title: Komission asetus (EY) N:o 837/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien katodisädekuvaputkien tuonnissa

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
electronic component
originating product
television equipment
third country

text: 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 837/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien katodisädekuvaputkien tuon- nissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, (4) (5) on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) (2) (3) Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 29 päivänä heinäkuuta 1999 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiet- tyjen Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasaval- lasta, Liettuasta ja Malesiasta peräisin olevien väritelevi- siovastaanottimien tuonnissa. Toinen, tuotteen kuvausta selventävä ilmoitus julkaistiin 20 päivänä lokakuuta 1999 (4) johdanto-osan 7 kappale). katodisädekuvaputkien (ks. Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli kesäkuussa 1999 tehnyt Task force against Unfair Busi- ness in Europe (TUBE) ainoan sellaisen yhteisön tuot- tajan puolesta, joka ei ole etuyhteydessä edellä mainit- tujen maiden vientiä harjoittaviin tuottajiin; valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutu- vasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiseksi. Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneelle yhteisön tuottajalle, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden viranomaisille ja EY:n ja Liettuan assosiaationeuvostolle. Asianomaisille osapuo- lille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyssä määräajassa. Liettuan viranomaiset ja monet vientiä harjoittavat tuottajat esit- tivät näkökantansa kirjallisesti. Kaikki osapuolet, jotka olivat sitä määräajassa pyytäneet, saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi. (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EYVL C 216, 29. 7. 1999, s. 3. (4) EYVL C 303, 20. 10. 1999, s. 5. Jotta Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavat tuot- tajat voisivat halutessaan tehdä markkinatalousaseman tunnustamista tai yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevan hakemuksen, komissio lähetti tarvittavat haku- lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuotta- ja kyseisen maan jille, viranomaisille. joita asian tiedettiin koskevan, Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Vastaukset saatiin ainoalta valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevalta yhteisön tuottajalta, neljältä asianomaisten maiden viejältä/tuotta- jalta, kahdelta etuyhteydessä olevalta viejältä/jakelijalta ja jotka olivat samalla asian- kahdelta yhteisön tuojalta, omaisen tuotteen käyttäjiä. Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun alus- tavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: ja teki A. Yhteisön tuottaja ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: — Philips Components BV, Eindhoven, Alankomaat, — Philips Components GmbH, Hampuri, Saksa, — Philips Components Miniwatt SA, Barcelona, Espanja, — Philips Iberica SA, Barcelona, Espanja, — Philips SpA, Monza, Italia. B. Asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat: a) Liettua — AB Ekranas, Panevezys. Vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva jakelija — Farimex AS, Geneve, Sveitsi. b) Malesia — Chunghwa Picture Tubes (M) SDN. BHD, Shah Alam, Selangor Darul Ehsan, — Samsung Electron Devices (M) SDN. BHD, Negeri Sembilan Darul Khusus. (6) ajanjakson, Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 1998 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisen ’tutkimusajanjakso’. jäljempänä Vahinkoa koskevan tutkimuksen yhteydessä suoritettu kehityssuuntien tarkastelu käsitti 1 päivän tammikuuta 1995 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. L 102/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 B. TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (7) (8) (9) Tarkasteltavana ovat väritelevisiovastaanottimien katodi- sädekuvaputket, joiden kuvaruudun läpimitta (eli kuva- putken aktiivinen osa suorana linjana mitattuna) on 33—38 cm, leveys-korkeus-suhde pienempi kuin 1,5 ja pisteväli (eli kahden samaa väriä olevan viivan etäisyys toisistaan kuvaruudun keskiosassa) vähintään 0,4 mm ja CN-koodiin jotka ex 8540 11 11. Valituksen tekijä selvensi tutkimuksen vireillepanon jälkeen menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa alun perin esitettyä tuotemääritelmää, ja edellä esitetty tarkistettu tuotekuvaus julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 20 päivänä lokakuuta 1999 (ks. alaviite 4). luokitellaan hetkellä tällä Tarkasteltavana olevasta tuotteesta käytetään yleisesti nimitystä 14 tuuman (35,6 cm) värikuvaputki, millä nimellä sitä myös markkinoidaan. Sitä myydään markki- noilla yleensä, kuten tekee myös valituksen tehnyt yhteisön tuottaja, täydellisinä, valmiina kuvaputkina. Eräät vientiä harjoittavat tuottajat myivät kuitenkin 14 tuuman värikuvaputkia puolivalmiina siten, että niistä puuttui yksi tai useampi osa tai ne edellyttivät vielä lisäsäätöä. Näissä tapauksissa 14 tuuman värikuvaputkiin viitataan ”paljaina” kuvaputkina (tietyt osat puuttuvat) tai ”puutteellisesti säädettyinä” kuvaputkina (säätöä ei ole tehty). Tutkimus on osoittanut, että näillä kuvaputkilla on jo kaikki keskeiset valmiiden 14 tuuman värikuva- putkien fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Tästä syystä ne ovat sama tuote kuin valmiit 14 tuuman väri- kuvaputket. tiettyjä Lisäksi eräät vientiä harjoittavat tuottajat myivät edellä määritellyn tyyppisiä 14 tuuman värikuvaputkia, joissa laatuvikoja. Näitä heikompilaatuisia 14 oli tuuman värikuvaputkia (joista käytetään nimityksiä ”B- laatu” tai ”kakkos- tai kolmoslaatu”) käytetään yleensä pelikoneissa eikä niinkään televisiovastaanottimissa. Vaikka ne ovat heikompilaatuisia kuin vakiolaatua olevat valmiit 14 tuuman värikuvaputket, niillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Niinpä myös näitä heikompilaatuisia 14 tuuman värikuvaputkia pide- tään yhtenä ja samana tuotteena edellä määriteltyjen vakiolaatua olevien valmiiden 14 tuuman värikuvaput- kien kanssa. 2. Samankaltainen tuote (10) Komissio totesi, että asianomaisista maista yhteisöön viedyt 14 tuuman värikuvaputket ja yhteisön tuotan- nonalan (sellaisena kuin se on määriteltynä johdanto- osan 40 kappaleessa) yhteisössä valmistamat ja myymät 14 tuuman värikuvaputket eivät eronneet toisistaan fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan eivätkä käyttötarkoituksiltaan. Lisäksi todettiin, että Liettuan ja Malesian markkinoilla (1) myydyt 14 tuuman värikuva- putket eivät eronneet asianomaisista maista yhteisöön tuoduista 14 tuuman värikuvaputkista. Tästä syystä pääteltiin, että sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamat ja myymät että Liettuan ja Malesian kotimark- kinoilla myydyt 14 tuuman värikuvaputket olivat asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla samanlaisia kuin tarkastelun kohteena olevista maista yhteisöön viedyt 14 tuuman värikuvaputket. C. POLKUMYYNTI 1. Malesia 1. 1 Normaaliarvo (11) Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko tuotetta myyty kotimarkkinoiden riip- pumattomille asiakkaille riittävässä määrin ja tavanomai- sessa kaupankäynnissä. Yhden yrityksen 14 tuuman värikuvaputkien myynti kotimarkkinoilla käsitti valmiit kuvaputket, puutteelli- sesti säädetyt kuvaputket ja ”paljaat” kuvaputket, joita (ks. tuotteena ja kaikkia pidetään yhtenä johdanto-osan 8 kappale). Koska yritys kuitenkin vei yhteisöön vain valmiita kuvaputkia, ainoastaan tällaiset kuvaputket otettiin huomioon normaaliarvoa määritet- täessä. samana Toinen yritys myi kotimarkkinoilla ”paljaita” kuvaputkia ja valmiita kuvaputkia, kun taas myynti vientimarkki- noille käsitti ainoastaan valmiit kuvaputket. ”Paljaita” kuvaputkia ei otettu huomioon normaaliarvoa määritet- täessä, koska niitä ei ollut viety yhteisöön. Osa valmiista kuvaputkista oli heikompilaatuisia ja niitä myytiin vienti- markkinoille lähinnä pelikoneissa käytettäviksi eikä niin- kään televisioita varten (ks. johdanto-osan 9 kappale). Komissio ei ottanut näitä heikompilaatuisia kuvaputkia huomioon normaaliarvoa laskelmissaan, koska niiden vientimäärä ei ollut merkittävä ja koska niiden myynti kotimarkkinoilla oli vähäistä eikä tapah- tunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. koskevissa (1) Malesian markkinoilla tapahtunutta myyntiä käytettiin määritettäessä koskevia Intiaa, Kiinan kansantasavaltaa normaaliarvoja (ks. ja Korean tasavaltaa johdanto-osan 17, 22 ja 31 kappale). 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/17 (12) (13) Tätä menetelmää käyttäen voitiin todeta, että valmiiden kuvaputkien myynti kotimarkkinoilla oli molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta enemmän kuin 5 prosenttia niiden samankaltaisen tuotteen vientimyyn- nistä yhteisöön ja että kotimarkkinamyynti oli kokonai- suudessaan kannattavaa. Tästä syystä pääteltiin, että valmiiden kuvaputkien kotimarkkinamyynti oli edus- tavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten sitä käytettiin normaaliarvon määrittämisessä perusase- tuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 1. 2 Vientihinta Edellä selostetun mukaisesti vientihinnan määrittämi- sessä käytettiin vain vakiolaatua olevien (heikompilaa- tuisia ei siis otettu huomioon) valmiiden kuvaputkien myyntiä. Koska molemmat vientiä harjoittavat tuottajat olivat vieneet pelkästään valmiita kuvaputkia riippumat- tomille asiakkaille yhteisössä, vientihinta määritettiin perusasetuksen kohdan mukaisesti yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. artiklan 2 8 1. 3 Vertailu (14) Normaaliarvoa ja verrattiin huomioon, vapaasti vientihintoja tehtaalla -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. Niinpä oikaisuja tehtiin alennusten ja hyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskus- tannusten, pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. 1. 4 Polkumyyntimarginaali (15) normaaliarvoa keskimääräistä Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla paino- tettua vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Tämä vertailu osoitti polku- myyntiä esiintyvän, ja polkumyyntimarginaaliksi vahvis- tettiin määrä, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmais- tuna seuraavat: 2. Intia 2. 1 Yhteistyöhön osallistuminen (16) Valituksessa nimettiin kaksi asianomaisen tuotteen tuot- tajaa, vaikkakaan toisen niistä ei tiedetty vieneen tuotetta yhteisöön. Tämä yritys otti yhteyttä komissioon ja vahvisti, ettei se ollut vienyt asianomaista tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Toinen yritys pyysi lisäaikaa kyselyyn vastaamiseksi (mikä sille myös myönnettiin), mutta ei kuitenkaan toimittanut vastausta. Tämän vuoksi yritykselle ilmoitettiin, että sitä pidettäi- siin yhteistyöhön osallistumattomana osapuolena. Intiasta vietiin tutkimusajanjaksona huomattavia määriä CN-koodiin 8540 11 11 kuuluvia värikuvaputkia, ja saatujen todisteiden (eli tuojien kyselyyn antamien vastausten) perusteella voitiin vahvistaa, että 14 tuuman tuotu kyseisestä maasta yhteisöön. värikuvaputkia oli Koska yhteistyöstä kieltäytymisestä oli selvä näyttö, Intiaa koskevat päätelmät tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukai- sesti. 2. 2 Normaaliarvo (17) Normaaliarvo määritettiin Malesian kotimarkkina- myynnin perusteella korkeimpien valmiisiin kuvaputkiin liittyvien edustavien myyntitoimien osalta määritettyjen normaaliarvojen painotettuna keskiarvona, koska ha- luttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen ja koska sopivampaa määritysperustetta ei ollut. 2. 3 Vientihinta (18) Vientihinta määritettiin niiden tosiasiallisia hintoja koskevien todisteiden perusteella, jotka oli saatu oman ilmoituksensa mukaan asianomaista tuotetta Intiasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana tuoneiden yhteisön tuojien kyselyyn toimittamista vastauksista. 2. 4 Vertailu (19) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin käytettävissä olevien tietojen perusteella vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa. Alennusten ja hyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskus- tannusten, pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten ja palkkioiden erot otettiin huomioon normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi. — Samsung Electron Devices (M) SDN. BHD: 1,9 %, — Chunghwa Picture Tubes (M) SDN. BHD: 5,2 %. 2. 