title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
energy policy
energy saving

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 26. 04. 2000 KOM(2000) 247 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen SAMMANFATTNING Det finns ett stort behov av förnyat engagemang, både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, för att aktivt främja energieffektiviteten. Detta gäller särskilt med tanke på Kyoto-avtalet om att minska koldioxidutsläppen: större energieffektivitet kommer att spela en viktig roll i EU:s insatser för att uppnå Kyotomålen på ett ekonomiskt hållbart sätt. Utöver stora miljöfördelar kommer bättre energieffektivitet också att leda till en mer hållbar energipolitik och säkrare energiförsörjning, och många andra fördelar. Det beräknas att energieffektiviteten fortfarande kan ökas med över 18 % jämfört med dagens energiförbrukning i EU, om man avskaffar de handelshinder som omöjliggör en tillfredsställande spridning av energieffektiv teknik och effektiv energianvändning. Denna potential motsvarar över 160 Mtoe, eller 1 900 TWh, vilket i runda tal är det sammanlagda energibehovet i Österrike, Belgien, Danmark, Finland, Grekland och Nederländerna. I den handlingsplan som presenteras nedan skisseras strategier och åtgärder som syftar till att undanröja hindren för att denna potential skall kunna realiseras. Om det föreslagna riktmärket för förbättrad energiintensitet på ytterligare 1 % per år utöver den beräknade årliga baslinjen nås, kan detta leda till att två tredjedelar av den befintliga sparpotentialen realiseras fram till år 2010. Detta skulle leda till en minskning av energiförbrukningen med 100 Mtoe, vilket motsvarar koldioxidutsläpp om 200 miljoner ton/år eller 40 % av vad EU utlovat enligt Kyotoavtalet1. Genom att av kraftvärmeteknik till 18 % av EU:s elproduktion till år 2010 uppnås beräknar man fram till 2010 kunna undvika koldioxidutsläpp på över 65 Mt per år2. gemenskapens mål användningen uppnå öka att Tre grupper med olika slags mekanismer för förbättrad energieffektivitet föreslås: – – – att för Åtgärder annan gemenskapspolitik än energipolitiken och på andra programområden, till exempel regional- och stadspolitik, skattepolitik osv. energieffektiviseringen ingå i högre grad låta i Åtgärder att gemenskapsåtgärder för energieffektivisering som redan existerar. fram och förstärka de som syftar lyfta till framgångsrika Nya gemensamma och samordnade strategier och åtgärder. 1 2 Se fotnot 12 sidan 5. European Cogeneration Review, juli 1999. 2 1. 1. 1 BAKGRUND Inledning I rådets resolution av den 7 december 19983 om energieffektivitet i Europeiska gemenskapen uppmanades kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag till en prioriterad handlingsplan för energieffektivisering inom gemenskapen. Rådet föreslog ett antal åtgärder, begärde att till energieffektiviseringen och framhöll att man i planen skall ange gemenskapens och medlemsstaternas ansvarsområden, särskilt vad gäller finansiering och tidsplaner. få uppgifter om i hur hög grad annan gemenskapspolitik bidrar Resolutionen var en uppföljning av kommissionens meddelande om energieffektivisering4 där en gemenskapsstrategi formuleras. Rådet gav sitt stöd både till denna strategi och till förslaget om ett riktmärke för gemenskapen i dess helhet som skulle innebära en enprocentig förbättring av energiintensiteten5 fram till år 2010 utöver den förbättring som uppnås på annat sätt. Europaparlamentet har avgivit ett positivt yttrande om meddelandet och klart framhållit behovet av förnyade och kraftfulla insatser för energieffektivisering samt föreslagit ett ännu ambitiösare årligt riktmärke för förbättrad energieffektivitet6. Utöver den rådsresolution och det yttrande från Europaparlamentet som nämndes ovan, har yttranden från enskilda medlemsstater, Ekonomiska och sociala kommittén, näringslivet och andra berörda parter beaktats. Den 14 januari 1999 hölls ett möte med medlemsstaterna. Mötets syfte var att få fram ytterligare information om nationella program och ta del av medlemsstaternas åsikter om hur handlingsplanen bör utformas. En EU-omfattande konferens om energieffektivisering hölls den 8-10 november 19997. Vid denna konferens diskuterades tekniska inslag i tänkbara strategier och åtgärder. Resultaten från denna konferens måste också beaktas. Den handlingsplan som beskrivs nedan måste läsas och uppfattas mot bakgrund av kommissionens meddelande och rådets resolution om energieffektivisering, vilka utgör steg som logiskt följer på varandra i en process. Dessutom måste handlingsplanen ses i ett vidare sammanhang, där gemenskapens energi- och miljöpolitik ingår vid sidan av annan relevant gemenskapspolitik. Handlingsplanen är också uppbyggd på ett sådant sätt att den skall bidra till att energi- och miljömålen integreras på andra politikområden8. I rådsresolutionen bekräftas vikten av en energieffektiviseringsstrategi på gemenskapsnivå och framhålls den avgörande roll som medlemsstaterna kommer att spela vid genomförandet av denna strategi. Därför finns det i handlingsplanen en uppdelning mellan gemenskapens stor vikt vid respektive medlemsstaternas ansvarsområden. I handlingsplanen läggs 3 4 5 6 7 8 EGT C 394/01, 17. 12. 1998. Energieffektivisering i Europeiska gemenskapen - inför en strategi för rationell energianvändning, KOM(1998)246 slutlig, 29. 4. 1998. Förändringar i energiintensiteten för den slutliga energikonsumtionen är en första, grov indikator för förändrad energieffektivitet. Detta beror på att energiintensitet även kan omfatta temperatureffekter och sammanräkningen av all effekterna av ekonomiska förändringar. En exaktare indikator är energiförbrukning och till anpassad med strukturförändringar. Eurostat förväntas officiellt lägga fram en serie sådana indikatorer under år 2000. Stockmann Report, PE 228. 977/slutlig, 25. 2. 1999 och Resolution A4-0086/99. The SAVE Conference for an Energy-efficient Millennium ("Save-konferensen för ett energieffektivitet millenium"), Graz, Österrike. Att förstärka integrationen av miljön i gemenskapens energipolitik, KOM(1998)571, 14. 10. 1998. temperatureffekter gräsrotsnivå, hänsyn på 3 medlemsstaternas egna politiska åtgärder och program på detta område, av vilka många redan har medfört stora framsteg. 1. 2 Marknadshinder och nya insatser för att främja energieffektiviseringen Utgångspunkten för en handlingsplan för energieffektivisering är att marknadskrafterna visserligen har skapat en gradvis förbättrad energieffektivisering under senare år, men att ytterligare insatser helt klart kan och bör göras. Det finns fortfarande en stor ekonomisk för ytterligare förbättringar, som kan uppskattas till över 18 % av dagens potential energiförbrukning9. Denna potential beror på att det fortfarande finns ett antal brister och hinder inom ramen för marknaden för energi och energiteknik. Strategier och åtgärder som redan har utformats kommer när de genomförs att minska eller t. o. m. undanröja sådana hinder och medföra att en stor del av denna potential realiseras, vilket på ett avgörande sätt kommer att sänka energiintensitetsnivåerna och minska utsläppen av växthusgaser. Varken gemenskapens eller medlemsstaternas insatser har hittills medfört att man kommit förbi de hinder som finns för investeringar i energieffektivisering. Energipriserna återspeglar till exempel fortfarande inte energikostnaderna (inbegripet de externa kostnaderna) på ett korrekt sätt. Avsaknad av eller ofullständig information verkar ofta hämmande på finns också många användningen av kostnadseffektiv och energieffektiv teknik. Det institutionella och rättsliga hinder som motverkar förbättrad energieffektivitet. Ett exempel är regeln att sälja energi i form av kWh i stället för som effektiv uppvärmning och luftkonditionering, belysning och kraft, vilket är vad energikonsumenten egentligen vill. Det finns också många olika typer av tekniska hinder för energieffektivisering, bland annat avsaknad av harmoniserade och standardiserade komponenter. Ett annat viktigt tekniskt för överföring. Även ekonomiska hinder hinder är bristen på adekvat för många exempel förekommer, efterfrågesideinvesteringar, om man jämför med de perioder som tillämpas vid investeringar i energiproduktion. infrastruktur orimligt återbetalningsperioder korta till 1. 