. Etwaige ˜nderungen der Verbrauchsteuers(cid:228)tze k(cid:246)nnten zusammen mit den Mitgliedstaaten im Rahmen der Vorbereitungen f(cid:252)r eine neue, umfassende Verhandlungsrunde (cid:252)ber Handelsfragen er(cid:246)rtert werden. (1) ABl. L 44 vom 16. 2. 2000. (2) KOM(97) 30 endg. (3) ABl. L 350 vom 28. 12. 1998. (2001/C 113 E/006) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1279/00 von Emmanouil Mastorakis (PSE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Die Entwicklung von Inselregionen Das Parlament hat eine Entschlie(cid:223)ung zu den Leitlinien f(cid:252)r das Haushaltsverfahren 2001 (cid:129) Einzelplan III (cid:129) Kommission (A5-0070/2000 (cid:129) Bericht HAUG) angenommen; darin wird in Ziffer 33 unter der (cid:220)berschrift (cid:132)Neue Politikbereiche(cid:147) die Bedeutung einer angemessenen Bereitstellung von Mitteln f(cid:252)r Bereiche hervorgehoben, die durch den Vertrag von Amsterdam neu eingef(cid:252)hrt bzw. verst(cid:228)rkt worden sind, wie beispielsweise die Entwicklung von Inselregionen in der Europ(cid:228)ischen Union. Welche Ma(cid:223)nahmen schl(cid:228)gt die Kommission zwecks Umsetzung dieser neuen Politik zur Entwicklung von Inselregionen vor? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (15. Juni 2000) Sardinien, Sizilien, alle griechischen Inseln sowie die Regionen in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage k(cid:246)nnen im Programmplanungszeitraum 2000-2006 Strukturfondsmittel im Rahmen von Ziel 1 erhalten. Nach den Entscheidungen der Kommission sind au(cid:223)erdem zahlreiche Inseln in elf der zw(cid:246)lf betroffenen Mitglied- staaten auf Basis der von den nationalen Beh(cid:246)rden eingereichten Vorschl(cid:228)ge im Rahmen von Ziel 2 f(cid:246)rderf(cid:228)hig. Am 1. Juli 1999 hat die Kommission die Leitlinien f(cid:252)r die Strukturfondsprogramme des Programmpla- nungszeitraums 2000-2006 angenommen, in denen die gemeinschaftlichen Schwerpunkte des neuen Programmplanungszeitraums festgelegt sind. Einige dieser Schwerpunkte h(cid:228)ngen unmittelbar mit den Problemen der Inselregionen zusammen: Notwendigkeit, die Verkehrsanbindung dieser Regionen zu verbessern, Einsatz erneuerbarer Energietr(cid:228)ger, insbesondere unter dem Gesichtspunkt des Wei(cid:223)buchs f(cid:252)r 18. 4. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 113 E/7 eine Gemeinschaftsstrategie und des Aktionsplans zum Thema erneuerbare Energietr(cid:228)ger (1), F(cid:246)rderung neuer Dienste im Bereich der neuen Kommunikationstechnologien, sparsame Bewirtschaftung der Wasser- ressourcen, F(cid:246)rderung eines nachhaltigen Qualit(cid:228)tstourismus, der die Aufnahmekapazit(cid:228)ten des jeweiligen Ortes ber(cid:252)cksichtigt. Au(cid:223)erdem wird in den Leitlinien f(cid:252)r die Gemeinschaftsinitiative Interreg, die die Kommission am 28. April 2000 angenommen hat (2), ausdr(cid:252)cklich betont, da(cid:223) die Einbeziehung der Inselregionen ein Schwer- punktbereich der transnationalen Zusammenarbeit ist, dem durch die Bereitstellung entsprechender Finanzmittel f(cid:252)r diese Regionen Rechnung getragen werden muss. Des Weiteren soll auch im Rahmen der interregionalen Zusammenarbeit auf die Einbeziehung der Inselregionen geachtet werden. Um den nat(cid:252)rlichen Nachteilen der kleinen Inseln des ˜g(cid:228)ischen Meeres besser Rechnung zu tragen, sieht die Verordnung (EWG) Nr. 2019/93 des Rates vom 19. Juli 1993 (cid:252)ber Sonderma(cid:223)nahmen f(cid:252)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der kleineren Inseln des ˜g(cid:228)ischen Meeres (3) spezielle Ma(cid:223)nah- men f(cid:252)r diese Inseln vor. Dar(cid:252)ber hinaus geh(cid:246)ren einige Inseln einer besonderen Gruppe an, n(cid:228)mlich den Gebieten in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage. Diese Gebiete haben eine Reihe gemeinsamer Nachteile, die in Artikel 299 Absatz 2 (ex-Artikel 227) des EG-Vertrags genannt sind. Am 14. M(cid:228)rz 2000 hat die Kommission einen Bericht (cid:252)ber die Anwendung des neuen Artikels angenommen (4). (1) KOM(97) 599 endg. (2) KOM(2000) 1101 endg. (3) ABl. L 184 vom 27. 7. 1993. (4) KOM(2000) 147 endg. (2001/C 113 E/007) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1287/00 von Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Schwerwiegende Probleme durch die Desertifikation in Valencia (Spanien) Vor kurzem fand in Valencia (Spanien) ein von der Europ(cid:228)ischen Gesellschaft f(cid:252)r den Erhalt des Bodens (ESSC) veranstalteter Kongre(cid:223) zum Thema Desertifikation statt. In den Schlu(cid:223)folgerungen betonen die mehr als 400 Wissenschaftler und Experten, die das Gutachten mit erstellt haben, da(cid:223) Spanien das Land in ganz Europa ist, das am st(cid:228)rksten unter diesem Ph(cid:228)nomen leidet (60 % des spanischen Staatsgebietes sind in besorgniserregendem Ma(cid:223)e von der Desertifikation betroffen). In der Autonomen Gemeinschaft Valencia sind 40 % der Landfl(cid:228)che in Mitleidenschaft gezogen, wobei zwischen 5 % und 7 % der B(cid:246)den irreparable Sch(cid:228)den aufweisen. In einer Erkl(cid:228)rung von Herrn Fischler, Mitglied der Kommission, (siehe Antwort auf die Anfrage E-1563/ 95 (1)) weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) (cid:132)der Schl(cid:252)ssel f(cid:252)r eine wirksame Bek(cid:228)mpfung der Desertifika- tion (cid:133) in einer vern(cid:252)nftigen, fachgerechten und umweltfreundlichen Nutzung der B(cid:246)den wie auch in einer traditionellen und umsichtigen Nutzung der Wasserreserven (liegt). (cid:147) Die Arbeiten f(cid:252)r die Umsetzung der zuk(cid:252)nftigen Gew(cid:228)sserrahmenrichtlinie werden aus (cid:228)hnlichen Motiven durchgef(cid:252)hrt. Gegenw(cid:228)rtig sieht jedoch die Lage in der genannten Autonomen Gemeinschaft Valencia folgenderma(cid:223)en aus: (cid:129) in der Landwirtschaft und beim St(cid:228)dtebau werden bestimmte Methoden angewandt, die gravierende Auswirkungen auf den Grundwasserspiegel in Regionen wie Les Mar(cid:237)nes, Marjal de Almenara, Marjal de Peæ(cid:237)scola oder Marjal de Pego-Oliva haben, (cid:129) ferner sind Wasserumleitungen (cid:129) wie beispielsweise die von Xucar-Vinalop(cid:243) (cid:129) geplant, die negative Auswirkungen auf den See Albufera de Valencia (Schutzgebiet im Rahmen von LIFE) haben werden, (cid:129) wegen mangelnder Bodenerhaltung nimmt die Nitratverschmutzung des Wassers zu, (cid:129) derzeit wird ein Freizeitpark gebaut (Terra M(cid:237)tica), dessen Wasserbedarf zur Folge hat, da(cid:223) sich der Wassermangel in einer Region, die besonders von der Trockenheit betroffen ist, bis zum Jahr 2002 verdoppeln wird, (cid:129) es wurden und werden Golfpl(cid:228)tze gebaut (Peæ(cid:237)scola, Benidorm y Finestrat, Manises), ohne da(cid:223) der voraussichtliche Wasserbedarf gesch(cid:228)tzt wurde, usw