5 Polkumyyntimarginaali Koska nämä kaksi malesialaista tuottajaa vastasivat lähes kaikesta asianomaisen tuotteen viennistä Malesiasta yhteisöön, väliaikainen jäännöspolkumyyntimarginaali on vahvistettu näistä kahdesta polkumyyntimarginaalista korkeamman mukaisesti eli 5,2 prosentiksi. (20) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polku- myyntiä esiintyvän. Väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraava: — kaikki yritykset: 21,2 %. L 102/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 3. Korean tasavalta — kaikki yritykset: 20,4 %. (21) 3. 1 Yhteistyöhön osallistuminen Kaikki kolme valituksessa mainittua yritystä ilmoittau- tuivat menettelyn aloittamisen jälkeen. Kaksi yritystä ilmoitti, etteivät ne olleet joko tuottaneet asianomaista tuotetta tai vieneet sitä yhteisöön tutkimusajanjaksona ja etteivät ne aikoneet tehdä niin tulevaisuudessa. Kolmas yritys ilmoitti, että se oli vienyt pieniä määriä asian- omaista tuotetta yhteisöön tutkimusajanjaksona, mutta että sillä ei ollut aikomusta tehdä niin tulevaisuudessa, koska se lopettaisi piakkoin tarkasteltavana olevan tuot- teen tuotannon. Näistä syistä yksikään edellä mainituista yrityksistä ei halunnut vastata kyselyyn. Korean tasavallasta vietiin tutkimusajanjaksona huomat- tavia määriä CN-koodiin 8540 11 11 kuuluvia värikuva- putkia, ja saatujen todisteiden (eli tuojien kyselyyn anta- mien vastausten) perusteella voitiin vahvistaa, että 14 tuuman värikuvaputkia oli tuotu kyseisestä maasta yhteisöön. Koska yhteistyöstä kieltäytymisestä oli selvä tehtiin näyttö, Korean tasavaltaa koskevat päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. 3. 2 Normaaliarvo (22) Normaaliarvo määritettiin Malesian kotimarkkina- myynnin perusteella korkeimpien valmiisiin kuvaputkiin liittyvien edustavien myyntitoimien osalta määritettyjen normaaliarvojen painotettuna keskiarvona, koska ha- luttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen ja koska sopivampaa määritysperustetta ei ollut. 3. 3 Vientihinta (23) Vientihinta määritettiin niiden tosiasiallisia hintoja koskevien todisteiden perusteella, jotka oli saatu oman ilmoituksensa mukaan asianomaista tuotetta Korean tasavallasta aikana tuoneiden yhteisön tuojien kyselyyn toimittamista vastauksista. tutkimusajanjakson yhteisöön 3. 4 Vertailu (24) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin käytettävissä olevien tietojen perusteella vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa. Alennusten ja hyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskus- tannusten, pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten ja palkkioiden erot otettiin huomioon normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi. 3. 5 Polkumyyntimarginaali (25) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polku- myyntiä esiintyvän. Väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraava: 4. Kiinan kansantasavalta 4. 1 Yhteistyöhön osallistuminen toimi yhteistyössä menettelyn (26) Ainoa komission tiedossa oleva tuottaja Kiinan kansan- tasavallasta aikana. Komissio arvioi sen kyselyyn toimittaman vastauksen ja Eurostatin tietojen perusteella, että kyseisen tuottajan osuus kaikesta CN-koodiin 8540 11 11 kuuluvien väri- kuvaputkien viennistä oli noin 70 prosenttia. Tämän yhteistyössä toimineen tuottajan mukaan Eurostatin luvut ovat vääriä, koska kyseiseen CN-koodiin kuuluu 14 tuuman värikuvaputkien lisäksi myös muita kuva- putkia. Tähän kysymykseen palataan lopullisia päätelmiä tehtäessä. Polkumyynti määritettiin Kiinan kansantasa- vallasta peräisin olevan tuonnin osalta alustavasti yhteis- työssä toimineen tuottajan vastauksen perusteella. 4. 2 Markkinatalousasema ja yksilöllinen kohtelu (27) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa sääde- tään, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaa- liarvo määritetään 2 artiklan 1—6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, jotka pystyvät osoittamaan täyt- tävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakoh- dassa esitetyt vaatimukset eli toimivansa markkinata- lousolosuhteissa tarkasteltavana olevan tuotteen valmis- tuksen ja myynnin osalta. (28) Ainoa tutkimuksessa yhteistyössä toiminut kiinalainen tuottaja toimitti komission tarkasteltavaksi markkinata- lousasemaa ja yksilöllistä kohtelua koskevan hake- muksen. Sen osalta todettiin seuraavaa: — Vaikka tuottaja oli erillinen oikeussubjekti, se oli tuotantolaitos, jolla ei ollut yrityksen oikeudellista muotoa eikä siten myöskään johtokuntaa tai yhtiö- järjestystä. Lisäksi se pystyi myymään vain kotimark- kinoilla, eikä sillä ollut vientilisenssiä. Tästä syystä se joutui ohjaamaan vientinsä sisaryhtiön kautta, jolla oli yrityksen oikeudellinen muoto ja vientilisenssi. ja tilintarkastuskertomuksia ei tilejä — Laitoksen julkaistu. toimitettiin Tilintarkastuskertomukset valtioneuvostolle mutta eivät olleet laitoksen johdon käytettävissä tarkastelua varten, joten komissio ei voinut tutkia niitä. (29) Edellä että selostetun perusteella komissio päätti, kyseinen tuottaja ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä markkinatalousolosuh- teissa toimimista koskevia vaatimuksia eikä yksilöllisen kohtelun myöntämisedellytyksiä. Päätöksestä ilmoitettiin asianomaiselle tuottajalle ja yhteisön tuotannonalalle, jotka saivat mahdollisuuden esittää huomautuksia sen johdosta. Huomautuksia ei esitetty. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/19 4. 3 Normaaliarvo 4. 6 Polkumyyntimarginaali 4. 3. 1 V e r t a i l u m a a (30) Koska Kiinan kansantasavaltaa koskeva normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaisesti, menettelyn aloitta- mista koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin, että Intia valittaisiin normaaliarvon määrittämisessä käytettäväksi kolmanneksi markkinatalousmaaksi eli vertailumaaksi. Osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia tämän valinnan johdosta. Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalais- tuottaja katsoi, että Korean tasavalta tai vaihtoehtoisesti Malesia olisi parempi valinta vertailumaaksi. Koska yksi- kään Intian ja Korean tasavallan yritys ei halunnut toimia komissio ehdotti, että vertailumaaksi valittaisiin Malesia. Tämän johdosta saaduissa huomautuksissa ei ehdotettu muita maita, joten komissio päätti lopulta, että Malesiaa käyte- tään vertailumaana. tutkimuksessa, yhteistyössä tässä (34) Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla paino- tettua keskimääräistä normaaliarvoa ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan vientihintojen painotettuun keskiar- voon. Tämä vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän; polkumyyntimarginaaliksi jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan, ja se ilmaistiin prosent- teina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihin- nasta. Edellä selostetulla tavalla määritetty polkumyynti- marginaali vahvistettiin koko maata koskevaksi väliaikai- seksi polkumyyntimarginaaliksi: vahvistettiin määrä, — koko maata koskeva polkumyyntimarginaali: 11,0 %. 5. Liettua 5. 1 Normaaliarvo 4. 3. 2 N o r m a a l i a r v o n m ä ä r i t t ä m i n e n (35) (31) Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen tuottaja vei yhteisöön vain valmiita kuvaputkia. Kahden malesia- laisen tuottajan valmiiden kuvaputkien myynnin koti- markkinoilla todettiin tutkimusajanjaksona olleen edus- tavaa ja tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä johdanto-osan 12 kappale). Tästä syystä Kiinan (ks. kansantasavaltaa koskeva normaaliarvo määritettiin laskemalla kyseisten kahden malesialaisen tuottajan koti- markkinoillaan tutkimusajanjaksona myymien valmiiden kuvaputkien painotettu keskimääräinen myyntihinta. 4. 4 Vientihinta (32) Koko yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan vienti- myynti yhteisöön suuntautui riippumattomille asiak- kaille Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan sisaryhtiön kautta. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. kuvaputket Komissio tutki perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko tuotetta myyty kotimarkkinoiden riip- pumattomille asiakkaille riittävässä määrin ja tavanomai- sessa kaupankäynnissä. Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti kotimarkkinoilla käsitti valmiit kuvaputket, mukaan (ks. heikompilaatuiset lukien joihin viitataan jäljempänä johdanto-osan 9 kappale), kakkos- ja kolmoslaadun kuvaputkina. Myynti yhteisöön käsitti valmiit kuvaputket, mukaan lukien kakkoslaadun kuvaputket. Koska kakkos- ja kolmoslaadun kuvaputkia ei myyty lainkaan tavanomaisessa kaupankäynnissä koti- markkinoilla ja koska kakkoslaadun kuvaputkien vienti yhteisöön oli tutkimusajanjaksona vähäistä (ja kolmos- laadun kuvaputkia ei viety sinne lainkaan), komissio jätti normaaliarvoa määrittäessään huomioon ottamatta sekä kakkos- että kolmoslaadun kuvaputket. Valmiiden kuva- putkien olevan enemmän kuin 5 prosenttia samankaltaisen tuotteen vientimyynnistä enemmän kuin 80 prosenttia tästä kotimarkkinamyynnistä oli tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Niinpä normaaliarvon määrittämisessä käytettiin vakiolaatua olevien valmiiden kuvaputkien koko kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. kotimarkkinamyynnin yhteisöön ja todettiin 4. 5 Vertailu 5. 2 Vientihinta (33) Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin vapaasti laivassa -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asian- mukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. Niinpä oikaisuja tehtiin alennusten ja hyvitysten, kuljetus-, vakuutus- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. (36) Edellä selostetun mukaisesti vientihinnan määrittämi- sessä käytettiin vain vakiolaatua olevien (heikompilaa- tuisia ei siis otettu huomioon) valmiiden kuvaputkien myyntiä. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisöön vietäväksi myydystä tuot- teesta tai maksettavien hintojen perusteella. tosiasiallisesti maksettujen L 102/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 5. 3 Vertailu (37) Normaaliarvoa ja verrattiin vapaasti vientihintoja tehtaalla -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa, asianmukaisesti hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. Niinpä oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. ja liitännäiskustannusten, huomioon, Valmiita kuvaputkia myytiin yhteisöön lähinnä Sveitsissä sijaitsevan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta. Koska tämän yrityksen toimintaa voidaan verrata palkkioperus- teisen kauppiaan toimintaan, sen riippumattomilta asiak- kailta yhteisössä veloittamista vientihinnoista vähennet- tiin sen omiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin sekä kohtuulliseen voittomarginaaliin perustuva oikaisu- määrä. 5. 4 Polkumyyntimarginaali (38) normaaliarvoa keskimääräistä Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla paino- tettua vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Tämä vertailu osoitti polku- myyntiä esiintyvän, ja sen määräksi vahvistettiin määrä, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan. Väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna 1,3 prosenttia. Koska ainoa yhteistyössä toiminut liettualainen tuottaja vastasi kokonaisuudessaan tarkasteltavana olevan tuot- tämä väliaikainen teen viennistä Liettuasta yhteisöön, polkumyyntimarginaali koskee koko maata. D. VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (39) Yhteisössä toimii kolme 14 tuuman värikuvaputkien tuottajaa: — yksi näistä on valituksen tehnyt yhteistyössä toiminut tuottaja, ja tutkimuksessa — toinen on kyselyyn vastannut mutta yhteen tutki- muksen kohteena olevaan vientiä harjoittavaan tuot- tajaan etuyhteydessä oleva tuottaja, — kolmas on tuottaja, joka ei vastannut kyselyyn ja joka valituksen mukaan on etuyhteydessä yhteen tutkimuksen kohteena olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. (40) Kaksi viimeksi mainittua yritystä jätettiin yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, koska ei voitu osoittaa, etteikö niiden etuyhteys vientiä harjoittaviin tuottajiin olisi vaikuttanut niiden tilanteeseen. Näin ollen että valituksen tehnyt yritys muodostaa katsottiin, yksinään perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tetun yhteisön tuotannonalan. Kahteen muuhun yhtei- sössä toimivaan tuottajaan viitataan jäljempänä ilmai- sulla ’muut yhteisön tuottajat’. 2. 14 tuuman värikuvaputkien markkinat yhteisössä 2. 