3 Syftet med handlingsplanen Mekanismerna för att avlägsna befintliga handelshinder så att marknadskrafterna får fritt spelrum beskrivs bara kortfattat och indirekt i handlingsplanen. I tidigare dokument har det dock redogjorts för dem, t. ex. i kommissionens meddelande om energieffektivitet, 199810. De viktigaste målen för denna handlingsplan för energieffektivitet kan sägas vara följande: – – – 9 10 11 Att rikta uppmärksamheten mot främjande av energieffektivisering och att engagera olika intressenter. Att lägga fram gemensamma och samordnade insatser och åtgärder för godkännande; dessa skall genomföras i ljuset av Kyotoavtalet för att bidra till en minskning av utsläppen av växthusgaser med 8 % fram till perioden 2008-2012 och för att gemenskapens övriga energi- och miljömål skall kunna uppnås, bland annat de mål som beskrivs i det europeiska klimatförändringsprogrammet11. Att klargöra ansvarsfördelningen och de relevanta kostnaderna, och att föreslå en tidsplan för gemenskapen och medlemsstaterna. MURE modellberäkning. Europeiska kommissionen, mars 1998. KOM(1998)246 slutlig, 29. 4. 1998. Op cit. Utkast till meddelande som f. n. debatteras i kommissionen. 4 – – – Att ta vara på den ekonomiska potentialen för att förbättra energieffektiviteten i enlighet med det föreslagna målet för minskad energiintensitet på en procentandel per år, jämfört med ett scenario där inga insatser görs, där energiintensiteten förmodligen knappt skulle förändras alls. Om man uppnådde detta mål skulle det innebära att två tredjedelar av den beräknade besparingspotentialen på 18 % skulle kunna uppnås fram till år 2010. Detta skulle leda till minskad energiförbrukning med över 100 Mtoe och minskade koldioxidutsläpp om 200 miljoner ton/år, eller 40 % av vad EU utlovat enligt Kyotoavtalet12. Genom att uppnå gemenskapens mål att öka användningen av kraftvärmeteknik till 18 % av EU:s elproduktion till år 2010 uppnås beräknar man fram till 2010 kunna undvika koldioxidutsläpp på över 65 Mt per år13. Att öka medvetenheten om att målet 1 % per år visserligen är ambitiöst, men kan överträffas om ytterligare resurser ställs till förfogande. Att lägga grunden till en ihållande och långsiktig förbättring av energieffektiviteten genom marknadskrafterna och omdaning av marknaderna, med snabbare utveckling och spridning av ny energieffektiv teknik. 1. 4 Verktyg för genomförande De handlingsplan som läggs fram nedan utgör en samordnad och samstämmig kombination av styrmedel som skall förstärka och komplettera varandra. De skall även förstärka och komplettera medlemsstaternas insatser på detta område, utan att duplicera dem. Följande insatser föreslås: – – – Åtgärder strategier och program. för att integrera energieffektivitetsaspekter i gemenskapens övriga Initiativ för att förstärka och utöka de befintliga insatserna och åtgärderna för energieffektivisering. Nya insatser och åtgärder. Många av de insatser som föreslås faller inom kategorin frivilliga åtgärder som samordnas på gemenskapsnivå. I andra fall föreslås lagstiftning när så anses nödvändigt. Save-programmet inom ramprogrammet för energisektorn kommer att ges en huvudroll när det gäller samordningen av handlingsplanen, både som en bas för utarbetande av gemensamma åtgärder och för att tillhandahålla de verktyg som krävs för genomförande och utvärdering femte ramprogrammet för FoTU, har också en viktig funktion i denna process. gemenskapsnivå. Andra gemenskapsprogram, bland annat på Urvalet av åtgärder utgår från deras relativa ekonomiska potential i målområdena, deras genomförbarhet och kostnadseffektivitet, samt deras förväntade effekt. Eftersom de skall komplettera varandra är det viktigt att finna en lämplig blandning. 12 13 Detta baseras på en kolintensitet om 2,2 ton CO2/ton oljeekvivalenter år 1996, och 2,1 ton CO2/ton oljeekvivalenter år 2010. 3086 miljoner ton utsläpp av CO2 år 1990 och 7 % basnivåökning av utsläppen till år 2010. 50 % av primärenergin år 2010 beräknas komma från fossila bränslen. Om man vill uppnå Kyotomålet, att minska sex växthusgaser med 8 %, krävs en årlig minskning av koldioxidutsläppen med 450 Mt. European Cogeneration Review, juli 1999. 5 Tidsplanen för handlingsplanen täcker huvudsakligen perioden fram till år 2010 och en stor del av planens effekter kommer att vara mätbara vid den tidpunkten eller senare. De flesta insatserna kommer dock att inledas under det nuvarande Save-programmets och andra gemenskapsprograms löptid, dvs. till och med 2002. När det gäller resurser förutsätts i handlingsplanen att den gällande budgeten för gemenskapsprogrammen, inklusive Save-programmet, kommer att ligga kvar på åtminstone dagens nivå. Samma sak gäller de enskilda medlemsstaternas genomsnittliga budgetar för energieffektiviseringsprogram. Genom utvärderingar kommer man att kontrollera om finansieringen inom detta område är tillräcklig i framtiden, och lägga fram förslag om finansiering när de löpande programmen nått sitt slut. Samordningen av gemenskapens politik och åtgärder med medlemsstaternas kräver intensiva samråd. Därför kommer expertmöten och sammankomster på hög nivå om strategier och åtgärder för främjandet av energieffektivitet att anordnas regelbundet. Medlemsstaternas mål inom området energieffektivitet och kraftvärmeteknik kommer att ses över och analyseras i syfte att fastställa deras bidrag till gemenskapens allmänna mål. Övervakning och utvärdering av enskilda åtgärder och program och av själva handlingsplanen kommer att genomföras med jämna mellanrum. När genomförandefasen för handlingsplanen slutförts skall en omfattande översyn genomföras, utgående från de framsteg som gjorts, och i syfte att bedöma vilka ytterligare insatser som kan behövas. Detta skall samordnas med liknande övervaknings- och utvärderingsåtgärder inom området förnybara energikällor. Mer ingående upplysningar om insatser och åtgärder som föreslås i den här handlingsplanen, bland annat tänkbara tidsplaner, kostnader, konsekvensbedömningar och ansvarsfördelning, återfinns i bilaga 1. 2. 2. 