title: Panorama of European business 1999 : Data 1988-98: Professional version.

eurovoc_concepts:
EU statistics
database
economic activity
economic analysis
professional association
statistical method


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1368/00 υποβολή: Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Κατάλληλη συνεκτίμηση του ευρωπαϊκού στόχου: Ισότητα ευκαιριών για άνδρες και γυναίκες στο σχεδιασμό προγράμματος του στόχου 1, Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας (ΟΔΓ).

eurovoc_concepts:
Germany
eligibility criteria
equal treatment
less-favoured region

text: C 89 E/32 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 3. 2001 ypostoy·n epejergasi·a se a·llew perioxe·w tvn Ka·tv Xvrv·n. Epi· toy paro·ntow, h ollandikh· nomouesi·a epitre·pei ento·w poly· aysthrv·n ori·vn th diasynoriakh· epejergasi·a apoblh·tvn, en prokeime·nv thn apote·frvsh tvn biomhxanikv·n apoblh·tvn stiw germanike·w egkatasta·seiw toy Eschweiler-Weisweiler. H ejagvgh· apoblh·tvn prow epanaxrhsimopoi·hsh epitre·petai, ypo· ton o·ro o·ti o baumo·w epanaxrhsimopoi·hshw ekto·w tvn syno·rvn ua ei·nai i·sow h· anv·terow toy baumoy· xrhsimopoi·hshw stiw Ka·tv Xv·rew. (cid:201)xei enhmervuei· h Epitroph· sxetika· me th mele·th peri· «tvn nomikv·n ptyxv·n thw diasynoriakh·w epejergasi·aw tvn apoblh·tvn» poy pragmatopoi·hse to Panepisth·mio toy Ma·strixt kato·pin entolh·w toy Emporikoy· Epimelhthri·oy thw Noti·oy Ollandi·aw; Ea·n nai, pv·w ante·drase h Epitroph· sta sympera·smata thw en lo·gv mele·thw; Mporei· na anafe·rei h Epitroph· pv·w symbiba·zetai h politikh· tvn Ka·tv Xvrv·n o·son afora· toyw periorismoy·w stiw eisagvge·w kai tiw ejagvge·w orisme·nvn apoblh·tvn prow dia·uesh h· epejergasi·a, me ton kanonismo· EOK sxetika· me thn epi·blech kai ton e·legxo thw metafora·w apoblh·tvn ento·w thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw, kauv·w kai kata· thn ei·sodo kai thn e·jodo apo· ayth· (kanonismo·w 259/93/EOK (1)), e·xontaw kyri·vw ypo·ch thn eyrvpai¤kh· nomologi·a (o·pvw metajy· a·llvn stiw ypoue·seiw C-2/90 kai C-203/96); (1) EE L 30 thw 6. 2. 1993, sel. 1. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Ioyni·oy 2000) O kanonismo·w (EOK) ariu. 259/93 toy Symboyli·oy thw 1hw Febroyari·oy 1993 sxetika· me thn parakoloy·uhsh kai ton e·legxo tvn metaforv·n apoblh·tvn sto esvteriko· thw Koino·thtaw kauv·w kai kata· thn ei·sodo kai e·jodo· toyw, antidiaste·llei ta forti·a apoblh·tvn prow ana·kthsh apo· ta forti·a apoblh·tvn prow dia·uesh. H Epitroph· uevrei· thn apote·frvsh me ana·kthsh thw ene·rgeiaw, vw ene·rgeia ana·kthshw (R1) dyna·mei toy pararth·matow II B thw odhgi·aw 75/442/EOK toy Symboyli·oy thw 15hw Ioyli·oy 1975 peri· apoblh·tvn (1), o·pvw ayth· tropopoi- h·uhke. H apote·frvsh xvri·w energeiakh· ana·kthsh uevrei·tai vw ene·rgeia dia·ueshw (D10) dyna·mei toy pararth·- matow II A thw i·diaw odhgi·aw. (cid:211)son afora· ta forti·a apoblh·tvn prow dia·uesh, to a·ruro 4 para·grafow 3 shmei·o (a) peri·ptvsh (i) toy kanonismoy· (EOK) ariu. 259/93 epitre·pei sta kra·th me·lh na lamba·noyn me·tra gia th genikh· h· merikh· apago·reysh tvn metaforv·n apoblh·tvn h· na proba·lloyn systhmatika· antirrh·seiw gia tiw en lo·gv metafore·w, kat(cid:146)efarmogh·n tvn arxv·n thw eggy·thtaw, thw proteraio·thtaw ajiopoi·hshw kai thw ayta·rkeiaw. Ellei·cei te·toivn genikv·n kano·nvn, ta kra·th me·lh dy·nantai na egei·royn antirrh·seiw gia sygkekrime·new metafore·w apoblh·tvn prow dia·uesh, ba·sei tvn antirrh·sevn poy ori·zontai sto a·ruro 4 para·grafow 3 peri·ptvsh (b). (cid:211)son afora· tiw metafore·w apoblh·tvn gia ana·kthsh ento·w thw Koino·thtaw, ta kra·th me·lh dy·nantai na egei·royn antirrh·seiw gia tiw en lo·gv metafore·w mo·no kata· peri·ptvsh, kai mo·no ba·sei tvn apariumoy·menvn lo·gvn gia thn e·gersh antirrh·sevn sto a·ruro 7 para·grafow 4 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 259/93. H Epitroph· kate·sth apode·kthw seira·w kataggeliv·n sxetikv·n me thn efarmogh· toy kanonismoy· (EOK) ariu. 259/ 93 apo· tiw ollandike·w arxe·w. Ayte·w apoteloy·n to antikei·meno diadikasiv·n epi· paraba·sei kata· tvn Ka·tv Xvrv·n, env· h Epitroph· ejeta·zei thn ollandikh· apa·nthsh sthn epi·shmh proeidopoihtikh· epistolh· thw. H Epitroph· gnvri·zei th mele·th sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Ayth· ejeta·zetai sto plai·sio tvn diadikasiv·n epi· paraba·sei. (1) EE L 194 thw 25. 7. 1975. (2001/C 89 E/030) GRAPTH ERVTHSH P-1368/00 ypobolh·: Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Kata·llhlh synekti·mhsh toy eyrvpai¤koy· sto·xoy: «Iso·thta eykairiv·n gia a·ndrew kai gynai·kew» sto sxediasmo· progra·mmatow toy sto·xoy 1, Omospondiakh· Dhmokrati·a thw Germani·aw (ODG) Alhuey·ei o·ti to ypoblhue·n perifereiako· pro·gramma gia thn perife·reia toy sto·xoy 1 (pe·nte ne·a 1. omo·sponda kra·th kai anatoliko· Beroli·no) den e·labe eparkv·w ypo·ch, h· pare·leice to sto·xo tvn eyrvpai¤kv·n diarurvtikv·n tamei·vn, o opoi·ow ei·nai na symba·lei sthn eja·leich thw aniso·thtaw metaxei·rishw andrv·n kai gynaikv·n kauv·w kai sthn prov·uhsh thw iso·thta·w toyw (a·ruro 1 toy kanonismoy· EK ar. 1260/1999); 20. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 89 E/33 2. Ea·n nai, poia ei·nai h sygkekrime·nh kritikh· thw Epitroph·w, kai ti· pragmatopoi·hse h Epitroph· v·ste na a) ejasfali·sei o·ti ua thrhuei· o sto·xow toy a·ruroy 1 toy kanonismoy· gia ta diarurvtika· tamei·a; Apaith·uhkan beltiv·seiw ek me·royw thw Epitroph·w kai ylopoih·uhkan ayte·w, ek tvn yste·rvn, beltiv·seiw apo· thn ODG; b) Poiew ei·nai sygkekrime·na oi beltiv·seiw gia thn eja·leich thw aniso·thtaw metaxei·rishw andrv·n kai gynaikv·n kauv·w kai gia thn prov·uhsh thw iso·thta·w toyw, symmete·xoyn se ayte·w o·la ta tamei·a kai ypa·rxoyn safei·w dei·ktew me th boh·ueia tvn opoi·vn mporei· na ajiologhuei· h epityxi·a toyw; g) H Germani·a th·rhse sto plai·sio ayto· tiw diata·jeiw tvn kateyuynth·rivn grammv·n toy kanonismoy· gia ta diarurvtika· tamei·a, poy apaitoy·n ypo· ton ti·tlo «me·tra filika· prow tiw gynai·kew», o·ti oi gynai·kew pre·pei na epvfeloy·ntai tvn me·trvn yposth·rijhw ek me·royw thw E. E. kat(cid:146) analogi·a toy posostoy· toyw sthn anergi·a; H Epitroph· ua egkri·nei to anvte·rv perifereiako· pro·gramma, ako·mh kai ea·n ayto· to pro·gramma den ei·nai 3. se ue·sh na eggyhuei· thn ylopoi·hsh toy proanaferue·ntow sto·xoy toy a·ruroy 1 toy kanonismoy·; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Ioyni·oy 2000) To sxe·dio perifereiakh·w ana·ptyjhw (SPA) poy ypoblh·uhke apo· th germanikh· kybe·rnhsh stiw 5 Noembri·oy 1. 1999 kai aforoy·se th sth·rijh tvn diarurvtikv·n tamei·vn gia thn perioxh· toy sto·xoy 1 proble·pei mia arketa· shmantikh· syneisfora· gia thn prov·uhsh thw iso·thtaw andrv·n kai gynaikv·n. Den alhuey·ei epome·nvw o·ti to sxe·dio parable·pei ton sto·xo thw «eja·leichw thw a·nishw metaxei·rishw andrv·n kai gynaikv·n kai thw yposth·rijhw thw i·shw metaxei·rish·w toyw». To «Deutsche Frauenrat» symmete·xei vw etai·row sthn epitroph· parakoloy·uhshw. Entoy·toiw, eno·cei thw dysxeroy·w ue·shw tvn gynaikv·n, idi·vw sthn agora· ergasi·aw thw prv·hn Anatolikh·w 2. Germani·aw, h Epitroph· e·krine o·ti oi prota·seiw poy perilamba·nontan sto SPA den h·san telei·vw eparkei·w kai vw ek toy·toy epe·meine kata· tiw diapragmatey·seiw me tiw germanike·w arxe·w gia beltiv·seiw ston tome·a thw syndromh·w apo· to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o (EKT). Oi germanike·w arxe·w symfv·nhsan eidiko·tera na ayjhuei· h syndromh· gia ton tome·a E toy EKT «eidika· me·tra gia th belti·vsh thw pro·sbashw kai thw symmetoxh·w tvn gynaikv·n sthn agora· ergasi·aw» apo· 8 % toy meridi·oy toy EKT sto SPA se 10 % sto sxe·dio toy Koinotikoy· Plaisi·oy Sth·rijhw (KPS). Epi·shw, symfvnh·uhke o·ti stoyw a·lloyw tomei·w poy kaly·ptei to EKT h sth·rijh gia tiw gynai·kew pre·pei na ei·nai ychlo·terh apo· to meri·dio· toyw sthn anergi·a. Proble·pontai dei·ktew gia thn parakoloy·uhsh thw proo·doy. (cid:201)tsi, apote·lesma tvn diapragmatey·sevn h·tan h ype·rbash toy sto·xoy poy ei·xe teuei· sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w sxetika· me tiw kateyuynth·riew gramme·w gia thn peri·odo programmatismoy· 2000-2006 tvn diar- urvtikv·n tamei·vn (1), dhl. na ejasfalistei· o·ti ti·uentai sth dia·uesh tvn gynaikv·n energhtike·w politike·w gia thn agora· ergasi·aw kat(cid:146)analogi·a prow to meri·dio· toyw sthn anergi·a. O sto·xow poy te·uhke sto sxe·dio KPS gia ton tome·a E toy EKT symbadi·zei ple·on plh·rvw me to germaniko· euniko· sxe·dio dra·shw gia thn apasxo·lhsh toy 2000, to opoi·o anafe·rei o·ti, sto sy·nolo thw Germani·aw, to 10 % tvn xrhmatodotikv·n po·rvn toy EKT pre·pei na diateuei· gia eidika· me·tra toy ei·doyw aytoy· kata· thn peri·odo 2000-2006. To sxe·dio toy KPS anafe·rei o·ti oi ene·rgeiew kai ta me·tra poy sygxrhmatodotoy·ntai apo· ta diarurvtika· 3. tamei·a kai apo· to Xrhmatodotiko· Me·so Prosanatolismoy· thw Aliei·aw pre·pei na symfvnoy·n me tiw koinotike·w politike·w kai toyw kanonismoy·w gia thn iso·thta eykairiv·n gia a·ndrew kai gynai·kew kai na symba·lloyn sthn ylopoi·hsh· toyw. To EKT ei·nai to shmantiko·tero me·so poy xrhsimopoiei·tai, alla· kai sthn peri·ptvsh toy Eyrvpai¤koy· Tamei·oy Perifereiakh·w Ana·ptyjhw kai toy Eyrvpai¤koy· Gevrgikoy· Tamei·oy Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn, h sth·rijh tvn gynaikv·n e·xei proteraio·thta sta sxetika· me·tra. Eno·cei tvn anvte·rv, h Epitroph· ei·nai pepeisme·nh o·ti ejasfali·zetai h ylopoi·hsh tvn sto·xvn poy ti·uentai me to a·ruro 1 toy kanonismoy· (EK) ariu. 1260/1999 thw 21hw Ioyni·oy 1999 peri· genikv·n diata·jevn gia ta diarurvtika· tamei·a (2). (1) COM(1999)344 teliko·. (2) EE L 161 thw 26. 6. 1999