1 Yhteisön kulutus (41) laskettiin yhteisön tuotannonalan Yhteisön kulutus yhteenlasketun myyntimäärän tarkasteltavina sekä olevista maista ja muista kolmansista maista tulevaa tuontia koskevien Eurostat-tietojen perusteella. (42) (43) (44) 2. 1. 1 M u i d e n y h t e i s ö n t u o t t a j i e n m y y n t i Yhteisön kahden muun tuottajan myyntiä koskevia lukuja ei voitu ottaa huomioon kulutuksen arvioinnissa. Tämä johtui ensinnäkin siitä, että toinen niistä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa eikä sen osalta ollut käytettävissä muita luotettavia arvioita, ja toiseksi siitä, että toinen tuottaja ei toimittanut johdonmukaisia tietoja myynnistään yhteisön markkinoilla tarkastelujakson aikana. 2. 1. 2 T u o n t i Tutkimuksen kuluessa todettiin, että komission käytettä- vissä olevien tai sen todentamien vientitietojen ja Euro- statin tuontitilastojen välillä oli merkittäviä eroja. Nämä erot olivat erityisen selviä vuosien 1995 ja 1996 osalta. Tästä syystä kulutuksen määrittämisen yhteydessä nousi esiin kysymys siitä, olisiko käytettävä komission toden- tamia vientitietoja vai Eurostatin tuontitilastoja. Eurostatin tuontitilastoihin sisältyvät värikuvaputket, joiden kuvaruudun läpimitta on enintään 42 cm. Niihin sisältyvät tuotteet eivät siten vastaa täysin tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää, vaan mukana on myös ja 16 muita kuvaputkia, esim. 15 tuuman (38,1 cm) tuuman (40,6 cm) värikuvaputket. Joidenkin asian- omaisten maiden osalta saatavissa olevat tiedot kuitenkin osoittivat, että muiden kuin tutkimuksen kohteena olevien värikuvaputkien osuus Eurostatin tilastoimasta tuonnista on vain noin 5 prosenttia. Tutkimuksen aikana ei ole tullut esiin tietoja, jotka osoittaisivat, että tilanne olisi erilainen muista kolmansista maista tulevan tuonnin osalta. Komission todentamat tiedot ovat toisaalta puut- teellisia tarkastelujakson osalta, koska monet vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Näiden epävarmuustekijöiden vuoksi katsotaan, että Eurostatin tilastot ovat ainoa luotettava, täydellinen ja johdonmukainen tietolähde tarkasteltavana olevan tuotteen koko yhteisöön suuntautuvan tuonnin arvioimiseksi. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/21 2. 1. 3 K o k o n a i s k u l u t u s (45) Tämän perusteella voidaan todeta, että yhteisön kulutus väheni merkittävästi (48 %) tarkastelujaksolla eli vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 1 Kulutus 1995 1996 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso Yksikköä Indeksi 6 717 805 5 757 320 4 553 044 3 941 424 3 481 020 100 86 68 59 52 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen ja Eurostat. (46) Tämä lasku yhteisön kulutuksessa johtuu siitä, että vuodesta 1995 alkaen osa yhteisön 14 tuuman väritelevisioiden tuotannosta on siirretty osittain tai kokonaan Keski- ja Itä-Eurooppaan, erityisesti Puolaan, Unkariin ja Tšekkiin. 2. 2 Tuonti asianomaisista maista 2. 2. 1 V ä h i m m ä i s t a s o n p o l k u m y y n t i m a r g i n a a l i (47) (48) (49) Liettuan osalta vahvistettu väliaikainen polkumyyntimarginaali oli alle vähimmäistason, kun taas Intiaa, Kiinan kansantasavaltaa, Korean tasavaltaa ja Malesiaa koskevat marginaalit olivat vähimmäis- tasoa korkeampia. Komissio jatkaa myös Liettuasta tulevan tuonnin tutkimista, mutta tätä tuontia ei tässä alustavassa vaiheessa otettu huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa koske- vassa tutkimuksessa. 2. 2. 2 V ä h ä p ä t ö i n e n t u o n t i Yksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti olevansa ainut, joka vie tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, ja katsoi, että Eurostatin tilastoissa esitetty tuontimäärä oli virheellinen. Tuottajan mukaan tutkimusajanjakson todellinen tuontimäärä oli pienempi kuin Eurostatin ilmoittama 75 626 yksikköä, ja se katsoi, että tällaista vähäisempää tuontia olisi pidettävä vähäpätöisenä. Koska komissio ei Eurostatin tietojen perusteella voinut sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Kiinan kansantasavallassa on myös muita tuottajia, tuontia päätettiin pitää vähimmäistasoa suurempana. Tästä syystä väitettä, jonka mukaan Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva tuonti on vähäpätöistä, ei voitu hyväksyä. 2. 2. 3 T u o n n i n k u m u l a t i i v i n e n a r v i o i n t i (50) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Intiasta, Kiinan kansantasaval- lasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien 14 tuuman värikuvaputkien tuontia arvioitava kumulatiivisesti. (51) Tästä syystä tutkittiin, täyttyivätkö kaikki tuonnin kumuloimisen edellytykset asianomaisten neljän jäljellä olevan maan osalta. Tältä osin todettiin seuraavaa: — polkumyyntimarginaali ylitti jokaisen asianomaisen maan osalta vähimmäistason, kuten edellä osoitettiin, — kustakin asianomaisesta maasta tuodut määrät eivät olleet vähäpätöisiä, — tuotujen 14 tuuman värikuvaputkien ja yhteisön samankaltaisen tuotteen välisten kilpailuedelly- i) kaikista asianomaisista viejämaista peräisin olevat 14 tysten tarkastelu osoitti seuraavaa: tuuman värikuvaputket ja yhteisössä tuotetut 14 tuuman värikuvaputket ovat samankaltaisia tuotteita; ii) yhteisön tuotannonala ja vientiä harjoittavat tuottajat myivät samankaltaista tuotetta samojen myyntikanavien kautta ja samoille asiakasryhmille; iii) kaikki vientiä harjoittavat tuot- tajat noudattivat samankaltaista hinnoittelupolitiikkaa; iv) sama pätee asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin keskinäisiin suhteisiin. L 102/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 Näin ollen komissio päätteli, että kaikki asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kumuloinnin edellytykset täyttyivät. 2. 2. 4 T u o n n i n m ä ä r ä (52) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni 44 prosenttia vuoden 1995 ja tutki- musajanjakson välillä: Taulukko 2 Tuonti asianomaisista maista (Liettuaa lukuun ottamatta) 1995 1996 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso Yksikköjä yht. Indeksi Lähde: Eurostat. 1 985 201 1 060 242 564 527 1 168 367 1 104 197 100 53 28 59 56 (53) Tuonnin kehitystä arvioitaessa on otettava huomioon, että kulutus laski yleisesti ottaen vielä enemmän. Lisäksi taulukosta käy ilmi, että tarkasteltavana oleva tuonti väheni merkittävästi vuodesta 1995 vuoteen 1997 (72 %) mutta kasvoi sitten taas vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä (96 %), vaikka kulutus väheni 24 prosenttia. 2. 2. 5 T u o n n i n m a r k k i n a o s u u s (54) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kehittyi seuraavasti: Taulukko 3 Asianomaisten maiden markkinaosuus (Liettuaa lukuun ottamatta) 1995 1996 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso Yhteensä Indeksi 29,3 % 100 18,4 % 62 12,4 % 42 29,6 % 101 31,7 % 108 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen ja Eurostat. Taulukosta käy ilmi, että vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pieneni voimakkaasti vuosina 1996—1997 mutta kasvoi jälleen vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksona. Vuodesta 1995 vuoteen 1997 markkinaosuus pieneni 58 prosenttia, mutta vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä se kasvoi 156 prosenttia. Kokonaisuutena katsoen tuonnin markkinaosuus kasvoi 8 prosenttia näillä taantuvilla markkinoilla. 2. 2. 6 K e s k i m ä ä r ä i n e n t u o n t i h i n t a (55) Kuten alla oleva taulukko osoittaa, vientiä harjoittavien tuottajien 14 tuuman värikuvaputkista yhteisön markkinoilla veloittamat hinnat laskivat vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä 11 prosenttia. Hintojen laskusuuntaus tulee vielä selvemmin esille, kun tarkastellaan vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välistä aikaa, jolloin keskimääräinen tuontihinta laski 19 prosenttia: Taulukko 4 1995 39,6 100 1996 41,9 106 1997 43,7 110 1998 38,3 97 Tutkimus- ajanjakso 35,3 89 Keskimääräinen tuontihinta Ecua/yksikkö Indeksi Lähde: Eurostat. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/23 (56) Keskimääräisten tuontihintojen todettiin nousseen tarkastelujakson aikana vuoteen 1997 asti. Sa- manaikaisesti asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pieneni voimak- kaasti eli 29,3 prosentista 12,4 prosenttiin. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä tuontihinnat puolestaan laskivat 19 prosenttia. Saman ajanjakson aikana asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat kasvattivat jälleen merkittävästi markkinaosuuttaan (19,3 prosenttiyksikköä). 2. 2. 7 H i n n a n a l i t t a v u u s (57) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonala tuottaa ja myy yhteisön markkinoilla vain yhtä 14 tuuman värikuvaputkien lajia. Hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla yhteisön tuotannonalan kyseisenlajisesta 14 tuuman värikuvaputkesta veloittamia hintoja ja asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamia hintoja. Kaikkia hintoja verrattiin saman lajin osalta ilman alennuksia ja hyvityksiä. (58) Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta käytettiin cif yhteisön rajalla tullattuna -myynti- hintoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa vapaasti tehtaalla -tasolle (hinta ilman kuljetuskustannuksia). (59) Vertailu (joka tehtiin painotettuja keskiarvoja käyttäen) osoitti, että keskimääräiset hinnan alitta- vuuden marginaalit olivat prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisistä myyntihinnoista ilmaistuina seuraavat: Intia 14,7 prosenttia, Kiinan kansantasavalta 16,7 prosenttia, Korean tasavalta 10,8 prosenttia ja Malesia 4,6 prosenttia. 2. 3 Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne 2. 3. 1 A l u s t a v a t h u o m i o t (60) Koska yhteisön tuotannonalan muodostaa yksi ainoa yhteisön tuottaja, yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot on indeksoitu toimitettujen tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusase- tuksen 19 artiklan mukaisesti. Komissio on tarkastellut perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukai- sesti kaikkia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja seikkoja, joilla on vaikutusta tuotannonalan tilantee- seen. 2. 3. 2 T u o t a n t o k a p a s i t e e t t i j a t u o t a n t o (61) Tuotantokapasiteetin osalta tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalalla oli tarkastelujaksona kaksi tuotantopaikkaa. Toisessa paikassa tuotanto lopetettiin pysyvästi kesäkuussa 1999 ja siellä ollut tuotanto siirrettiin jäljelle jääneeseen tuotantopaikkaan. (62) On kuitenkin huomattava, että tuotanto ei siirtynyt paikasta toiseen kerralla vaan vähitellen, erityi- sesti vuodesta 1997 tutkimusjakson loppuun. Tuotantokapasiteetti kasvoi tuotantotoiminnan uudel- leenjärjestelyjaksona vain teoriassa. Todellinen kapasiteetti pysyi ennallaan, kun toinen tuotanto- paikka suljettiin ja kapasiteettia samanaikaisesti lisättiin toisella tuotantopaikalla. Kaiken kaikkiaan tuotantokapasiteetin todettiin pysyneen alkuperäisellä tasollaan koko tarkastelujakson ajan. (63) Yhteisön tuotannonalan mukaan uudelleenjärjestely oli tarpeen 14 tuuman värikuvaputkien tuotan- ja suurtuotannon etujen saavuttamiseksi. Kuten seuraavassa toprosessin ja laadun parantamiseksi tuotantotoiminnan uudelleenjärjestely mahdollisti kannattavuutta koskevassa jaksossa esitetään, yhteisön tuotannonalalle huomattavat tuotantokustannusten säästöt vuonna 1998 ja tutkimusajan- jaksona. Taulukko 5 Tuotanto (yksikköä) Indeksi 1995 100 1996 113 1997 128 1998 116 Tutkimus- ajanjakso 109 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. L 102/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 (64) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi yhteensä noin 9 prosenttia. Edellä selostetuista syistä tuotanto kasvoi 28 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1997, mutta tätä seurasi 15 prosentin lasku tutkimusajanjakson loppuun mennessä. 2. 3. 