1 Föreslagna Insatser och Åtgärder Åtgärder som syftar till att integrera energieffektiviseringen i strategier och program inom övriga politikområden. icke-energipolitiska instrument och program, där man vet I denna handlingsplan läggs rent generellt stor vikt vid att integrera energieffektiviseringen i andra, finns kostnadseffektiva fördelar och där det är möjligt att göra detta utan att på ett avgörande sätt förändra åtgärdens eller programmets ursprungliga syfte. Detta har betonats i kommissionens meddelande om att förstärka integrationen av miljöaspekter14. I många fall tas det inte tillräcklig hänsyn till energieffektiviteten i dessa politikområden, bland annat beroende på bristande kunskaper om hur sådana mål kan uppnås samtidigt som man strävar efter andra strategiska mål. det att Transportpolitiken är ett prioriterat område när det gäller energieffektivisering, eftersom transporter svarar för mer än 30 % av den sammanlagda slutliga energianvändningen. eftersom de utgör 85 % av de samlade Vägtransporter är av särskilt koldioxidutsläppen från transportsektorn. Bland prioriterade åtgärder av icke-teknisk art kan nämnas incitament för optimal användning av såväl allmänna som privata transportmedel, främjande av ny och alternativ infrastruktur och därmed sammanhängande övergång till och integrering av andra typer av transportsätt, alternativ till lufttransporter, fullbordande av inre intresse, 14 KOM(1998)571 av den 14. 10. 1998, op. cit. 6 marknaden för järnvägstransporter och ändrat förhållningssätt till mobilitet. Ett tydligare mandat eftersträvas för att påskynda och vidga denna utveckling genom incitament, pilotprojekt och en mer omfattande medverkan från medlemsstaternas sida. En hållbar utveckling är av avgörande betydelse för en modern företagspolitik. Eftersom energieffektivitet är av stor vikt för många industrisektorers konkurrenskraft utgör den en viktig del av den allmänna handlingsplanen för en hållbar utveckling som håller på att förberedas för företagspolitiken. Utvecklingen av självreglering och liknande lösningar, som ofta är de effektivaste metoderna för att uppnå ytterligare framsteg, kommer att spela en avgörande roll i denna process. Där reglering krävs kommer en omfattande kostnads- intäktsberäkning att genomföras, och föreskrifterna kommer att utformas så att de inte hotar den inre marknaden. Regionalpolitiken och stadspolitiken samt olika program, t. ex. de regionala utvecklings- och sammanhållningsfonderna, har stor energieffektiviseringspotential i både mål 1- och mål 2- liksom i områden. I strukturfondsförordningen och förordningen om Regionalfonderna, samordning med sammanhållningsfonden riktlinjerna för strukturfonderna och deras förespråkas ökad energieffektivitet. Här ger främjandet av riktlinjerna företräde till energieffektiv utrustning i små och medelstora företag, hushåll och offentliga byggnader, samt till industrins investeringar i energieffektiv och innovativ teknik, t. ex. kraftvärme. Dessa frivilliga insatser skulle därför kunna ha en närmare anknytning till bland annat överenskommelser, i medlemsstaterna. Den föreslagna grönboken om stadspolitik inom transportsektorn kommer också att omfatta upplysningar för ytterligare initiativ. energirevision, märkning lösningar initiativ bästa och för främja energieffektivisering. Skatte- och avgiftspolitiken är viktiga styrmedel Kommissionens skatteförslag15 om en breddning av det minsta skatteunderlaget för energiprodukter är ett exempel på detta. I förslaget anges en miniminivå och möjliga skatteundantag för investeringar avseende energieffektivisering. Medlemsstaternas åtgärder på detta område är också viktiga och insatser för att främja energieffektiviseringen kommer att uppmuntras. Genomtänkta prisstrukturer för energiförsörjning och -distribution kan också främja effektiv slutanvändning och kommer därför att ges ökad uppmärksamhet. för att Det internationella samarbetet och EU:s förestående utvidgning är ytterst viktiga inslag i arbetet med att främja energieffektivisering i och utanför EU. Ett bra exempel är standarder avseende energieffektivitet för sådana varor och tjänster som är föremål för internationell handel. För EU:s kandidatländer innebär ett tidigt samarbete via olika gemenskapsprogram till exempel femte ramprogrammet, Save- och Synergy-programmen att man kan tillnärma sin lagstiftning och att information och ny teknik får större spridning. Denna process har redan inletts. Något som bör underlätta anslutningsprocessen och hjälpa länderna i det tidigare Sovjetunionen är att energistadgeprotokollet om energieffektivitet och därtill hörande miljöaspekter genomförs. Energieffektivitet kommer också att beaktas mer i EU:s relationer med utvecklingsländerna, bl. a. genom gemensamma åtgärder och förutsedda ökade möjligheter att utveckla kolkrediter i dessa länder genom ökat forskningssamarbete och överföring Internationella och inom ramen för en ny multilateral handelsrunda, är av stor avregleringsinitiativ, betydelse för en vid spridning av energieffektiv teknik över hela världen. energieffektiva energieffektiv tjänster. teknik t. ex. av 15 KOM(1997)30 slutlig. 7 Medlemsstaternas politik och insatser utgör grunden för energieffektiviseringen inom Europeiska unionen. För att nå de föreslagna målen kommer det att behövas mer omfattande integration och samordning med gemenskapens olika program. Av denna anledning kommer medlemsstaternas insatser och åtgärder att granskas och medlemsstaterna program att övervakas på regelbunden basis. Medlemsstaternas verksamhet och gemenskapens initiativ kommer regelbundet att presenteras i temakonferenser och workshops. Därigenom vill man löpande anpassa de enskilda aktörernas roll i genomförandet av de olika åtgärderna. En översiktstabell över medlemsstaternas strategier och åtgärder bifogas (tabell 2). Denna skall visa de vanligaste verksamhetskategoriernas frekvens. Dessutom skall medlemsstaternas mål i fråga om energieffektivitet och kraftvärme ses över och analyseras i samarbete med de berörda medlemsstaterna. Medlemsstaternas mål skall fogas in i en gemensam ram för mätning och övervakning, i syfte att fastställa vilket bidrag de kan tänkas komma att göra för gemenskapens allmänna mål. 2. 2 Initiativ för att förstärka och utöka de befintliga insatserna och åtgärderna för energieffektivisering I det avsnitt som här följer beskrivs de pågående särskilda initiativen för alla olika slutanvändarsektorer samt planer för genomförandet och kompletterande åtgärder. Dessa initiativ är utformade för att förstärka varandra och innehåller vanligen ett betydande inslag av samarbete från medlemsstaternas sida. Ingående upplysningar om dessa åtgärder, med beskrivningar av tidsplaner för enskilda insatser, återfinns i bilaga 1. 2. 2. 1 Transporteffektivisering Utsläppen från transporter förväntas öka med ca 40 % till år 2010 jämfört med 1990 års nivå om det inte vidtas lämpliga åtgärder16. Trots svårigheterna att begränsa energianvändningen inom transportsektorn med hjälp av skatter och avgifter, ökad information och liknande görs nu på gemenskapsnivå och nationell nivå ett antal insatser med högt ställda mål som alla går ut på att åstadkomma "hållbar rörlighet". EU har antagit en strategi beträffande bilarnas koldioxidutsläpp och denna har som mål att de genomsnittliga koldioxidutsläppen för nya bilar skall minska med en tredjedel fram till 2005/2010 jämfört med 1995 års basnivå med hjälp av frivilliga avtal. Dessa måste genomföras fullt ut och övervakas, och kompletterande incitament måste införas för att påskynda efterlevnaden. De åtgärder som lagts farm för transportsektorn omfattar ytterligare insatser för bränslesnåla fordon och förbättrad prissättning. är femte enligt ramprogrammet långsiktiga mål en 50 % minskning av EU:s koldioxidutsläppen per passagerarkilometer och per tonkilometer. På kortare sikt är målet 5- 10 % energibesparing i syfte att uppnå en samlad minskning av koldioxidutsläppen. Bland andra tekniska mål kan nämnas förbättrad användning av kolvätebränslen och ökad konkurrenskraft för alternativa fordonsbränslen. För att övervaka och identifiera framgångsrik integration av miljöaspekter rapporteringsmekansimen TERM transportpolitiken har (Transport and Environment Reporting Mechanism) inrättats. Flera av de indikatorer som ligger till grunden för TERM har direkt eller indirekt att göra med energieffektivitet. Eftersom TERM skall vara en löpande process måste den utvidgas ytterligare och ses över regelbundet. i 16 KOM(97)481 slutlig, 1. 