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1290/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Hoge Autoriteit voor de Telecommunicatie.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
Italy
liberalisation of the market
public expenditure
telecommunications

text: 6. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 72 E/39 (2001/C 72 E/042) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1290/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Hoge Autoriteit voor de Telecommunicatie De Hoge Autoriteit voor de Telecommunicatie, die in strijd met de wetgeving en met het gezonde verstand in Napels is gevestigd, had een kleine, anti-bureaucratische, doeltreffende en onpartijdige organisatie moeten zijn. Deze instantie blijkt echter een enorm grote bureaucratische organisatie te zijn met honderden werknemers die weinig werk hebben (ondanks de goede wil van sommigen) en die (cid:132)werken(cid:148) in een gebouw van 18 verdiepingen (Caltagirone) in het bestuurscentrum van Napels. Onlangs heeft deze Autoriteit (cid:129) maar dit is slechts een voorbeeld (cid:129) het schoonmaken van de kantoren aan een schoonmaakbedrijf toevertrouwd tegen een vergoeding van 712 miljoen lire voor twee jaar (ongeveer 1 miljoen lire per dag). Wat kan de Commissie doen om ervoor te zorgen dat Italiº minder overheidsgelden verkwist en, in het bijzonder, dat de Hoge Autoriteit voor de Telecommunicatie haar vrijwel nutteloze werkzaamheden staakt? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (9 juni 2000) Het pakket telecommunicatieregelgeving van de Gemeenschap voorziet in de oprichting van nationale regelgevende autoriteiten in de lidstaten met specifieke bevoegdheden op het gebied van de regulering van de onlangs geliberaliseerde telecommunicatiemarkt. De verantwoordelijkheid voor de tenuitvoerlegging van het regelgevingspakket wordt grotendeels gedelegeerd aan de nationale regelgevende autoriteiten, die in dit verband in elke lidstaat een cruciale rol spelen. Zij dragen ook in belangrijke mate bij tot het garanderen van een consequente toepassing van het regelgevingspakket van de Gemeenschap door middel van hun inbreng in de vergunningen- en open network provision (ONP)-comitØs, hun deelname aan het comitØ op hoog niveau van nationale overheidsdiensten en regelgevende instanties en hun co(cid:246)rdinatie in de groep van onafhankelijke regelgevers. Het gaat om zware verantwoordelijkheden die volgens de Commissie aangepaste investeringen op het gebied van personeel en financiºle middelen vereisen. De Commissie brengt regelmatig verslag uit over de tenuitvoerlegging van het regelgevingspakket in de Gemeenschap, met inbegrip van een beoordeling van het werk van de nationale regelgevende autoriteiten. Het vijfde verslag over de tenuitvoerlegging van het pakket telecommunicatieregelgeving (1) gaf globaal een positieve beoordeling van de werking van de Italiaanse regelgevende autoriteit. Op basis van de informatie waarover de Commissie toen beschikte, leek de Italiaanse regelgevende autoriteit evenwel een aanzienlijk personeelstekort te hebben, rekening houdend met de brede waaier van verantwoordelijkheden, waaronder de audiovisuele sector, de telecommunicatiesector en de pers. Dit droeg bij tot vertragingen bij het nemen van beslissingen. Elke lidstaat is verantwoordelijk voor de organisatie van de nationale regelgevende autoriteit. De Com- missie kan hierin niet tussenbeide komen. De locatie van de zetel van de nationale regelgevende autoriteiten valt volledig in overeenstemming met het subsidiariteitsbeginsel nog steeds onder de verant- woordelijkheid van de lidstaten. (1) COM(1999) 537 def


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1269/00 von Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) an die Kommission. Neuer Vorschlag für eine Gemeinschaftsverordnung über das Verfahren zur Förderung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen.

eurovoc_concepts:
agricultural product
common agricultural policy
sales promotion