3 M y y n n i n m ä ä r ä j a k e s k i m ä ä r ä i n e n m y y n t i h i n t a a) Alustavat huomiot (65) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala on myynyt 14 tuuman värikuvaputkia sekä etuyhtey- dessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla. Kulutuksen arvioinnissa ja jäljempänä esitetyissä myyntimäärissä otettiin huomioon koko tämä myynti. Vaikka myyntihinnat ja hintojen kehitys olivat hyvin samanlaiset molempien asiakasryhmien osalta, ne esitetään jäljempänä erikseen. b) Myyntimäärät (66) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille myymien 14 tuuman värikuvaputkien kokonaismäärä väheni 55 prosenttia tarkastelujak- sona: Taulukko 6 Myynti Indeksi 1995 100 1996 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso 93 61 46 45 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. (67) Myyntimäärä väheni tarkastelujaksona jatkuvasti kulutuksen huomattavaa vähenemistä vastaavasti. Lasku oli vähäisempi kuin kulutuksen väheneminen vuoteen 1997 asti, kun tuonti asianomaisista maista menetti markkinaosuuttaan. Myöhemmin, kun tuonti asianomaisista maista yhteisön markki- noille lisääntyi jälleen laajamittaisesti, yhteisön tuotannonalan myyntimäärä väheni enemmän kuin kulutus: myynti laski 55 prosenttia ja kulutus 48 prosenttia. c) Keskimääräinen myyntihinta ja hintojen kehitys (68) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala on veloittanut myös etuyhteydessä olevilta asiakkailtaan markkinahinnan. Sekä etuyhteydessä olevilta että etuyhteydettömiltä asiakkailta yhteisön markki- noilla veloitetut hinnat olivat suunnilleen samat, ja molemmat laskivat samalla tavalla tarkastelujak- sona. Kuten alla osoitetaan, yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille myymän tarkastel- tavana olevan tuotteen painotetut keskimääräiset yksikköhinnat laskivat 21 prosenttia tarkastelujak- sona: Taulukko 7 Yhteisön tuotannonalan keskimää- räisen hinnan kehitys 1995 1996 1997 1998 — etuyhteydettömät indeksi asiakkaat, — etuyhteydessä olevat asiakkaat, indeksi 100 100 101 97 98 96 90 88 Tutkimus- ajanjakso 79 75 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/25 (69) Etuyhteydessä olevilta asiakkailta veloitetut hinnat laskivat samaan aikaan 25 prosenttia. Edellä oleva taulukko osoittaa, että hinnat pysyivät vakaina vuodesta 1995 vuoteen 1997 ja alkoivat laskea huomattavasti vuoden 1997 jälkeen, jolloin polkumyynnillä tapahtunut tuonti palasi markkinoille. 2. 3. 4 M a r k k i n a o s u u s (70) Yhteisön tuotannonalan myyntimäärän ja yhteisön kulutuksen kehityksen välinen vertailu osoittaa, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi tarkastelujaksona. Taulukko 8 Markkinaosuus Indeksi 1995 100 1996 109 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso 88 79 86 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen ja Eurostat. (71) Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 6 prosenttiyksikköä tutki- musajanjaksona. Suurin menetys (9 prosenttiyksikköä) tapahtui vuosien 1996 ja 1997 välillä. Vuonna 1998, jolloin asianomaiset maat lisäsivät huomattavasti markkinaosuuttaan (yli 19 prosent- tiyksikköä), yhteisön tuotannonala menetti vielä 4 prosenttiyksikköä. 2. 3. 5 V a r a s t o t (72) Taulukko 9 Varastot 1995 1996 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso 30. 6. 1999 Indeksi 100 171 251 225 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen Tutkimus osoitti, että vuodesta 1995 vuoteen 1998 varastot kasvoivat 125 prosenttia. Varastot olivat merkittävästi suurempia tutkimusajanjakson lopussa kuin vuonna 1998. Täysiä vuosia 1995—1998 koskevat käytettävissä olevat tiedot viittaavat kuitenkin siihen, että joulukuun lopussa varastot olivat alhaisimmillaan verrattuna tasoon tietyn vuoden aikana. Siten varastojen määrää tutkimusajanjakson lopussa ei pidetty tässä tapauksessa merkittävänä. (73) Tarkastelujaksona voitiin kuitenkin havaita suuntaus varastojen kasvuun. Tämä viittaa siihen, että kun tuotanto kyseisenä jaksona kasvoi 9 prosenttia, kolmansiin maihin myymättä jäänyt määrä varastoitiin. Huomio vastaa aiemmin todettua myynnin vähenemistä 55 prosentilla, ja se tukee edellä esitettyä näkemystä yhteisön tuottajien markkinaosuuden menetyksestä. 2. 3. 6 K a n n a t t a v u u s (74) Kannattavuus ilmaistuna prosentteina nettomyynnin arvosta kehittyi tarkastelujaksona seuraavasti: Taulukko 10 Kannattavuus Indeksi 1995 100 1996 373 1997 144 1998 75 Tutkimus- ajanjakso – 632 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen L 102/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 (75) Kuten edellä johdanto-osan 63 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonala onnistui alentamaan tuotantokustannuksiaan vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka kustannussäästö oli jopa 16 prosenttia, yhteisön tuotannonala kärsi tutkimusajanjaksona tappioita, kun se oli aiempina vuosina tuottanut hieman voittoa. Absoluuttisesti mitattuna voitoista menetettiin 4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksona. Tämä viittaa siihen, että ilman tuotannon uudelleenjärjestelyä yhteisön tuotan- nonalan tappiot olisivat olleet paljon suuremmat. (76) Edellä oleva taulukko osoittaa myös, että kannattavuus parani vuodesta 1995 vuoteen 1996, mutta heikkeni jatkuvasti vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon asti. 2. 3. 7 I n v e s t o i n n i t (77) Taulukko 11 Investoinnit Indeksi 1995 100 1996 874 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso 72 36 126 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. Tutkimus osoitti, että vuonna 1996 tehtiin suuria investointeja 14 tuuman värikuvaputkien tuotannon uudelleenjärjestelyyn yhteisössä. Tuolloin yhteisön tuotannonala toteutti päätöksensä sulkea toisen kahdesta 14 tuuman värikuvaputkien tuotantopaikastaan yhteisössä ja lisätä jäljelle jääneen tuotantolaitoksen kapasiteettia. Kuten edellä on jo mainittu, tarkoituksena oli lisätä yhden tuotantopaikan kapasiteettia vähitellen ja vähentää toisen kapasiteettia, kunnes 14 tuuman värikuva- putkien tuotanto jälkimmäisessä paikassa lopetettiin kesäkuussa 1999. (78) Tutkimusajanjaksona investointeja tehtiin lähinnä rakennuksiin, kun taas koneisiin ja laitteisiin kohdistuneet investoinnit palasivat tarkastelujakson keskimääräiselle tasolle (vuotta 1996 lukuun ottamatta). 2. 3. 8 T y ö l l i s y y s (79) Taulukko 12 Työllisyys Indeksi 1995 100 1996 116 1997 119 1998 97 Tutkimus- ajanjakso 103 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. Edellä oleva taulukko osoittaa, että työntekijämäärä kasvoi 19 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1997. Työllisyys kuitenkin väheni 13 prosenttia vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon, kun uudelleen- järjestelyä toteutettiin. 2. 3. 9 Y h t e i s ö n t u o t a n n o n a l a n t i l a n n e t t a k o s k e v a p ä ä t e l m ä (80) Analyysi osoitti, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti väheni vuodesta 1995 vuoteen 1997 (– 72 jolloin kulutus prosenttia), mutta kasvoi vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon (+ 96 prosenttia), väheni 24 prosenttia. (81) Tutkimus paljasti myös, että tarkastelujaksona 14 tuuman värikuvaputkien tuotanto lisääntyi 9 prosenttia, mutta että useimmat yhteisön tuotannonalaa koskevista taloudellisista osoittimista olivat selvässä laskussa: myyntihinnat (– 21 prosenttia), kannattavuus (noin 4 prosenttiyksikön menetys), myynnin määrä (– 55 prosenttia) ja markkinaosuus (– 6 prosenttiyksikköä). Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehitys oli erityisen kielteistä vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon: tuotanto laski 15 prosenttia, myyntihinnat 19 prosenttia, kannattavuus noin 4,1 prosenttiyksikköä ja työlli- syys 13 prosenttia. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/27 (82) Lisäksi on huomattava, että huolimatta merkittävästä tuotantokustannusten laskusta (– 16 prosenttia) aiempina vuosina kannattava toiminta kääntyi tappiolliseksi tutkimusajanjaksona. Asianomaisista maista polkumyynnillä tuoduille tuotteille on määritetty hinnan alittavuuden marginaali, joka on 4,6—16,7 prosenttia. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala kärsi huomattavista hintapaineista yhteisön markkinoilla, kuten 21 prosentin hintojen lasku osoittaa. (83) Edellä todetun perusteella ja erityisesti myyntihinnan ja kannattavuuden laskun huomioon ottaen komissio päättelee, että yhteisön tuotannonala on kärsinyt vahinkoa, jota voidaan pitää merkittävänä perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti. E. SYY-YHTEYS 1. Johdanto (84) Komissio tutki yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syytä koskevien päätelmien tekemistä varten kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset ja niistä kyseisen tuotannonalan tilanteelle aiheutuneet seuraukset. Tällaisella analyysilla varmistetaan, ettei polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin katsota aiheuttaneen sellaista vahinkoa, jonka syynä ovat muut tekijät kuin polkumyynnillä tapah- tunut tuonti. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus (85) Tämä tutkimus on osoittanut, että kulutuksen merkittävän vähenemisen vuoksi kaikkien yhteisön markkinoilla toimivien myynti laski. Havaittiin kuitenkin, että vientiä harjoittavien tuottajien myynti väheni kulutuksen laskua vähemmän, kun taas yhteisön tuotannonalan myynti väheni suhteessa enemmän (vientiä harjoittavien tuottajien myynti väheni 44 prosenttia ja yhteisön tuotannonalan myynti 55 prosenttia, kun kulutus väheni 48 prosenttia vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon). (86) Havaittiin myös, että yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksona. Tilanne oli vielä huonompi vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon (– 21 prosenttia), jolloin yhteisön tuotannonala menetti 10 prosenttiyksikköä. (87) Huolimatta yhteisön 14 tuuman värikuvaputkien markkinoiden huomattavasta supistumisesta tarkas- telujaksona asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat kasvattamaan osuuttaan yhteisön markkinoista (+ 2,4 prosenttiyksikköä). Vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon polkumyynnillä alhai- seen hintaan asianomaisista maista tuodut 14 tuuman värikuvaputket lisäsivät markkinaosuuttaan yli 13 prosenttiyksikköä. Vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon markkinaosuuden kasvu oli yli 19 prosenttiyksikköä. (88) (89) (90) (91) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi suhteessa huomattavasti, erityisesti vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon. Tämä osui yksiin yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienene- misen ja myynnin määrän laskun kanssa, joka oli suurempi kuin kulutuksen lasku. laskivat Tutkimus osoitti, että asianomaisten maiden yhteisön markkinoilla laskuttamat hinnat tarkastelujaksona 11 prosenttia. Se osoitti myös, että myyntihintojen lasku oli vielä jyrkempää vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon (– 19 prosenttia), kun vuosien 1997—1998 12 prosentin lasku syveni vielä 8 prosentilla. Tarkastelujaksona yhteisön tuotannonala joutui laskemaan myyntihintojaan 21 prosenttia. Hinnat laskivat merkittävästi vuosina 1997—1998 (– 8 prosenttia) ja jatkoivat laskuaan vuodesta 1998 tutkimusajanjaksoon (– 12 prosenttia). Polkumyynnillä asianomaisista maista alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin raju kasvu (+ 96 prosenttia) vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon osui yksiin yhteisön tuotannonalan myyntihintojen huomattavan laskun kanssa. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan hinnat olivat tarkastelujaksona korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat. Tutkimusajanjaksona asianomaisten vientiä harjoitta- vien tuottajien hinnat alittivat merkittävässä määrin yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alitta- vuuden marginaalin todettiin olevan 4,6—16,7 prosenttia. L 102/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 (92) Tutkimuksessa todettiin, että tuodut ja yhteisön tuotannonalan tuottamat 14 tuuman värikuvaputket ovat samankaltaisia tuotteita, joita tarjotaan yhteisön markkinoille samojen myyntikanavien kautta, joten polkumyynnillä asianomaisista maista tuotujen 14 tuuman värikuvaputkien suurella määrällä on ollut merkittävä vaikutus markkinoihin. Lisäksi koska hinnat markkinoilla ovat avoimia, kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön markkinoilla tarjoamat halvat hinnat ovat olleet hyvin potentiaalisten asiakkaiden tiedossa, joten niillä on ollut merkittävä vaikutus markkinoiden yleiseen hintatasoon. (93) Yhteisön tuotannonalalla ei siten ollut asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin edessä muuta vaihtoehtoa kuin laskea myös omia hintojaan, mikä vaikutti erittäin kielteisesti kannattavuuteen. (94) Edellä todetun perusteella polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla voidaan katsoa olleen merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 3. Muiden tekijöiden vaikutus 3. 