10. 1997. 8 2. 2. 2 Hushållsapparater, slutanvändarutrustning utrustning som används inom handeln samt annan - Ett märkningssystem för energieffektivisering För ett par år sedan har det inrättats ett EU-märkningssystem17 för hushållsapparater i syfte att ge konsumenterna mer korrekt information. Detta kommer nu att förstärkas och utvidgas till att gälla alla viktigare apparater och installerad utrustning, i enlighet med gemenskapens åtaganden gentemot Världshandelsorganisationen. I en undersökning från september 1998, finansierad inom ramen för Save-programmet, utvärderades energimärkningssystemet. Man fann att andelen apparater som uppfyllde kraven var jämförelsevis liten18. Trots detta visade det sig att märket i de fall då det tilldelades hade haft ett ordentligt genomslag. En tredjedel av köparna uppgav att märkningen hade påverkat deras val av kylskåp respektive frys. Denna undersökning kommer att ligga till grund för en kommande rapport till Europaparlamentet och rådet. Nu gäller det att bygga vidare på de framgångar som märkningssystemet hittills har skördat. Medlemsstaterna skall därför i ett tidigare skede sätta in hårdare kontroller när det gäller omärkta och felmärkta apparater. Mer marknadsföring av systemet är också en viktig detalj som skall utföras för att öka systemets genomslag. Verksamheten vid de kontor i medlemsstaterna som har ansvar för att systemet genomförs på ett korrekt sätt skall bli effektivare med hjälp av ökat samarbete. Kompletterande åtgärder (t. ex. inrättandet av en öppen databas för att sprida information om modeller, effektivitetsnivåer och priser) kommer att genomföras antingen genom överenskommelser med tillverkarna eller, om sådana inte kan nås, genom att direktiv 92/7519 ändras så att en sådan databas blir obligatorisk. Kommissionen kommer vad beträffar kontorsutrustning att under loppet av år 2000 förelägga rådet och Europaparlamentet en förordning om genomförande av Energy Star-märkningsprogrammet, som en uppföljning av ett avtal med USA. Energimärkningen kommer också att samordnas med gemenskapens miljömärkning, som är ett frivilligt och selektivt märkningssystem som redan tillämpas på en rad hushållsapparater som tvättmaskiner och kylskåp, och där märket endast tilldelas produkter som uppfyller stränga miljökrav, t. ex. avseende energiförbrukning. - Överenskommelser och minimistandarder för effektivitet Sedan Ett antal medlemsstater och en hel rad tillverkare har uttryckt en förkärlek för överenskommelser i form av frivilliga åtaganden från och mellan tillverkaran av utrustning, snarare än reglerande lagstiftning. Sådana åtaganden godkäns av kommissionen (bland annat i en rekommendation) och fyller samma funktion som obligatoriska minimikrav på effektiviteten. obligatoriska kylskåpsdirektivet effektivitetsstandarder antogs har framförhandlade överenskommelser mer och mer blivit ett accepterat och gångbart alternativ till denna typ av lagstiftning. Kommissionen har hittills fram två överenskommelser med tillverkare av hushållsapparater, dels om förhandlat i TV-apparater och videobandspelare i viloläge, dels om minskade energiförluster inget märkningssystem. Här behövs tvättmaskiner. För handeln och industrin finns det inte går att nå godtagbara tvingande minimikrav på energieffektivitet såvida det (96/57/EG) s. k. det för 17 18 19 EGT L 297/16, 13. 10. 1992. “Cool Labels”, ECU, University of Oxford, 1998. EGT L 297/16, 13. 10. 1992, op. cit. 9 överenskommelser. Ett stort antal apparater kommer nu att omfattas av överenskommelser torkar, och åtaganden. Hit hör varmvattenberedare, elmotorer, pumpar, fläktar och kommersiell frysutrustning, där man väntar på att frågan om Europaparlamentets delaktighet i framtida förhandlingar löses på ett tillfredsställande sätt. I ett kommande ramdirektiv skall kraven höjas på överenskommelser och direktivet kommer att ge möjlighet att om nödvändigt underlätta införandet av obligatoriska minimistandarder för effektivisering baserade på i förväg fastställda ekonomiska kriterier. luftkonditioneringar, diskmaskiner, 2. 2. 3 Industri (inkl. el- och gasdistribution) - Långsiktiga överenskommelser med industrin vare Det finns en hög sparpotential som kan förverkligas genom undanröjande av tekniska hinder inom industrin. Detta kan ske med hjälp av avtal om lägsta godtagbara energieffektivitet eller motsvarande överenskommelser, varigenom industrin åtar sig att följa riktlinjer avseende kostnads- och energieffektiva processer och produktionsmetoder. Tack s. k. till ökad användning av effektiva benchmarking har långsiktiga överenskommelser lett motorer, kompressorer, pumpar, fläktar och annan utrustning. Även produktionsprocesser har gjorts energieffektiva. Detta arbete har utförts på nationell nivå och ett antal medlemsstater har pågående program där framgångsrika överenskommelser med industrin ingår. Industrin i de olika medlemsstaterna har efterlyst en mer aktivt stödjande och samordnande roll för gemenskapen och nu kommer gemenskapen att en sådan roll. Arbetet med överenskommelser inom näringslivet intensifieras och överenskommelserna skall utsträckas till kemi-, stål-, pappers- och massa-, cement-, textil- och energiindustrin. Dessutom kommer kommissionen att utarbeta ett meddelande som rör enhetliga och samordnade långsiktiga överenskommelser på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Syftet med detta är att skapa ett inom EU och ramverk som skall bidra till att underlätta förhandlingar harmoniserat möjliggöra rättvisa villkor för företagen i Europa. Om det efter dessa initiativ skulle visa sig att långsiktiga överenskommelser inte leder till avgörande förbättringar av energieffektiviteten och till minskade utsläpp skulle kommissionen vara anta obligatoriska energieffektivitetsmål, anpassade till de olika industrisektorernas egenskaper. redo att få - Kraftvärmeteknik en av vad potential avsevärd kraftvärmeteknik gäller inrymmer Användningen energieffektivisering och minskad miljöpåverkan. För många medlemsstater är detta också en prioriterad fråga. I meddelandet om kraftvärme (KOM(97)514 slutlig), som lades fram för inte så länge sedan, anges i grova drag vilka hinder som finns och EU:s strategi för att övervinna dessa. Meddelandet fick i december 1997 stöd av medlemsstaterna i en resolution från rådet20. Hur avregleringen av energimarknaden påverkar kraftvärmeteknikens marknadspenetration och utvecklingen av bättre finansieringssystem är något som kommer att följas upp noga. Det bör också påpekas att kommissionens förslag om en översyn av rådets direktiv 88/609/EEG (om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar) kommer att innehålla krav på att nya anläggningar skall tillämpa kraftvärmeteknik när så är möjligt. Vidare innehåller förslaget åtgärder som skall gynna användning av biobränslen och främja effektiv produktion då fossila bränslen används. I syfte att bidra till att gemenskapens mål (att öka användningen av kraftvärmeteknik till 18 % av EU:s elproduktion till år 2010) uppnås, i enlighet med meddelandet om kraftvärme, skall flera insatser och åtgärder genomföras, ofta i samarbete med medlemsstaterna. Om detta mål 20 Rådets resolution, 8. 