text: C 53 E/116 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Im Rahmen des LomØ-Abkommens wird mit den aus dem 8. Europ(cid:228)ischen Entwicklungsfonds (EEF) finanzierten Nationalen Richtprogrammen (NRP) das Schwergewicht auf die Armutsbek(cid:228)mpfung als wichtiges Ziel der Entwicklungszusammenarbeit gelegt. In vielen afrikanischen L(cid:228)ndern wurden daher Schwerpunktbereiche wie Ern(cid:228)hrungssicherheit, l(cid:228)ndliche Entwicklung oder soziale Sektoren ausgew(cid:228)hlt. Kleine Inselstaaten sehen zum Beispiel h(cid:228)ufig spezifische Armutsbek(cid:228)mpfungsprogramme vor. f(cid:252)r die sozialen Basisdienste (Gesundheit und Bildung) bereitgestellt. Insgesamt werden nun sehr viel mehr Mittel Das neue Partnerschaftsabkommen zwischen der Gemeinschaft und den Staaten in Afrika, im karibischen Raum und im Pazifischen Ozean sieht ein integriertes Konzept f(cid:252)r die Armutsbek(cid:228)mpfung vor, das einerseits den Wachstumsfaktoren Rechnung tr(cid:228)gt und andererseits die Umverteilung und die Sozialpoli- tiken f(cid:246)rdert. Hierbei geht es vor allem um die Verbesserung des Zugangs zu allen wesentlichen sozialen Diensten und zum sozialen Netz, wobei den bed(cid:252)rftigsten Bev(cid:246)lkerungsgruppen ein besonderer Schutz gew(cid:228)hrt werden soll. (2001/C 53 E/147) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1267/00 von Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) an die Kommission Betrifft: Strukturfonds f(cid:252)r die Autonome Gemeinschaft Valencia (19. April 2000) K(cid:246)nnte die Kommission unter Ber(cid:252)cksichtigung der auf dem Gipfeltreffen von Berlin aufgestellten Kriterien Angaben dar(cid:252)ber machen, welche Strukturfonds und in welcher H(cid:246)he der Autonomen Gemeinschaft Valencia f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006 zugewiesen wurden? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (25. Mai 2000) Es ist zum gegenw(cid:228)rtigen Zeitpunkt nicht m(cid:246)glich, die H(cid:246)he der Strukturfondsmittel, mit denen die Autonome Gemeinschaft Valencia im Zeitraum 2000-2006 gef(cid:246)rdert wird, genau einzusch(cid:228)tzen. (cid:220)ber die Ziel-1-Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Spanien wird n(cid:228)mlich gerade mit der spanischen Regierung verhandelt. Hinzu kommt, da(cid:223) die Kommission in diesem Stadium noch keine Angaben zu den Betr(cid:228)gen machen kann, die der Region im Rahmen der Gemeinschaftsinitiativen Interreg, Urban, Equal und Leader zugewiesen werden sollen. F(cid:252)r das Ziel 1 hat die Kommission jedem Mitgliedstaat einen Vorschlag unterbreitet, wie die f(cid:252)r dieses Ziel verf(cid:252)gbaren Mittel unter dessen f(cid:246)rderf(cid:228)higen Regionen aufgeteilt werden k(cid:246)nnten. Diese Vorschl(cid:228)ge wurden nach demselben Verfahren ausgearbeitet, nach dem die Kommission die Ziel-1-Mittel unter den Mitgliedstaaten aufteilt. Die Kommission wird der Frau Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments je ein Exemplar des Vorschlags f(cid:252)r Spanien direkt (cid:252)bermitteln. Es mu(cid:223) jedoch darauf hingewiesen werden, da(cid:223) es sich bei dem Vorschlag lediglich um eine unverbind- liche Empfehlung handelt. (cid:220)ber die endg(cid:252)ltige Mittelaufteilung werden der Mitgliedstaat und die Kommis- sion bei der Annahme des Gemeinsamen F(cid:246)rderkonzeptes im gegenseitigen Einvernehmen entscheiden. (2001/C 53 E/148) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1269/00 von Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Neuer Vorschlag f(cid:252)r eine Gemeinschaftsverordnung (cid:252)ber das Verfahren zur F(cid:246)rderung von land- wirtschaftlichen Erzeugnissen Die Gemeinschaft beteiligt sich an der Finanzierung verschiedener Programme zur Absatzf(cid:246)rderung bestimmter landwirtschaftlicher Erzeugnisse, unter anderem Oliven(cid:246)l, ˜pfel, Zitrusfr(cid:252)chte oder Rosinen. 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/117 Die Kommission hat vorgesehen, in K(cid:252)rze einen Entwurf einer Verordnung vorzulegen, um das Verfahren zur F(cid:246)rderung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen in der Gemeinschaft zu harmonisieren und zu vereinfachen. Kann die Kommission Angaben dar(cid:252)ber machen, ob bereits ein genaues Datum f(cid:252)r die Vorlage dieses Entwurfs einer Verordnung existiert? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (12. Mai 2000) Es liegt noch kein genaues Datum f(cid:252)r die Vorlage des Entwurfs einer Verordnung des Rates (cid:252)ber das neue Verfahren zur F(cid:246)rderung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen in der Gemeinschaft vor. Die Kommission hat Ihre Arbeit zu diesem Entwurf noch nicht abgeschlossen. (2001/C 53 E/149) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1271/00 von Guido Sacconi (PSE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zugunsten von Berggebieten Die Berggebiete stellen f(cid:252)r Europa ein einzigartiges Erbe lebenswichtiger Ressourcen wie Wasser und W(cid:228)lder, die seltenen Arten Lebensraum bieten, aber auch tiefer kultureller Wurzeln dar, und sind au(cid:223)erdem ein Raum f(cid:252)r die geistige und k(cid:246)rperliche Erholung vieler europ(cid:228)ischer B(cid:252)rger. Die Aufrecht- erhaltung einer starken Pr(cid:228)senz des Menschen in den Berggebieten ist au(cid:223)erdem eine wichtige Garantie f(cid:252)r den Schutz und die Bewahrung der empfindlichen hydrogeologischen Gleichgewichte in diesen Gebieten, die bekanntlich st(cid:228)ndiger Aufmerksamkeit und Pflege bed(cid:252)rfen. In Anbetracht der zahlreichen Probleme dieser Gebiete sowie in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) viele EU- Kandidatenl(cid:228)nder ausgedehnte Berggebiete aufweisen, kommt daher der Unterst(cid:252)tzung der lokalen Bev(cid:246)l- kerung beim Schutz dieser Umwelt durch eine spezifische EU-Strategie besondere Bedeutung zu. In diesem Zusammenhang hat das Europ(cid:228)ische Parlament am 23. Oktober 1998 eine Entschlie(cid:223)ung (A4-0368/98) (1) zu einer neuen Strategie f(cid:252)r die Berggebiete angenommen. In diesem Dokument forderte das Europ(cid:228)ische Parlament die Kommission auf, rasch einen (cid:132)Aktionsplan der Gemeinschaft(cid:147) zugunsten der Berggebiete vorzulegen sowie die Berggebiete im Rahmen des Ziels 2 der Strukturfonds st(cid:228)rker zu ber(cid:252)cksichtigen. Da nach mehr als zwei Jahren noch kein (cid:132)Aktionsplan f(cid:252)r die Berggebiete(cid:147) vorgelegt wurde, wird die Kommission gebeten, sicherzustellen, da(cid:223) die f(cid:252)r die Beteiligung am Ziel 2 festgelegten derzeitigen Kriterien tats(cid:228)chlich ausreichen, um die spezifischen Erfordernisse der Berggebiete zu gew(cid:228)hrleisten. Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) die Vorlage eines (cid:132)Aktionsplans(cid:147) eine gr(cid:246)(cid:223)ere Effizienz der Gemein- schaftsintervention in diesem Bereich gew(cid:228)hrleisten kann? Wenn ja, wird sie gebeten, mitzuteilen, welche Fristen f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung vorgesehen sind und ob sie den spezifischen Problemen der Berggebiete bei den Verhandlungen mit den Kandidatenl(cid:228)ndern Rechnung getragen hat. (1) ABl. C 341 vom 9. 11. 1998, S. 369. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (31. Mai 2000) Die Kommission hat die Entschlie(cid:223)ung des Parlaments, in der sie aufgefordert wird, einen Aktionsplan f(cid:252)r die Berggebiete vorzulegen, sehr wohl ber(cid:252)cksichtigt. Sehr viele Berggebiete werden im Programmplanungszeitraum 2000 bis 2006 nach den Zielen 1 oder 2 der reformierten Strukturfonds f(cid:246)rderf(cid:228)hig sein. In bezug auf Ziel 2 k(cid:246)nnen aufgrund der F(cid:246)rderkriterien f(cid:252)r die l(cid:228)ndlichen Gebiete in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999


title: Kommissionens förordning (EG) nr 816/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av i vilken utsträckning ansökningar som lämnats in i april 2000 om importlicenser för vissa grisköttsprodukter i enlighet med den ordning som fastställs i avtalen mellan gemenskapen samt Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien och Rumänien kan godkännas