1 Kulutuksen kehittyminen (95) Tutkimus osoitti, että kulutus väheni jatkuvasti tarkastelujaksona. Kaiken kaikkiaan yhteisön markki- noiden kulutuksen määrä laski 48 prosenttia ja kulutuksen arvo 57 prosenttia, mikä osoittaa suurta laskua 14 tuuman värikuvaputkien markkinoilla. (96) On väitetty, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuu siitä, että yhteisön markki- noiden kulutus romahti tutkimusajanjaksona, koska 14 tuuman väritelevisioiden tuotantoa siirrettiin laajamittaisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin. Yhteisön 14 tuuman värikuvaputkien markkinoiden supistuminen johtuu kiistatta osittain tästä tuotannon siirtämisestä. Se ei kuitenkaan selitä yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden menetystä eikä havaittua hinnan alittavuutta. 3. 2 14 tuuman värikuvaputkien tuonti muista kolmansista maista (97) 14 tuuman värikuvaputkien kokonaistuonti yhteisöön muista maista kuin Intiasta, Kiinan kansanta- savallasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta ja tämän tuonnin keskihinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 13 Tuonti 1995 1996 1997 1998 Tutkimus- ajanjakso 1 776 720 1 924 514 2 172 571 1 387 015 1 036 171 100 42,6 100 108 42,5 100 122 42,9 101 78 39,7 93 58 38,3 90 Yksikköä Indeksi Ecua/yksikkö Indeksi Lähde: Eurostat. (98) On väitetty, että yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon olisi aiheuttanut tuonti Puolasta, varsinkin kun otetaan huomioon sieltä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu vuodesta 1995 vuoteen 1997. (99) Komissio katsoo, ettei tällainen tuonnin määrän kasvu ole oleellista vahingon syyn tutkimisen kannalta, koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on määritettävä tutkimusajanjakson ajalta. Tässä yhteydessä todettiin, että tuonti Puolasta väheni 90 prosenttia tarkastelujaksona ja että sieltä tuotujen tuotteiden hinnat olivat samaa tasoa kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Nämä havainnot viittaavat siihen, että kyseisen tuonnin vaikutus markkinoilla havaittuun hintojen laskuun oli korkeintaan vähäinen. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/29 (100) On myös väitetty, että koska yhteisön tuotannonala toi halpoja 14 tuuman värikuvaputkia Brasi- liasta, se aiheutti näin vahinkoa itselleen. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tuonti Brasiliasta tapahtui etuyhteydessä olevalta yritykseltä, jotta olisi kompensoitu tuotannon vähene- mistä, joka aiheutui tuotantolinjan uudelleenjärjestelystä ja työtaistelutoimesta vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksona. Lisäksi yhteisön tuotannonalan näistä kuvaputkista myöhemmin asiakkailtaan veloittama jälleenmyyntihinta yhteisön markkinoilla oli sama kuin sen itse tuottamien 14 tuuman värikuvaputkien hinta. Tämän perusteella katsotaan, ettei tämä tuonti voinut vaikuttaa kielteisesti markkinoihin eikä varsinkaan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntihintoihin. (101) Muiden kolmansien maiden viitteellisen yksikkökohtaisen tuontihinnan kehitys tarkastelujaksona paljastaa, että kyseisten maiden veloittamat hinnat olivat korkeampia kuin tarkasteltavina olevien maiden, erityisesti vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksona. Tällä perusteella ei voida sulkea täysin pois sitä mahdollisuutta, että muista kolmansista maista yhteisön markkinoille tuoduilla 14 tuuman värikuvaputkilla olisi ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. 4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (102) Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että muut tekijät kuin tarkasteltavina olevista maista yhteisöön polkumyynnillä tapahtunut tuonti ja erityisesti muista kolmansista maista tapahtunut tuonti ja yhteisön kulutuksen merkittävä lasku ovat vaikuttaneet yhteisön tuotannonalan vaikeaan asemaan. Nämä tekijät eivät voi kuitenkaan poistaa määritetyn vahingon ja tarkasteltavana olevan tuonnin välistä syy-yhteyttä, joka näkyy asianomaisten maiden veloittamien hintojen huomattavana laskuna ja niiden hintojen alittavuutena. Asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien toiminnalla on ollut kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan ja erityisesti sen kannattavuuteen. Tästä syystä päätellään, että kyseinen tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. F. YHTEISÖN ETU 1. Johdanto (103) Komissio tarkasteli sille toimitettujen todisteiden perusteella, oliko polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi alustavasti päätettävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio arvioi käytettä- vissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia. 2. Yhteisön tuotannonalan etu (104) Yhteisön tuotannonala on kärsinyt alhaiseen hintaan tapahtuneesta 14 tuuman värikuvaputkien tuonnista. Mahdollisesti käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena on palauttaa terve kilpailu yhteisön markkinoille yhteisön tuotannonalan ja asianomaisten maiden vientiä harjoit- tavien tuottajien välille. (105) Yhteisön tuotannonala on panostanut viime vuosina huomattavasti tuottavuutensa parantamiseen ja on pyrkinyt alentamaan tuotantokustannuksiaan ja parantamaan kilpailukykyään näillä markkinoilla. Yhteisön tuotannonala on rationalisoinut tarkastelujaksona. Asian- omainen yhteisön tuottaja esimerkiksi sulki toisen tuotantolaitoksistaan kustannusten alentamiseksi ja tuottavuutensa parantamiseksi. tuotantoaan huomattavasti (106) Yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon luonteen vuoksi komissio katsoo, että ilman polku- myyntitoimenpiteiden käyttöönottoa yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen edelleen on hyvin todennäköistä. Tämä voisi vähentää työpaikkojen määrää edelleen. (107) Tämän vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. L 102/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 3. Vaikutus yhteisön tuojiin ja käyttäjiin (108) Komissio lähetti kyselylomakkeet yhdeksälletoista tiedossa olevalle tuojalle, jotka eivät olleet etuyh- teydessä asianomaisten maiden vientiä harjoittaviin tuottajiin, sekä neljälle 14 tuuman värikuvaput- kien käyttäjälle yhteisössä. Yksikään käyttäjistä ei vastannut komission kyselylomakkeeseen, mutta siihen vastasi kaksi tuojaa, jotka olivat myös käyttäjiä. Näiden kahden tuojan vastaukset olivat kuitenkin sen verran puutteellisia, ettei niitä voitu käyttää tämän tutkimuksen yhteydessä. Sen vuoksi päätettiin, ettei kyseisten tuojien voida katsoa toimineen yhteistyössä tässä tutkimuksessa. (109) Koska käyttäjät eivät esittäneet näyttöä siitä, että polkumyyntitoimenpiteistä aiheutuisi niiden liiketoi- minnalle haittaa, muita tarkasteluja ei suoritettu. (110) Edellä todetun perusteella ja etenkin koska kiinnostus menettelyyn osallistumiseen oli niin vähäistä, voidaan päätellä, ettei polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto asianomaisista maista peräisin olevien 14 tuuman värikuvaputkien tuonnissa heikentäisi merkittävästi käyttäjien tilannetta. 4. Vaikutus yhteisön markkinoiden kilpailutilanteeseen (111) On väitetty, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vahvistaisi valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan asemaa, vaikka se vastaa jo sataprosenttisesti yhteisön tuotannosta ja sen osuus yhteisön markkinoista on 38 prosenttia. On väitetty, että toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena yhteisön tuotannonala saavuttaisi lähes monopoliaseman 14 tuuman värikuvaputkien markkinoilla. (112) Käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että taloudelliselta kannalta ehdotetun tasoisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei estäisi vientiä harjoittavien tuotta- jien tuotteiden tuontia yhteisöön, vaan kyseiset tuottajat toimisivat markkinoilla edelleen. (113) Siten toimenpiteiden odotetaan varmistavan terveen kilpailun edellytykset yhteisön tuotannonalalle, ja niillä vain palautetaan hyvän kauppatavan mukaisen kaupan olosuhteet. Tässä tapauksessa toimen- piteiden käyttöönotosta luopuminen johtaisi kilpailun vääristymisen jatkumiseen ja pahenemiseen, mikä heikentäisi yhteisön tuotannonalan tilannetta entisestään. 5. Päätelmä (114) Edellä esitettyjen seikkojen ja huomioiden perusteella sekä yhteisön tuotannonalan ja yhteisön tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien esittämien perustelujen tarkastelun jälkeen on tultu siihen päätelmään, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Intiasta, Kiinan kansanta- savallasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevassa tuonnissa. (115) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on päinvastoin tarpeen, jos halutaan estää yhteisön tuotan- nonalalle jo aiheutuneen vahingon paheneminen entisestään ja turvata työllisyys. Lisäksi polkumyyn- titoimenpiteillä varmistetaan terveeseen hinnoitteluun perustuvat kilpailuedellytykset ja ehkäistään lisävahingot yhteisön tuotannonalalle. G. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 1. Väliaikainen vahingon korjaava taso (116) Tutkimuksessa tarkasteltiin, kuinka suuri tulli olisi tarpeen tuontihintojen nostamiseksi tasolle, joka ei aiheuttaisi vahinkoa ja jolla yhteisön tuotannonala saisi katettua tuotantokustannuksensa ja saisi kohtuullisen voiton. Tässä suhteessa pidettiin asianmukaisena 8 prosentin voittomarginaalia liike- vaihdosta ennen veroja, jotta yhteisön tuotannonala saavuttaisi voittotason, joka olisi kohtuudella odotettavissa ilman vahingollista polkumyyntiä. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/31 (117) Tämän perusteella vahingon poistavaksi tasoksi määritettiin edellä mainitun vahinkoa aiheuttamat- toman tason ja hinnan alittavuuden laskemisessa käytetyn, tuotujen 14 tuuman värikuvaputkien todellisen nettomyyntihinnan välinen erotus. Kyseinen erotus ilmaistiin sitten prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta. 2. Väliaikaiset toimenpiteet (118) Koska Intian, Kiinan kansantasavallan, Korean tasavallan ja Malesian vahinkomarginaalit olivat korkeammat kuin polkumyyntimarginaalit, väliaikainen polkumyyntitulli olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistettava jälkimmäisten tasolle. Yhden malesialaisen yrityksen suhteen polkumyyntimarginaalin todettiin olevan alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa vahvis- tetun 2 prosentin kynnyksen. Tälle yritykselle vahvistettiin 0 prosentin väliaikainen polkumyyntitulli. Liettuaa koskevien tutkimustulosten perusteella, ja ottaen huomioon, että tässä tapauksessa todettu polkumyyntimarginaali on myös alhaisempi kuin perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa vahvistettu 2 prosentin kynnys, Liettuan osalta ei pidä ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Komissio jatkaa tutkimuksiaan ja tarkastelee myöhemmin mahdollisesti toimitettavia todisteita. (119) Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset väliaikaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutki- muksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavina olevista maista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainit- tuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. (120) Kaikki näiden yrityskohtaisten väliaikaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkki- namyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komi- teaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. H. LOPPUSÄÄNNÖS (121) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli sellaisten Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean 1. tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 8540 11 11 (Taric-koodi 8540 11 11 94) kuulu- vien väritelevisiovastaanottimien katodisädekuvaputkien tuonnissa, joiden kuvaruudun läpimitta (eli kuva- putken aktiivinen osa suorana linjana mitattuna) on 33—38 cm, leveys-korkeus-suhde pienempi kuin 1,5 ja pisteväli (eli kahden samaa väriä olevan viivan etäisyys toisistaan kuvaruudun keskiosassa) vähintään 0,4 mm. (1) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linja C, DM24-8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel. L 102/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 2. seuraavien yritysten tuotteiden osalta seuraava: Maa Yritys Väliaikainen tulli (%) Taric-lisäkoodi Malesia Samsung Electron Devices (M) SDN. BHD, Negeri Sembilan, Darul Khusus Intia Korean tasavalta Kaikki muut yritykset Kaikki yritykset Kaikki yritykset Kiinan kansantasavalta Kaikki yritykset 0,0 5,2 21,2 20,4 11 A117 A999 — — — 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliai- 4. kaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla 1. Asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asete- tussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää 2. huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. 3 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen


title: 2000/384/EG, EGKS: Besluit van de Raad en de Commissie van 19 april 2000 inzake de sluiting van een Euro-mediterrane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Staat Israël, anderzijds

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Association Agreement
Israel
association agreement

formats: html pdf print

text: 21. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 147/1 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD EN COMMISSIE BESLUIT VAN DE RAAD EN DE COMMISSIE van 19 april 2000 inzake de sluiting van een Euro-mediterrane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Staat Israºl, anderzijds (2000/384/EG, EGKS) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, BESLUITEN: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap voor Kolen en Staal, en met name op artikel 95, Artikel 1 Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, en met name op artikel 310, juncto artikel 300, lid 2, eerste alinea, tweede zin, en artikel 310, lid 3, tweede alinea, Gezien het voorstel van de Commissie, Na raadpleging van het raadgevend comitØ en met de una- nieme instemming van de Raad, De Euro-mediterrane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Staat Israºl, anderzijds, de daar- aan gehechte protocollen en de aan de slotakte gehechte ver- klaring worden namens de Europese Gemeenschap en de Euro- pese Gemeenschap voor Kolen en Staal goedgekeurd. De in de eerste alinea bedoelde teksten zijn aan dit besluit gehecht. Gezien de instemming van het Europees Parlement (1), Artikel 2 Overwegende hetgeen volgt: De op 20 november 1995 te Brussel ondertekende Euro-medi- terrane overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidsta- ten, enerzijds, en de Staat Israºl, anderzijds, dient te worden goedgekeurd, 1. Het door de Gemeenschap in de associatieraad en het associatiecomitØ in te nemen standpunt wordt, op voorstel van de Commissie, door de Raad of, in voorkomend geval, door de Commissie vastgesteld, in overeenstemming met de desbetref- fende bepalingen van de Verdragen tot oprichting van de Euro- pese Gemeenschap en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal. (1) PB C 78 van 18. 3. 1996, blz. 12. 2. Overeenkomstig artikel 68 van de overeenkomst zit de voorzitter van de Raad de associatieraad voor en brengt hij het L 147/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 6. 2000 standpunt van de Gemeenschap naar voren. Overeenkomstig artikel 71 van de overeenkomst zit een vertegenwoordiger van de voorzitter van de Raad het associatiecomitØ voor en brengt hij het standpunt van de Gemeenschap naar voren. ving. De voorzitter van de Commissie doet deze kennisgeving namens de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal. Artikel 3 De voorzitter van de Raad doet namens de Europese Gemeen- schap de in artikel 85 van de overeenkomst bepaalde kennisge- Gedaan te Brussel, 19 april 2000. Voor de Raad De voorzitter L. CAPOULAS SANTOS Voor de Commissie De voorzitter R. PRODI


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg

eurovoc_concepts:
approximation of laws
national transport
safety standard
transport of dangerous goods