12. 1997. 10 uppnås till år 2010 beräknas att koldioxidutsläpp på mer än 65 miljoner ton CO2/år kommer att kunna undvikas21. Åtgärderna skall bland annat undanröja de tekniska hindren och minska nätkostnaderna - Energitjänster från el- och gasdistributörer samt små och medelstora företag i att normala uppfyller företagsstrategin på frivillig basis kostnadseffektivitetskrav. Användning Kommissionen anser fortfarande att det behövs en större fokusering på den roll el- och gasindustrin kan spela för att främja utveckling och användning av energitjänster och försöka förmå distributörer och energirelaterade tjänster. Man kommer därför tjänsteföretag att inkludera energieffektivisering, resultatkontrakt ("performance contracting") och liknande beprövade metoder, förutsatt att åtgärderna rationella planeringsmetoder kommer också att uppmuntras. Dessa insatser går främst ut på att avlägsna de institutionella hinder som uppkommer genom att energi i regel fortfarande säljs i form av kWh i stället för som effektiv uppvärmning och luftkonditionering, belysning och drivkraft, dvs. de tjänster som energikonsumenten egentligen vill ha. Kommissionen kommer att fortsätta och kunskapsspridning inom ramen för Save-programmet, FoTU-programmen och andra gemenskapsprogram. Målet med detta är att få fram en jämförelse på samma ekonomiska grund när det gäller olika alternativ på efterfråge- och utbudssidan. De konsekvenser som denna verksamhet kan få för små och medelstora företag och den nya marknaden för innovativ sammanslagning av tjänster från företag som erbjuder en mängd tjänster kommer också att framhållas. Användningen av informationsteknik i samband med energitjänster och energirelaterade tjänster kommer att vara ett prioriterat område. genom pilotprojekt i medlemsstaterna efterfrågestyrning stödja att av 2. 2. 4 Byggnader - Ändring av rådets direktiv 93/76/EEG Rådets direktiv 93/76/EEG av den 13 september 1993 om begränsning av koldioxidutsläpp som genom en förbättring av energieffektiviteten (SAVE) omfattar medlemsstaterna skall vidta för att öka energieffektiviteten i byggnader och andra slutanvändarsektorer. Detta direktiv har framgångsrika program i många medlemsstater. I andra medlemsstater har resultaten varit begränsade. sex åtgärder lett till Genom att bidra till att ett antal hinder kan passeras när det gäller byggnader och andra sektorer skulle rådets direktiv 93/76/EEG kunna höja energieffektiviteten avsevärt och undvika eller minska koldioxidutsläppen i alla medlemsstater. Direktivets effekt kan ökas om enskilda artiklar skärps så att de blir entydigare och att övervakningskraven blir strängare. Kommissionen har därför för avsikt att lägga fram ett ändrat direktiv i vilket de föreslagna åtgärderna skall avgränsas tydligare, och förfarandena för rapportering och efterlevnad kommer att förstärkas. Detta kommer att möjliggöra en ökad samordning och harmonisering av program som medlemsstaterna även fortsättningsvis dock kommer att ha huvudansvaret för. Direktivet skall utvidgas så att det omfattar sådana områden som värmeisolering i befintliga byggnader, installerad utrustning, utökad certifiering och tillståndsgivning. Det föreslås även att det skall breddas så att det omfattar småskalig användning av förnybara energikällor i enskilda byggnader, transporteffektivitet, kraftvärmeteknik, energirevision, energihushållning och resultatgarantier. 21 European Cogeneration Review, juli 1999. 11 - Kompletterande åtgärder inom byggsektorn Byggnader står för 40 % av EU:s energibehov. Byggnadssektorn utgör en av de största enskilda potentialerna för energieffektivitet, och bör därför vara ett viktigt område för insatser. Till gemenskapens främsta åtgärder i byggsektorn hör "värmepannedirektivet" (92/42/EEG), "byggproduktsdirektivet" (89/106/EEG) och "byggnadsartiklarna" i direktiv 93/76/EEG. När standarder och normer införs i större utsträckning kommer det att innebära att många tekniska hinder faller. Olika pilotprojekt, ändringarna i direktiv 93/76/EEG och energimärkningen skall utformas så att medlemsstaterna får hjälp att sköta uppgiften att se till att effektiva "installerade system" (uppvärmnings-, luftkonditionerings- och varmvattensystem) och byggkomponenter (t. ex. fönster) levereras av kompetenta installatörer som använder adekvata verktyg med enkel design. När det gäller befintliga byggnader som renoveras skall dessutom kraven på energieffektivitet närma sig de krav som gäller för nya byggnader. Bland åtgärderna för att åstadkomma effektiva installerade system ingår information om bra lösningar, energimärkning och dess införande i lokala informationssystem, införandet av energieffektivitetsaspekter i offentlig upphandling samt åtgärder som bidrar till att omoderna system ersätts. Informationen skall ge slutkunderna tydliga och tillförlitliga jämförelser av prestandan hos de olika energisystem som de är intresserade av. Vidare ingår att energicertifieringen utvidgas till att även omfatta sådana system. Utbildning och certifiering av installatörer är ytterligare ett inslag. Dessutom kommer man att föreslå pilotprojekt för utveckling av konstruktionsverktyg och undersökningar för att identifiera effektiva verktyg och system, och som skall kunna användas av arkitekter, energikonsulter osv. Ett EU-program för främjande av effektiv upplysning och bästa praxis vad gäller kommersiella och offentliga byggnader (Green Light) håller också på att inrättas. Man försöker uppmuntra byggföretagen att använda integrerade miljöförvaltningssystem som EMAS för att mer systematiskt införa miljöaspekter (t. ex. byggmaterialens art) och strävar även efter att förbättra övervakning och utvärdering av dessa åtgärder. Detta kommer att underlättas genom översynen av rådets förordning (EEG) nr 1836/93 som gör det möjligt för industriföretag att frivilligt delta i EMAS under år 2000. Övergripande insatser 2. 2. 5 Politik för forskning och teknik Ny teknik spelar en viktig roll för energieffektiviseringen bl. a. genom det femte FoTU- ramprogrammet. Mellan 1999 och 2002 kommer 1042 miljoner euro att anslås på energiområdet, varav omkring 440 miljoner euro förväntas röra energieffektivisering. Det handlar främst om forskning om och demonstration av energieffektiv teknik på efterfrågesidan (för hushållen, tjänstesektorn, industrin och transportsektorn) men även för distributörer av el, gas och värme. Den nya tonvikt som i energiprogrammet läggs på projekt som syftar till att främja slutanvändarteknikens inträngande på marknaden kommer att bli ett viktigt inslag i teknikspridningsstrategin. Det kommer därför att noga samordnas med andra insatser som föreslås nedan. Gemenskapens FoTU-verksamhet avseende energieffektivitet inom energisektorn kommer därför att ha stort inflytande på ett hållbart energisystem, inte bara på kort, utan särskilt på lång sikt. 12 2. 2. 