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
agreement (EU)
import licence
pigmeat

formats: pdf print

text: L 100/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 816/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av i vilken utsträckning ansökningar som lämnats in i april 2000 om import- licenser för vissa grisköttsprodukter i enlighet med den ordning som fastställs i avtalen mellan gemenskapen samt Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien och Rumänien kan godkännas EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING (2) med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1898/97 av den 29 september 1997, om närmare bestämmelser för tillämpningen inom grisköttssektorn som fastställs i rådets förordning (EG) nr 3066/95 och upphävande av förordning- arna (EEG) nr 2698/93 och (EG) nr 1590/94 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 618/98 (2), särskilt artikel 4. 5 i denna, och av följande skäl: (1) Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för det andra kvartalet 2000 gäller kvantiteter som är mindre än de tillgängliga kvantiteterna och kan därför godkännas i sin helhet. Det är lämpligt att uppmärksamma aktörerna på att som licenserna endast uppfyller samtliga för närvarande gällande veterinärbe- stämmelser i gemenskapen. för produkter får användas HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ansökningar om importlicenser för 1 april–30 juni 2000 1. som har lämnats in i enlighet med förordning (EG) nr 1898/97 skall behandlas så som anges i bilagan. Licenser 2. får endast användas för de produkter som uppfyller samtliga för närvarande gällande veterinärbestäm- melser i gemenskapen. Denna förordning träder i kraft den 20 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 267, 30. 9. 1997, s. 58. (2) EGT L 82, 19. 3. 1998, s. 35. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/13 BILAGA Andel beviljade ansökningar om importlicenser som inlämnats under perioden 1 april–30 juni 2000 (i procent) 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Grupp 1 2 3 4 H1 H2 5 6 7 8 9 10/11 12/13 14 15 16 17


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1368/00 van Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) aan de Commissie. Conformiteit van de programmering voor Doelstelling 1 van Duitsland met het beginsel van gelijke kansen voor mannen en vrouwen.