text: 26. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 274 E/103 ˜ndrat f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av direktiv 94/55/EG om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods p(cid:229) v(cid:228)g (1) (2000/C 274 E/11) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(2000) 185 slutlig (cid:151) 1999/0083(COD) (Framlagt av kommissionen den 19 april 2000 enligt artikel 250. 2 i EG-f(cid:246)rdraget) (1) EGT C 171, 18. 6. 1999, s 17. URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV Of(cid:246)r(cid:228)ndrat med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 71. 1 c i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande, med beaktande av RegionkommittØns yttrande, i enlighet med det f(cid:246)rfarande som avses i artikel 251 i f(cid:246)rdra- get, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Det standardiseringsarbete som bedrivs av Europeiska stan- dardiseringskommittØn (CEN) ang(cid:229)ende kvalitetskontroll av transporter av farligt gods har (cid:228)nnu inte slutf(cid:246)rts och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mpligt att (cid:228)ndra det h(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande slutdatum som anges i artikel 1 i direktiv 94/55/EG (1), (cid:228)ndrat genom kommissionens direktiv 96/86/EG (2). (2) Det arbete som bedrivs av FN:s ekonomiska kommission f(cid:246)r Europa och som g(cid:228)ller de best(cid:228)mmelser om tyngdpunk- ten i tankbilar som fastst(cid:228)lls i bilaga B till Europeiska (cid:246)ver- enskommelsen om internationell transport av farligt gods p(cid:229) v(cid:228)g (ADR) har (cid:228)nnu inte slutf(cid:246)rts och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mpligt att (cid:228)ndra det slutdatum som anges i artikel 5. 3 i direktiv 94/55/EG. ___________ (1) EGT L 319, 12. 12. 1994, s. 7, och EGT L 275, 28. 10. 1996, s. 1. (2) EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 43. C 274 E/104 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 9. 2000 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG (3) Det standardiseringsarbete som bedrivs av Europeiska stan- dardiseringskommittØn ang(cid:229)ende k(cid:228)rl och tankar har (cid:228)nnu inte slutf(cid:246)rts och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mpligt att (cid:228)ndra de slut- datum som anges i artikel 6. 4 i direktiv 94/55/EG. (4) Det b(cid:246)r garanteras att det r(cid:229)der samst(cid:228)mmighet mellan best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/55/EG och de (cid:228)ndringar som kr(cid:228)vs av direktivets bilagor f(cid:246)r att anpassa dem till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. (5) De slutdatum f(cid:246)r viss utrustning som anges i artikel 6. 4 m(cid:229)ste senarel(cid:228)ggas. Den utrustning f(cid:246)r vilket detta g(cid:228)ller och det datum d(cid:229) direktiv 94/55/EG kommer att vara till- l(cid:228)mpligt p(cid:229) utrustningen b(cid:246)r fastst(cid:228)llas enligt det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 9 i n(cid:228)mnda direktiv. (6) Det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att l(cid:229)ta de undantag som anges i artikel 6. 9 i direktiv 94/55/EG bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r f(cid:246)rfarandet i artikel 9 i n(cid:228)mnda direktiv. (7) Det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att till(cid:229)ta medlemsstaterna att medge un- dantag f(cid:246)r en l(cid:228)ngre tid n(cid:228)r det g(cid:228)ller lokala transporter och att fastst(cid:228)lla att det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 9 i direktiv 94/55/EG skall till(cid:228)mpas n(cid:228)r det g(cid:228)ller godk(cid:228)nnan- det av s(cid:229)dana undantag. (8) De villkor som m(cid:229)ste vara uppfyllda f(cid:246)r att transporter skall kunna betraktas som (cid:148)enstaka transporter(cid:148) b(cid:246)r preci- seras. (9) De (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av detta direktiv (cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rder med allm(cid:228)n r(cid:228)ckvidd i den me- ning som avses i artikel 2 i r(cid:229)dets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de f(cid:246)rfaranden som skall till(cid:228)mpas vid ut(cid:246)vandet av kommissionens genomf(cid:246)randebefogenhe- ter (1), och dessa (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r fastst(cid:228)llas i enlighet med det f(cid:246)reskrivande f(cid:246)rfarande som beskrivs i artikel 5 i samma beslut. (9) Direktiv 94/55/EG b(cid:246)r (cid:228)ndras i enlighet h(cid:228)rmed. (10) Direktiv 94/55/EG b(cid:246)r (cid:228)ndras i enlighet h(cid:228)rmed. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Artikel 1 Direktiv 94/55/EG (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: 1. Artikel 1. 2 c skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)c) kvalitetskontroller av transportf(cid:246)retag n(cid:228)r de utf(cid:246)r s(cid:229)- dana nationella transporter som anges i punkt 1 i bilaga C. ___________ (1) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 26. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 274 E/105 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG Anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)det i de nationella best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r de krav som avses i denna best(cid:228)mmelse f(cid:229)r inte utvidgas. De ifr(cid:229)gavarande best(cid:228)mmelserna skall upph(cid:246)ra att g(cid:228)lla om motsvarande (cid:229)tg(cid:228)rder blir bindande genom gemen- skapsbest(cid:228)mmelser. Kommissionen skall senast tv(cid:229) (cid:229)r efter det att den euro- peiska standarden f(cid:246)r kvalitetskontroll av transporter av farligt gods tr(cid:228)tt i kraft l(cid:228)mna en rapport till r(cid:229)det med en utv(cid:228)rdering av de s(cid:228)kerhetsaspekter som omfattas av denna best(cid:228)mmelse tillsammans med ett f(cid:246)rslag om f(cid:246)r- l(cid:228)ngning eller upph(cid:228)vande av best(cid:228)mmelsen. (cid:148) 2. Artikel 5 skall (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: a) I punkt 2 skall (cid:148)enligt marginalanteckning 10 599 i bi- laga B(cid:148) ers(cid:228)ttas med (cid:148)enligt best(cid:228)mmelsen i punkt 2 i bilaga C(cid:148). b) Punkt 3 b skall (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: i) Orden (cid:148)av marginalanteckning 211 128 i bilaga B till detta direktiv(cid:148) skall ers(cid:228)ttas med orden (cid:148)enligt best(cid:228)m- melsen i punkt 3 i bilaga C(cid:148). ii) Datumet (cid:148)den 31 december 1998(cid:148) skall ers(cid:228)ttas med (cid:148)den 30 juni 2001(cid:148). (cid:148)c) Medlemsstater d(cid:228)r utetemperaturen regelbundet under- stiger (cid:150) 20 (cid:176)C f(cid:229)r inf(cid:246)ra str(cid:228)ngare temperaturstandarder f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av material till tankar och deras utrust- ning, samt till plastf(cid:246)rpackningar avsedda att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r transport av farligt gods p(cid:229) v(cid:228)g inom deras territo- rium, till dess att best(cid:228)mmelser om l(cid:228)mpliga referens- temperaturer f(cid:246)r best(cid:228)mda klimatzoner inf(cid:246)rs i bila- gorna. (cid:148) 3. Artikel 6 skall (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: 3. Artikel 6 skall (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: a) Punkt 3 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)3. Medlemsstaterna f(cid:229)r p(cid:229) sina territorier till(cid:229)ta bruk av fordon som (cid:228)r tillverkade f(cid:246)re den 1 januari 1997 och som inte uppfyller best(cid:228)mmelserna i detta direktiv, men vars konstruktion uppfyller de krav i den nationella lag- stiftningen som g(cid:228)llde den 31 december 1996, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att dessa fordon fortsatt uppfyller den kr(cid:228)vda s(cid:228)kerhetsniv(cid:229)n. Tankar och fordon som (cid:228)r tillver- kade fr(cid:229)n och med den 1 januari 1997, vilka inte upp- fyller kraven i bilaga B men vilkas konstruktion uppfyllde de krav i detta direktiv vilka g(cid:228)llde vid datumet f(cid:246)r deras tillverkning, f(cid:229)r emellertid forts(cid:228)tta att brukas f(cid:246)r natio- nell transport till dess att ett datum har fastst(cid:228)llts i en- lighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 9. (cid:148) C 274 E/106 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 9. 2000 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG a) Punkt 4 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: b) Punkt 4 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: Of(cid:246)r(cid:228)ndrat (cid:148)4. Medlemsstaterna f(cid:229)r uppr(cid:228)tth(cid:229)lla nationella be- st(cid:228)mmelser om konstruktion, bruk och transportvillkor f(cid:246)r nya k(cid:228)rl inom ramarna f(cid:246)r best(cid:228)mmelsen i punkt 4 i bilaga C som g(cid:228)ller den 31 december 1996, och f(cid:246)r nya tankar som avviker fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i bilagorna A och B, till dess att h(cid:228)nvisningar till standarder f(cid:246)r kon- struktion och bruk av s(cid:229)dana tankar och k(cid:228)rl inf(cid:246)rs i bilagorna A och B, men under inga omst(cid:228)ndigheter se- nare (cid:228)n den 30 juni 2001. Tankar och k(cid:228)rl som kon- struerats f(cid:246)re den 1 juli 2001 och som fortsatt uppfyller de kr(cid:228)vda s(cid:228)kerhetsniv(cid:229)erna, f(cid:229)r (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis an- v(cid:228)ndas p(cid:229) de ursprungliga villkoren. Senare datum skall g(cid:228)lla f(cid:246)r vissa transportabla tryck- b(cid:228)rande anordningar f(cid:246)r vilka det inte finns detaljerade tekniska f(cid:246)reskrifter eller f(cid:246)r vilka det i bilagorna inte lagts till tillr(cid:228)ckliga h(cid:228)nvisningar till relevanta europeiska standarder. De anordningar f(cid:246)r vilka senare datum g(cid:228)ller och det datum d(cid:229) detta direktiv kommer att vara till(cid:228)mpligt p(cid:229) anordningarna skall fastst(cid:228)llas enligt det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 9. (cid:148) b) Punkt 9 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: c) Punkt 9 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)9. Om en medlemsstat t(cid:228)nker inf(cid:246)ra best(cid:228)mmelser som (cid:228)r mindre str(cid:228)nga (cid:228)n de som anges i bilagorna f(cid:246)r transporter som utf(cid:246)rs inom dess territorium av endast sm(cid:229) m(cid:228)ngder av visst farligt gods, med undantag f(cid:246)r (cid:228)mnen med h(cid:246)g eller medelh(cid:246)g grad av radioaktivitet, skall den anm(cid:228)la detta till kommissionen. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Om en medlemsstat t(cid:228)nker inf(cid:246)ra best(cid:228)mmelser som skil- jer sig fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i bilagorna f(cid:246)r lokala trans- porter som utf(cid:246)rs inom dess territorium skall den anm(cid:228)la detta till kommissionen, inte g(cid:228)ller str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelser f(cid:246)r transporter som utf(cid:246)rs av ett fordon som (cid:228)r registrerat i en annan medlemsstat. (cid:148) f(cid:246)rutsatt att det c) I punkt 10 skall (cid:148)av marginalanteckningarna 2010 och 10 602 i bilagorna A och B(cid:148) ers(cid:228)ttas med (cid:148)av de best(cid:228)m- melser som anges i punkt 5 till bilaga C(cid:148). d) I punkt 10 skall (cid:148)av marginalanteckningarna 2010 och 10 602 i bilagorna A och B(cid:148) ers(cid:228)ttas med (cid:148)av de best(cid:228)m- melser som anges i punkt 5 till bilaga C(cid:148). d) Punkt 11 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: e) Punkt 11 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: En medlemsstat (cid:148)11. f(cid:229)r utf(cid:228)rda administrativa till- st(cid:229)nd, som endast g(cid:228)ller p(cid:229) dess territorium, f(cid:246)r enstaka transporter av farligt gods vilka antingen (cid:228)r f(cid:246)rbjudna enligt bilagorna eller genomf(cid:246)rs p(cid:229) andra villkor (cid:228)n de som anges i dessa bilagor, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att dessa enstaka transporter utg(cid:246)rs av s(cid:228)rskilda transporter som (cid:228)r klart definierade och tidsbegr(cid:228)nsade. (cid:148) Of(cid:246)r(cid:228)ndrat 26. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 274 E/107 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG e) I punkt 12 skall (cid:148)marginalanteckningarna 2010 och 10 602 i bilagorna A och B(cid:148) ers(cid:228)ttas med (cid:148)best(cid:228)mmel- serna i punkt 5 i bilaga C(cid:148). f) I punkt 12 skall (cid:148)marginalanteckningarna 2010 och 10 602 i bilagorna A och B(cid:148) ers(cid:228)ttas med (cid:148)best(cid:228)mmel- serna i punkt 5 i bilaga C(cid:148). 4. I artikel 8 skall bilagorna (cid:148)A och B(cid:148) ers(cid:228)ttas med (cid:148)A, B Of(cid:246)r(cid:228)ndrat och C(cid:148). 5. Artikel 9 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: 1. Kommissionen skall bist(cid:229)s av en kommittØ f(cid:246)r trans- port av farligt gods, varvid kommittØn skall best(cid:229) av f(cid:246)re- tr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och ha en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen som ordf(cid:246)rande. 2. Vid h(cid:228)nvisning till denna punkt skall till(cid:228)mpas det f(cid:246)reskrivande f(cid:246)rfarande som anges i artikel 5 i r(cid:229)dets beslut 1999/468/EG, och d(cid:228)rvid skall best(cid:228)mmelserna i artikel 7. 3 och artikel 8 i samma beslut f(cid:246)ljas. Den period som avses i artikel 5. 6 i r(cid:229)dets beslut 3. 1999/468/EG skall fastst(cid:228)llas till 3 m(cid:229)nader. 5. Bilagan till detta direktiv skall l(cid:228)ggas till som bilaga C. 6. Bilagan till detta direktiv skall l(cid:228)ggas till som bilaga C. Artikel 2 Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)rfattningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast den 30 juni 2000. De skall genast underr(cid:228)tta kommis- sionen om detta. 1. Medlemsstaterna skall s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)rfattningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast den 30 juni 2001. De skall genast underr(cid:228)tta kommis- sionen om detta. N(cid:228)r en medlemsstat antar dessa best(cid:228)mmelser skall de inneh(cid:229)lla en h(cid:228)nvisning till detta direktiv eller (cid:229)tf(cid:246)ljas av en s(cid:229)dan h(cid:228)n- visning n(cid:228)r de offentligg(cid:246)rs. N(cid:228)rmare f(cid:246)reskrifter om hur h(cid:228)n- visningen skall g(cid:246)ras skall varje medlemsstat sj(cid:228)lv utf(cid:228)rda. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna tex- terna till de centrala best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:229)de som omfattas av detta direktiv. Artikel 3 Artikel 3 Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. C 274 E/108 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 9. 2000 BILAGA (cid:148)BILAGA C S(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser avseende vissa artiklar i direktiv 94/55/EG 1. F(cid:246)ljande nationella transporter omfattas av artikel 1. 2 c: i) Explosiva (cid:228)mnen och f(cid:246)rem(cid:229)l i klass 1 med en kvantitet explosiv substans som per transporterad enhet (cid:246)verstiger f(cid:246)ljande v(cid:228)rden: (cid:151) 1 000 kg n(cid:228)r det g(cid:228)ller klass 1. 1. (cid:151) 3 000 kg n(cid:228)r det g(cid:228)ller klass 1. 2. (cid:151) 5 000 kg n(cid:228)r det g(cid:228)ller klasserna 1. 3 och 1. 5. ii) F(cid:246)ljande (cid:228)mnen i tankar och tankcontainrar med en kapacitet som (cid:246)verstiger 3 000 liter: (cid:151) N(cid:228)r det g(cid:228)ller klass 2: gas i f(cid:246)ljande riskgrupper: F, T, TF, TC, TO, TFC och TOC. (cid:151) N(cid:228)r det g(cid:228)ller klasserna 3, 4. 1, 4. 2, 4. 3, 5. 1, 5. 2, 6. 1 och 8: ˜mnen som inte f(cid:246)rekommer under rubrik b) eller c) i dessa klasser eller som f(cid:246)rekommer d(cid:228)r men tillsammans med ett faronummer best(cid:229)ende av minst tre siffror (ej noll). iii) F(cid:246)ljande kollin i klass 7 (radioaktiva (cid:228)mnen): kollin av klyvbara (cid:228)mnen, kollin av typ B(U) och kollin av typ B(M). 2. Marginalnummer 10 599 i bilaga B (cid:228)r den s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelse som (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) artikel 5. 2. 3. Marginalnummer 211 128 i bilaga B (cid:228)r den s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelse som (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) artikel 5. 3 b. 4. Marginalnummer 2211 i bilaga A (cid:228)r den s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelse som (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) artikel 6. 4. 5. Marginalnumren 2010 och 10 602 i bilagorna A och B (cid:228)r de s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser som (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) artikel 6. 10 och 6. 12. (cid:148)