6 Energieffektivisering på kommunal och regional nivå Det finns en stor sparpotential som kan förverkligas genom ökad decentralisering av insatserna för energihushållning och ökad involvering av allmänheten på lokal och regional nivå. Kostnaderna för konsumenter som söker lokal information om tillgänglig teknik kan minskas starkt. Kommissionen har sedan början av 1990-talet uppmuntrat ökat engagemang bland de folkvalda företrädarna och andra lokala aktörer, genom att stödja inrättandet av energihushållningskontor i regioner och städer, bland annat genom Save-programmet. Dessa kontor kommer nu att få ett vidgat ansvarsområde genom att de i högre grad skall sprida information och resultat av gemenskapens och medlemsstaternas undersökningar, pilotprojekt och program. Gränsöverskridande samarbete och kunskapsöverföring främjas av befintliga och planerade nätverk. Hit hör t. ex. OPET-nätverket, Fedarene, Energie-Cités och Islenet. 2. 2. 7 Utomstående finansiärer, resultatgarantier och andra system I den offentliga sektorn i medlemsstaterna pågår det insatser för att främja standardkontrakt och finansiering från utomstående finansiärer (även kallat tredjepartsfinansiering) i linje med direktiv 93/76/EEG. Det har genomförts ett stort antal pilotprojekt som har ägnats åt finansiering från utomstående finansiärer, i allt större utsträckning på strikt affärsmässiga grunder. Detta gäller också resultatgarantisystemet. Det behövs dock ytterligare insatser för att det skall gå att med större säkerhet fastslå att dessa är trovärdiga och genomförbara, och för att införa liknande finansieringskoncept, t. ex. resultatkontrakt ("performance contracting") samt centraler för informationsutbyte angående investeringar vars syfte är att undanröja finansiella och institutionella hinder för investeringar i energieffektivisering. I ett kommande ändrat direktiv 93/76 föreslås förstärkta åtgärder för att främja användningen av dessa instrument. Samtidigt kommer man att undersöka om Europeiska investeringsbanken kan öka sin användning av dem. 2. 2. 8 Utökad informationsspridning och utbildning En ny informationskampanj planeras inom gemenskapen. Denna skall fästa konsumenternas och andra aktörers uppmärksamhet på energieffektiviseringen och framhålla de fördelar den har både för miljön och på andra områden. Kampanjen kommer att genomföras i samarbete med medlemsstaterna. Inspiration skall hämtas från resultaten av nyligen genomförda program och projekt. Det skall ske en utbyggnad av utbildning och certifiering när det gäller användning och underhåll av energieffektiv teknik. senare skede kommer det att upprättas kvalitetsstandarder för utbildning och certifiering. I ett Det kommer att bli lättare för beslutsfattare och andra intressenter att få tillgång till information om märkning, benchmarking, riktlinjer för bästa lösningar och resultat från pilotprojekt och undersökningar som får stöd från gemenskapsprogram, särskilt genom ökad användning av informationsteknik. 2. 2. 9 Ökade kontroller och bättre utvärderingar För att marknadsföra program och politiska insatser som ger avsedd påverkan på energiintensiteten till lägsta möjliga kostnad är det nödvändigt att fastställa gemensamma effektiva och tillförlitliga metoder för kontroll och utvärdering. För detta krävs ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna och med andra organisationer, så att man verkligen får jämförbara uppgifter och enhetliga metoder. En granskning skall därför göras av hur 13 är att kommer harmonisera metoderna. Den medlemsstaterna och gemenskapen kontrollerar och utvärderar sina program för på energieffektivisering. Syftet verksamhet gemenskapsnivå som rör indikatorer för energiintensitet och energieffektivisering skall utökas för att utveckla en uppsättning gemensamma harmoniserade indikatorer för gemenskapen. utveckla Eurostat energieffektivitetsindikatorer. Denna verksamhet skall samordnas med liknande insatser inom Internationella energiorganet från Save- programmet. Detta och liknande instrument kommer att leda till bättre uppföljning av de fråga om minskning av framsteg som gjorts genom olika strategier och metoder koldioxidutsläppen. Man kommer också att ge särskild uppmärksamhet till internationella jämförelser av förändringar i energiintensiteten. (IEA) och skall bygga på tidigare resultat medlemsstat samarbeta med för att att i När det gäller utvärderingar kommer handlingsplanen också att utvärderas med jämna mellanrum i samband med planerade utvärderingar av Save-programmet och ramprogrammet för energisektorn. 2. 3 Nya insatser och åtgärder Ett antal insatser och åtgärder skisseras nedan. Det rör sig om åtgärder som med lyckat resultat genomförts i begränsad skala i fler medlemsstater. Undersökningar och pilotprojekt har visat att det ligger ett mervärde i att utveckla mer omfattande initiativ för hela EU med utgångspunkt i dessa lyckade resultat. 2. 3. 1 Offentlig upphandling av energieffektiv slutanvändarteknik att nära samordnas med EMAS intill all energibesparande utrustning, I en rad länder, däribland vissa EU-länder, har man kunnat konstatera att riktlinjer, bestämmelser och överenskommelser mellan organ inom offentlig sektor vad gäller offentlig upphandling utgör ett effektivt medel för att främja spridning och demonstration av energieffektiv teknik och utöva ett ledarskap genom att föregå med gott exempel. Sådana riktlinjer kan tillämpas av EU-institutionerna och medlemsstaterna samt de regionala och inklusive lokala myndigheterna. De kan gälla näst fordon. Meningen är att den offentliga sektorn skall gå i spetsen och föregå med gott exempel på området energieffektivisering och att den skall utnyttja sitt avsevärda potentiella inflytande via offentlig upphandling för att öka efterfrågan på energieffektiv teknik. Detta arbete och kommer miljörevisionsordning), med medlemsstaternas gällande riktlinjer för och praxis vid offentlig upphandling och med de bästa lösningarna inom EU i takt med att dessa utkristalliserar sig. Hänsyn kommer även att till gemenskapens åtaganden gentemot Världshandelsorganisationen. En undersökning av aktuella program för offentlig upphandling kommer snart att inledas. Syftet är att ta fram rekommendationer inför lanseringen av ett stort EU-projekt inom vilket harmoniserade riktlinjer för den offentliga sektorn skall utformas vad avser konstruktion, inköp, hyra och underhåll av energieffektiva och miljömässigt hållbara byggnader och utrustning, även för transportsektorn. Europeiska kommissionen kommer att inta en ledarroll i denna kampanj genom att inleda ett initiativ för offentliga byggnader som i första skedet skall gälla energieffektivisering av kommissionens byggnader men som längre fram skall följas av liknande förslag för Europaparlamentets och rådets byggnader. tas till de regler som styr offentlig upphandling samt (gemenskapens miljöstyrnings- 2. 3. 2 Samarbete avseende teknikupphandling Teknikupphandling är ett sätt att specificera och utveckla ny energieffektiv teknik, vanligen genom ett anbudsförfarande som präglas av konkurrens. Målet är att utforma och lansera nya 14 I att för det ofta detta utifrån används förbisedda sammanhang teknikupphandling energieffektiviseringsperspektivet. produkter med högre energieffektivitetskrav än jämförbara produkter som redan finns på kombinera marknaden. producenternas möjligheter och konsumenternas behov och krav och låta marknaden fungera effektivare Sådan konkurrenspräglad upphandling har i flera medlemsstater visat sig främja omdaning av marknaden när det gäller olika typer av och tillgång till energieffektiv teknik för vilken både efterfrågan och utbud finns. Resultat från ett pågående pilotprojekt och diskussioner med medlemsstaterna kommer att ge vägledning när det gäller vilka teknikområden som kan vara lämpliga att studera på gemenskapsnivå. Det kommer att genomföras såväl gemensam, EU- baserad upphandling som samordnad upphandling under medverkan från flera medlemsstater med olika krav på teknik. Spridningen och effekterna av de tekniska förbättringar som blir resultatet för EU-märkning, överenskommelser, offentlig upphandling och bästa lösningar. genom initiativ förstärkas och kommer vidgas att 2. 