text: C 89 E/32 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 3. 2001 worden. Op dit moment is grensoverschrijdende verwerking van afvalstoffen, in casu de verbranding van Limburgs bedrijfsafval in het Duitse Eschweiler-Weisweiler, vanuit de Nederlandse regelgeving zeer beperkt toegestaan. Uitvoer van afvalstoffen met als doel nuttige toepassing is wel toegestaan, mits de mate van nuttige toepassing in het buitenland gelijk of hoger is dan in Nederland. Is de Commissie op de hoogte van het onderzoek inzake (cid:132)juridische aspecten van grensoverschrijdende afvalverwerking(cid:148) dat in opdracht van de Kamer van Koophandel Zuid-Nederland is uitgevoerd door de Universiteit Maastricht? Zo ja, wat is de reactie van de Europese Commissie op de conclusies van dat onderzoek? Kan de Commissie aangeven hoe het Nederlandse beleid inzake in- en uitvoerbeperkingen van voor verwijdering of voor verwerking bestemde afvalstoffen zich verhoudt tot de Europese verordening betreffende toezicht en controle op de overbrenging van afvalstoffen binnen, naar en uit de Europese Gemeenschap (verordening 259/93/EEG (1)), mede gezien in het licht van de Europese jurisprudentie (zoals o. a. zaak C-2/90 en zaak C-203/96)? (1) PB L 30 van 6. 2. 1993, blz. 1. Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (9 juni 2000) In Verordening (EEG) nr. 259/93 van de Raad van 1 februari 1993 betreffende toezicht en controle op de overbrenging van afvalstoffen binnen, naar en uit de Europese Gemeenschap wordt een onderscheid gemaakt tussen de overbrenging van voor nuttige toepassing bestemde afvalstoffen en de overbrenging van voor verwijdering bestemde afvalstoffen. De Commissie beschouwt verbranding met energieterugwinning als een handeling voor nuttige toepassing (R1) overeenkomstig bijlage II B van Richtlijn 75/442/EEG van de Raad van 15 juli 1975 betreffende afvalstoffen (1), als gewijzigd. Verbranding zonder energieterugwin- ning wordt beschouwd als een verwijderingshandeling (D10) overeenkomstig bijlage II A van dezelfde richtlijn. Wat de overbrenging van afvalstoffen voor verwijdering betreft, staat artikel 4, lid 3, onder a), punt i), van Verordening (EEG) nr. 259/93 de lidstaten toe de overbrenging van afvalstoffen algemeen of gedeeltelijk te verbieden of daar stelselmatig bezwaar tegen te maken teneinde de beginselen van nabijheid, voorrang voor nuttige toepassing en zelfverzorging toe te passen. Bij gebrek aan dergelijke algemene regels kunnen de lidstaten in afzonderlijke gevallen bezwaar maken tegen de overbrenging van afvalstoffen voor verwijdering op basis van de in artikel 4, lid 3, onder b), opgesomde bezwaren. Wat de overbrenging van afvalstoffen voor nuttige toepassing binnen de Gemeenschap betreft, kunnen de lidstaten uitsluitend geval per geval tegen een dergelijke overbrenging bezwaar maken en alleen op basis van de beperkte redenen voor bezwaar die opgesomd zijn in artikel 7, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 259/93. De Commissie heeft verscheidene klachten ontvangen betreffende de tenuitvoerlegging van Verordening (EEG) nr. 259/93 door de Nederlandse autoriteiten. Deze klachten zijn het voorwerp van inbreukprocedu- res tegen Nederland en de Commissie beoordeelt momenteel het Nederlandse antwoord op haar schrifte- lijke aanmaning. De Commissie is op de hoogte van de door het geachte parlementslid genoemde studie. Deze wordt in het kader van de inbreukprocedures bestudeerd. (1) PB L 194 van 25. 7. 1975. (2001/C 89 E/030) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1368/00 van Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Conformiteit van de programmering voor Doelstelling 1 van Duitsland met het beginsel van gelijke kansen voor mannen en vrouwen 1. Is het waar dat in het regionaal plan voor het gebied van Doelstelling 1 (vijf nieuwe (cid:132)L(cid:228)nder(cid:148) + Oost- Berlijn) geen of althans te weinig rekening is gehouden met het streefdoel van de Europese structuur- fondsen, bij te dragen aan (cid:132)de opheffing van de ongelijkheden, alsmede tot de bevordering van de gelijkheid tussen mannen en vrouwen(cid:148) (art. 1 van Verordening 1260/1999)? 20. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 89 E/33 2. a) Zo ja, wat zijn de concrete punten van kritiek van de Commissie en wat heeft de Commissie gedaan om ervoor te zorgen dat de doelstelling van artikel 1 van de verordening Structuurfondsen wordt nageleefd? Heeft de Commissie aangedrongen op correcties en heeft Duitsland deze correcties aangebracht? b) Waarin bestaan die correcties die moeten leiden tot de opheffing van de ongelijkheden en de bevordering van de gelijkheid tussen mannen en vrouwen? Gelden zij voor alle fondsen? Zijn er duidelijke indicatoren waaraan hun effectiviteit kan worden afgemeten? c) Heeft Duitsland zich daarbij gehouden aan de doelstellingen die in de richtsnoeren voor de verorde- ning Structuurfondsen worden geformuleerd, volgens welke (cid:132)vrouwvriendelijke maatregelen(cid:148) vereist zijn, die de vrouw een deel van de Europese subsidies garanderen naar gelang van hun aandeel in de werkloosheidscijfers? Zal de Commissie het bovengenoemde regionaal plan ook goedkeuren indien geen garanties worden 3. geboden dat de doelstelling van artikel 1, (cid:132)de opheffing van de ongelijkheden, alsmede tot de bevordering van de gelijkheid tussen mannen en vrouwen(cid:148), kan worden gerealiseerd? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (9 juni 2000) Het door de Duitse regering op 5 november 1999 ingediende regionale ontwikkelingsplan (ROP) 1. inzake de bijstand van de Structuurfondsen voor het gebied van Doelstelling 1 voorziet in een forse bijdrage voor de bevordering van gelijkheid tussen mannen en vrouwen. Het is dan ook niet zo dat in het plan de doelstelling (cid:132)bij te dragen aan de opheffing van de ongelijkheden, alsmede tot de bevordering van de gelijkheid tussen mannen en vrouwen(cid:148) ontbreekt. De (cid:132)Deutsche Frauenrat(cid:148) is opgenomen in het toezichtcomitØ. 2. Gezien de moeilijke positie van vrouwen met name op de arbeidsmarkt in het voormalige Oost- Duitsland was de Commissie echter van mening dat de voorstellen in het regionale ontwikkelingsplan niet helemaal adequaat waren en heeft zij tijdens de onderhandelingen met de Duitse autoriteiten dan ook aangedrongen op verbeteringen op het gebied van maatregelen die in aanmerking komen voor bijstand uit het Europees Sociaal Fonds (ESF). De Duitse autoriteiten hebben er met name mee ingestemd om de bijstand aan het ESF-beleidsterrein E (cid:132)specifieke maatregelen ter verbetering van de toegang van vrouwen tot en participatie van vrouwen aan de arbeidsmarkt(cid:148) te verhogen van 8 % van de ESF-bijstand in het ROP tot 10 % in het concept van het communautair bestek voor bijstandsverlening (CB). Bovendien is overeengekomen dat op de andere ESF- beleidsterreinen het aandeel van de bijstand voor maatregelen voor vrouwen groter zou moeten zijn dat hun aandeel in de werkloosheid. Er komen indicatoren om de uitvoering van de maatregelen te volgen. De onderhandelingen waren er dan ook op gericht om een beter resultaat te bereiken dan het in de mededeling van de Commissie over de richtsnoeren voor structuurfondsen voor de periode 2000-2006 (1) gestelde doel en ervoor te zorgen dat er actieve arbeidsmarktstrategieºn komen voor vrouwen in verhou- ding tot hun aandeel in de werkloosheid. Het in het concept-CB gestelde doel voor het ESF-beleidsterrein E is nu volledig in overeenstemming met het Duitse nationale werkgelegenheidsactieplan 2000 waarin wordt gezegd dat (cid:129) in heel Duitsland (cid:129) in de periode 2000-2006 10 % van de financiºle middelen van het ESF moet worden gereserveerd voor dergelijke specifieke maatregelen. In het concept-CB wordt gezegd dat door de Structuurfondsen en het Financieringsinstrument voor 3. de Oriºntatie van de Visserij medegefinancierde acties en maatregelen, in overeenstemming dienen te zijn met communautair beleid en wettelijke regelingen inzake gelijke kansen voor mannen en vrouwen en dienen bij te dragen aan het bereiken van dit doel. Het ESF is daarvoor het belangrijkste te gebruiken instrument, maar bij relevante maatregelen in het kader van het Europees Fonds voor Regionale Ontwikke- ling en het Europees Oriºntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw heeft bijstand voor maatregelen ten gunste van vrouwen ook prioriteit. Gezien hetgeen hierboven is gezegd, is de Commissie ervan overtuigd dat de uitvoering van de doel- stellingen die zijn vastgelegd in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1260/1999 van 21 juni 1999 houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen (2) gewaarborgd is. (1) COM(1999) 344 def. (2) PB L 161 van 26. 6. 1999