title: 2000/384/EZ, EZUČ: Odluka Vijeća i Komisije od 19. travnja 2000. o sklapanju Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane

text: L_2000147HR. 01000101. xml 11/Sv. 042 HR Službeni list Europske unije 69 32000D0384 L 147/1 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 19. 04. 2000. ODLUKA VIJEĆA I KOMISIJE od 19. travnja 2000. o sklapanju Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane (2000/384/EZ, EZUČ) VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik, a posebno njegov članak 95. , uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 310. , u vezi s drugom rečenicom prvog podstavka njegovog članka 300. stavka 2. , te drugog podstavka njegovog članka 310. stavka 3. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom i jednoglasnom suglasnošću Vijeća, uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1), budući da: Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane, koji je potpisan u Bruxellesu 20. studenoga 1995. , trebalo bi odobriti, ODLUČILI SU: Članak 1. 1. Ovim se, u ime Europske zajednice i Europske zajednice za ugljen i čelik, odobravaju Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane, te protokoli koji su dodani ovom Sporazumu i Deklaracija priložena ovom Završnom aktu. Tekstovi iz prvog stavka priloženi su ovoj Odluci. Članak 2. 1. Vijeće donosi stajalište Zajednice unutar Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje na prijedlog Komisije ili, ako je potrebno, Komisija, svatko u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik. 2. Predsjednik Vijeća, u skladu s člankom 68. Sporazuma, predsjedava Vijećem za pridruživanje i iznosi stajalište Zajednice. Predstavnik Predsjedništva Vijeća predsjedava Odborom za pridruživanje u skladu s člankom 71. Sporazuma i iznosi stajalište Zajednice. Članak 3. Predsjednik Vijeća, u ime Europske zajednice, obavlja notifikaciju predviđenu člankom 85. Sporazuma. Predsjednik Komisije obavlja takvu notifikaciju u ime Europske zajednice za ugljen i čelik,. Sastavljeno u Bruxellesu 19. travnja 2000. Za Vijeće Predsjednik L. CAPOULAS SANTOS Za Komisiju Predsjednik R. PRODI (1)  SL C 78, 18. 3. 1996. , str. 12


title: Регламент (ЕО) № 820/2000 на Комисията от 19 април 2000 година за издаване на лицензии за внос за някои продукти от сектора на захарта с кумулация на произход EО/OCT

eurovoc_concepts:
EU Member State
import licence
originating product
overseas countries and territories
sugar

formats: html pdf print xhtml

text: 03/т. 32 BG Официален вестник на Европейския съюз 99 32000R0820 L 100/20 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 20. 4. 2000 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 820/2000 НА КОМИСИЯТА от 19 април 2000 година за издаване на лицензии за внос за някои продукти от сектора на захарта с кумулация на произход EО/OCT КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаването на Европейската общност, като взе предвид Решение 91/482/ЕИО на Съвета от 25 юли 1991 г. за асоциирането на отвъдморските страни и територии с Европейската Решение 97/803/ЕО (2), общност (1), последно изменен с като взе предвид Регламент (ЕО) № 465/2000 на Комисията от 29 февруари 2000 г. за въвеждане на предпазни мерки при внос от отвъдморски страни и територии на продукти от сектора на захарта с кумулация на произход EО/OCT (3), и по-специално член 2, параграф 2, във връзка с Регламент (ЕО) № 2553/97 на Комисията от 17 декември 1997 г. за правилата за издаване на лицензии за внос за определени продукти от кодове по КН 1701, 1702, 1703 и 1704 квалифицирани като продукти с произход AКТБ/OCT (4), и по-специално член 5, параграф 3 от него, като има предвид, че: Член 1 от Регламент (ЕО) № 465/2000 допуска кумулация на произход EО/OCT за продукти от кодове по КН 1701, 1806 10 30 и 1806 10 90 до не повече от 3340 тона захар за срока на валидност на посочения регламент. Лицензии за внос на обема от 3000 тона захар са издадени през март 2000 година. Три заявления бяха подадени до националните власти през април 2000 г. съгласно Регламент (ЕО) № 465/2000 за издаването на лицензии за внос за общо количество, надхвърлящо наличния баланс от 340 тона. (1) (2) (3) когато заявленията за лицензии обхващат годишни коли- чества, надхвърлящи 3340 тона захар, Комисията приема регламент, който определя единен коефициент на намаля- ване, който да се приложи към подадените заявления, и спира подаването на други заявления за периода на валид- ност на посочения регламент. (4) Комисията трябва съответно да определи коефициент на намаляване за издадените лицензии за внос и да спре пода- ването на други заявления за лицензии по смисъла на Рег- ламент (ЕО) № 465/2000, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Лицензиите за внос, за които са подадени заявления по член 2 от Регламент (ЕО) № 465/2000 от 7 април 2000 г. за 2500 тона, за 750 тона и за 340 тона захар, обхванати от код по КН 1701 99 10, се издават за 9,47075 % от заявеното количество. Член 2 Подаването на нови заявления по време на периода на валидност на Регламент (ЕО) № 465/2000 се спира. Член 3 Член 2 от Регламент (ЕО) № 465/2000, във връзка с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2553/97, постановява, че Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 19 април 2000 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията (1) ОВ L 263, 19. 9. 1991 г. , стр. 1. (2) ОВ L 329, 29. 11. 1997 г. , стр. 50. (3) ОВ L 56, 1. 3. 2000 г. , стр. 39. (4) ОВ L 349, 19. 12. 1997 г. , стр. 26


title: 2000/384/EG, EKSG: Rådets och kommissionens beslut av den 19 april 2000 om ingående av ett Europa-Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan

text: 21. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 147/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) R¯DET OCH KOMMISSIONEN R¯DETS OCH KOMMISSIONENS BESLUT av den 19 april 2000 om ing(cid:229)ende av ett Europa(cid:150)Medelhavsavtal om uppr(cid:228)ttande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, (cid:229) ena sidan, och Staten Israel, (cid:229) andra sidan (2000/384/EG, EKSG) EUROPEISKA UNIONENS R¯D OCH EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 95 i detta, Artikel 1 med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 310 tillsammans med artikel 300. 2 f(cid:246)rsta stycket andra meningen och artikel 310. 3 andra stycket i detta, Europa(cid:150)Medelhavsavtalet om uppr(cid:228)ttande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, (cid:229) ena sidan, och Staten Israel, (cid:229) andra sidan, de protokoll som (cid:228)r fogade till det och den f(cid:246)rklaring som utg(cid:246)r bilaga till slutakten godk(cid:228)nns h(cid:228)rmed p(cid:229) Europeiska gemenskapens och Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapens v(cid:228)gnar. med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, efter samr(cid:229)d med R(cid:229)dgivande kommittØn och r(cid:229)dets enh(cid:228)lliga samtycke, De texter som avses i f(cid:246)rsta stycket bifogas detta beslut. med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1), och Artikel 2 av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: Europa(cid:150)Medelhavsavtalet om uppr(cid:228)ttande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, (cid:229) ena sidan, och Staten Israel, (cid:229) andra sidan, undertecknat i Brys- sel den 20 november 1995, b(cid:246)r godk(cid:228)nnas. Den st(cid:229)ndpunkt som gemenskapen skall inta i associe- 1. ringsr(cid:229)det och associeringskomittØn skall fastst(cid:228)llas av r(cid:229)det p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen, eller i f(cid:246)rekommande fall, av kom- missionen i enlighet med motsvarande best(cid:228)mmelser i f(cid:246)rdra- gen om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen och Euro- peiska kol- och st(cid:229)lgemenskapen. (1) EGT C 78, 18. 3. 1996, s. 12. 2. R(cid:229)dets ordf(cid:246)rande skall i enlighet med artikel 68 i avtalet ut(cid:246)va ordf(cid:246)randeskapet i associeringsr(cid:229)det och framl(cid:228)gga ge- L 147/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 6. 2000 menskapens st(cid:229)ndpunkt. En f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r r(cid:229)dets ordf(cid:246)rande- i associeringskomittØn i skap skall ut(cid:246)va ordf(cid:246)randeskapet enlighet med artikel 71 i avtalet och d(cid:228)r framl(cid:228)gga gemenska- pens st(cid:229)ndpunkt. nens ordf(cid:246)rande skall g(cid:246)ra motsvarande anm(cid:228)lan p(cid:229) Europe- iska kol- och st(cid:229)lgemenskapens v(cid:228)gnar. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 19 april 2000. Artikel 3 P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar R(cid:229)dets ordf(cid:246)rande skall p(cid:229) Europeiska gemenskapens v(cid:228)gnar g(cid:246)ra den anm(cid:228)lan som avses i artikel 85 i avtalet. Kommissio- L. CAPOULAS SANTOS Ordf(cid:246)rande R. PRODI Ordf(cid:246)rande