3. 3. Energirevisioner inom industrin och tjänstesektorn I flera medlemsstater har man med lyckat resultat infört energirevisionsprogram, såväl med som utan ekonomiska incitament. Dessa har visat sig ha positiva och mätbara effekter på koldioxidutsläppen, konkurrenskraften och lönsamheten hos de granskade företagen. Genom energirevisioner får man även fram stora mängder faktiska uppgifter om energianvändning och möjliga energibesparingar inom olika industrisektorer och för olika byggnadstyper och tekniska system. Det är ofta mycket svårt och onödigt dyrt att få tag på denna information på annat sätt. I medlemsstaterna finns det ett brett spektrum av olika typer av metoder och olika omfattningar på energirevisioner. De kan bestå av allt från en inledande utredning, i avsikt att upptäcka områden för vilka en ny, mer detaljerad och snävare avgränsad revision bör utföras, till ett komplett paket av föreslagna åtgärder färdiga att vidtas. Man planerar att göra en undersökning av energirevisioner och olika möjligheter att sprida dessa i EU. Undersökningen skall omfatta en uppdaterad och översiktlig genomgång av medlemsstaternas verksamhet på det här området. Därefter kommer ett initiativ på gemenskapsnivå att läggas fram. Det främsta intresset riktas mot industrin och tjänstesektorn, där man kan visa att åtgärder av detta slag är genomförbara och kostnadseffektiva. Det tillvägagångssätt och de metoder som fastställs i EMAS skall beaktas. 2. 3. 4 Identifiering av bästa lösningar I åtskilliga medlemsstater har det genomförts framgångsrika benchmarking-program för att ta reda på bästa lösningar. En genomförbarhetsstudie har utförts för att göra en bedömning av vilket mervärdet sådana insatser skulle ge och av hur tillämpligt ett sådant initiativ skulle vara på gemenskapsnivå. I denna studie har man betraktat olika former för att mer allmänt sprida olika sätt att tillämpa bästa lösningar och vilka möjligheter det finns att ansluta till den bästa tillgängliga teknik och till de referensdata ("benchmarking") som tagits fram inom ramen för det s. k. IPPC-direktivet (som rör samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) och inom ramen för andra åtgärder. Inom ramen för Save-programmet kommer identifiera bästa nu i fullständigt samarbete med medlemsstaterna en EU-insats för att lösningar att genomföras som ett omfattande pilotprojekt. Resultaten kommer att kunna utnyttjas av beslutsfattare och slutanvändare som en rik informationskälla när det gäller energieffektivisering: oberoende och lättillgänglig rådgivning, vägledning och utbildning om ny teknik, som utgör ett avgörande bidrag till de upplysningar som krävs för att energi- och energiteknikmarknaderna skall kunna fungera effektivare. 15 3. SLUTSATSER OCH FRAMTIDA ÅTGÄRDER De åtgärder som skisseras i denna handlingsplan är visserligen ambitiösa men ändå verklighetsförankrade. Medlemsstaterna kommer att aktivt delta i planens genomförande, och rådet och Europaparlamentet har givetvis i uppgift att fastställa mandat för genomförandet av handlingsplanen genom att godkänna den och konkretisera dess förslag om prioriterade områden. Vid genomförandet av denna plan är det ytterst viktigt att gemenskapens politik och åtgärder samordnas sinsemellan och med medlemsstaternas egna åtgärder. Efter det första expertmötet januari 1999, planeras om insatser och åtgärder för energieffektivisering, som hölls i ytterligare möten av det slaget, både på arbets- och strateginivå, i syfte att förbättra samordningen och sammanslagningen av medlemsstaternas och gemenskapens insatser. Mötena kommer att bidra till att frågan om energieffektivisering inom ramen för en hållbar energipolitik får en ny en knuff framåt och till förnyat engagemang. De kommer också att erbjuda länderna tillfällen att dela med sig av erfarenheter och att hålla sig à jour med och studera de framsteg som görs på EU-nivå och på nationell nivå. 16 BILAGA 1 GEMENSAMMA OCH SAMORDNADE INSATSER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ PER SEKTOR OCH ENSKILD ÅTGÄRD. Transportpolitik och effektivare transport Initiativ inom transportsektorn rör bland annat transportpolitiska åtgärder integrering av (och övergång till andra typer infrastruktur och olika transportsätt och teknisk energieffektivisering. För perioden 2000-2002 kommer av) energieffektiviserande insatser inom transportsektorn bland annat att bestå av lagstiftning, frivilliga överenskommelser och informationsspridning samt integrerad planering av transporter och markanvändning, minskning av personbilstrafiken, prissättning och utbyggnad av infrastrukturen. Insats Nuläge och tidtabell Deltagande parter Kommentarer (budget, resultat m. m. ) a. Lagstiftning Fordons- och oljeprogrammet II Personbilar • Frivilliga avtal med bilindustrin • Skattetekniska åtgärder • Konsumentinformation Diskussioner pågår. Europaparlamentet och rådet Kostnad utredningar för relevanta Undertecknat Diskussioner pågår. Antogs 1999. Kommissionen, Europaparlamentet och rådet Begränsade industrin. kostnader för Diskussioner pågår. Europaparlamentet och rådet Finns ej. av inom om märkning Direktivet fordon (1999/94/EG) Beskattning av energiprodukter KOM (97)30 12. 03. 97. Effektiva järnvägstransporter gemenskapen • Direktiven användning järnvägsinfrastruktur Förhållandet mellan staten och järnvägarna. Teknisk driftskompatibilitet harmonisering om avgifter för av och • • Pågående Pågår. Pågår. b. Övrigt Strategisk miljöbedömning (SEA) av TEN-T* Miljöhållbarhetsaspekter vid urval av projekt Globala navigationssystem (GNSS). Rättvis och effektiv prissättning på transportområdet. Galileo. PACT-programmet**. satellitbaserade Främjande av fordon med ultralåga utsläpp eller nollutsläpp. Främjande av elektroniska alternativ till transporter. Översyn av rådets 1836/93 om EMAS. förordning nr Pågår. Pågår. Pågår. Pågår. Pågår. (1998-2001). Pågår. Pågår. 2000. Meddelande om lufttransporter och miljö. Antaget. slutsatser 2000. Rådets * ** Transeuropeiska nät Pilotverksamhet inom området kombitransporter 17 Ingen direkt kostnad. (Internalisering kostnader. ) av externa Budget 1999 6 miljoner euro Diverse pilotprojekt. Diverse pilotprojekt. till Utvidgas transportsektorns miljöeffekter. att omfatta Kommissionen, Europaparlamentet och rådet Kommissionen, Europaparlamentet och rådet Kommissionen, Europaparlamentet och rådet Kommissionen. Kommissionen. Kommissionen. Kommissionen. Kommissionen. och och Kommissionen medlemsstaterna. Kommissionen medlemsstaterna. Kommissionen, rådet och Europaparlamentet Kommissionen, rådet och Europaparlamentet Utrustning Utrustningssektorn omfattar hushållens, handelns, industrins och i begränsad utsträckning transporternas slutanvändning av energi. Viktiga områden utgörs av vitvaror, belysning, byggkomponenter, "brunvaror" och övrig utrustning för handel och industri. förbättra testresultatens inom standardiseringsorganen CEN och CENELEC med att Det arbete som pågår repeterbarhet och reproducerbarhet när det gäller energieffektiviseringsnivåer i utrustning kommer att backas upp med särskilda insatser som syftar förbättra samarbetet mellan dessa provningslaboratorier och ge större överensstämmelse mellan laboratoriernas resultat. I arbetet med att genomföra dessa överenskommelser kommer bl. a. tillräckligt stora anslag till teknisk-ekonomisk analys och uppdrag till standardiseringsorganen att eftersträvas. till att Insats Nuläge och tidtabell Deltagande parter a. Generellt Öppen databas med information om märkning enskilda apparater av Rådsförordning om inrättande av frivilligt märkningsprogram ett för med kontorsutrustning användning av logotypen Energy Star Teknikupphandling Vitvaror - Kylskåp/frysar Etapp 2: Märkning. Överenskommelse (eller ändrat direktiv 96/57). Tvättmaskiner Etapp 1: Överenskommelse. Etapp 2 Märkning. (Högre effektivitetsnivåer. ) Överenskommelse. Diskmaskiner Etapp 1 - Överenskommelse Etapp 2 - Märkning. (Högre effektivitetsnivåer. ) Torkutrustning Överenskommelse. Hushållsspisar: elspisar Märkning gasspisar Överenskommelse (elspisar). märkning - - Belysning - Lampor Märkning Utökning av direktiv 98/12 till att gälla undantagna modeller - Direktivförslag förkopplingsdon till lysrör beträffande Kommentarer (budget, resultat m. m. ) 100 000 euro årlig budget för databasen. Kommer att öka märkningens genomslag. Diskussioner Förutses för år 2000, pågår. Kommissionen. USA Förhandlingar mellan EU och avslutade. Överenskommelse väntas i början av 2000. Kommissionen, rådet, Parlamentet. kylskåp/frysar EU-upphandlingen följer och motorer Efter av t. ex. belysning. Se även "Industri". Kommissionen, medlemsstaternas industri organisationer. och Beslut: 2001. början av 2002. Förutses för år 2002, I kraft: Kommissionen. Utredning pågår. Nådd. Första nivån i kraft 1998, andra i kraft 2000. Beslut: 2001, i kraft: 2002. Förutses för år 2003, Kommissionen. Resultat 7 TWh. Uppdrag Utredning pågår. (250 000 euro budget). (40°C tvätt). Kommissionen. I kraft: Utredning slutförd. Utredning 200 000 euro Kommissionen. Utredning slutförd. Kommissionen. Utredning pågår. Kommissionen. Extrakostnad för uppdraget (100 000 euro). Kommissionen, rådet Europaparlamentet och Resultat 10 TWh. 1999. Beslut: 2003. början av 2004. Förutses 2000, i slutet av år Beslut: 2001, i kraft: 2002. Beslut: 2001, i kraft: 2002. slutet av år Förutses 2002, i avseende Uppdrag mätstandarder. Beslut: 2001, i kraft: 2002. Väntas år 2000. Första nivån i kraft 2002. under antas 18 - Kompaktlysrör: konkurrens för att öka marknadspenetrationen på hushållsmarknaden, kampanj och armaturtävling. Grönt ljus-programmet Byggkomponenter Fönster Installerade produkter - Värmepannor Information (dir. 92/75) Slutförs under år 2000. Kommissionen tillsammans med Eurelectric och eldistributörer. Konkurrens nationella Specialgjorda armaturer. mellan energikontor. Start år 2000. Se ("Byggnader"). Utredning år 2000. Kommissionen 2000. Beslut: början av 2001. I kraft: Kommissionen. Kommissionen 150 000 utredningen. euro för om Utredning uppvärmningssystem (1999) med kostnaden 300 000 euro. Uppdrag avseende mätstandarder 100 000 euro. En andra utredning pågår. Resultat 2 TWh. Kommissionen. Utredning pågår. Uppdrag 100 000 euro. Kommissionen. Resultat 7 TWh. Kommissionen. Kommissionen. Utredning pågår. Kommissionen. Utredning slutförd. Kommissionen. Utredningar pågår. - Varmvattenberedare Överenskommelse (elektriska). Överenskommelse (gas). Information (dir. 92/75) (el, gas) Luftkonditioneringsapparater: Märkning. Överenskommelse. Förutses för år 2000, Förutses i 2001, Beslut: – 2000-2001. slutet av år Beslut: 2000. Förutses 2000, i slutet av år TV-apparater "Brunvaror" - och videobandspelare (viloläge och läge "PÅ") Överenskommelser - Annan konsumentelektronik (hi-fi-anläggningar, gemensamma nätaggregat osv. ) Utrustning för handeln och industrin Överenskommelser avseende Varuautomater, ugnar, tvätt- och torkutrustning Överenskommelse avseende Elmotorer Överenskommelser kompressorer och industrifläktar. för pumpar, Nådd. I kraft: början av 2000. Förutses för år 2000, Förutses för år 2000, Förutses för år 2000, Förutses mellan utgången av 2000 och utgången av 2001. 19 Industri (inkl. el- och gasdistribution) Alla industrisektorer, inklusive energiomvandlingssektorn, omfattas här av begreppet "industrisektorn". De företag som behandlas här utgörs av såväl energiintensiv som mindre energiintensiv industri. Förutom informationsspridning och bästa lösningar är långsiktiga avtal, revisioner, teknologiupphandling och innovativa finansieringssystem viktiga inslag i energieffektiviseringsinsatserna för industrin. Insats Nuläge och tidtabell Deltagande parter Kommentarer (budget, resultat m. m. ) Tillämpning i samarbete med industrin i medlemsstaterna. Föregås av ett pilotprojekt (Kostnad eller en förstudie. 200 000 euro) Föregås av ett pilotprojekt eller en förstudie. Utvecklingskostnad på 600 000 euro från 4:e FoTU- ramprogrammet. och Kommissionen, rådet Europaparlamentet Kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och industrin Kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och industrin Kommissionen och medlemsstaterna Kommissionen, Eurelectric enskilda eldistributörer och Gemensam (kommissionen och Eurelectric) utredning om energitjänster. Diverse pilotprojekt. i med Kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och industrin Kommissionen samarbete medlemsstaterna, näringslivet tredje part. Kommissionen, medlemsstaterna, nationella och industrin kontor och Kostnad för pilotverksamhet eller förstudie 300 000 euro. Kostnader undersökningen: euro. för 200 000 Samordning med IPCC-direktivet, osv. (Se "Byggnader"). EMAS, a. Program Utkast långsiktiga överenskommelser till meddelande om Start år 2000. Långsiktig med kemiindustrin på EU-nivå överenskommelse Förhandlingar rum under 2000. skall äga textil- cement-, Långsiktiga överenskommelser inom stål-, pappers- och massa- , och energiindustrin. Marknadsföring av databasen om energieffektiva motorer EuroDEEM inom gruppen av slutanvändare; till VSD-teknik (Variable Speed Drives) samt pumpar, fläktar och kompressorer. Främjande av energitjänster och överenskommelser inom elindustrin som stöd åt åtgärder på efterfrågesidan. kopplat Användning av teknikupphandling på EU-nivå vid upphandling av utrustning och analys av Översyn energirevision i medlemsstaterna. Pilotåtgärder och för harmonisera metoder. Benchmarking-program industrin samordna för att Förhandlingar skall rum under 2001-2002. äga Skall utföras under 2000. Ändrat förslag till direktiv om införandet av rationella under planeringsmetoder 69 översyn slutlig). EU-pilotprojekt upphandling 2000-2001. (KOM(97) om år Undersökning Gemenskapsinitiativ 2001. 2000. år Pilotprojekt 2000-2001. 20 Byggnader står för cirka 40 % av energiförbrukningen och har en besparingspotential på över 20 %. De flesta insatserna faller dock i enlighet med subsidiaritetsprincipen inom medlemsstaternas ansvarsområde. De olika insatser som beskrivs i tabellen är exempel på de områden där insatser på gemenskapsnivå ger det tydligaste mervärdet. Kommentarer (budget, resultat m. m. ) Kraven kan ofta vara strängare i vissa medlemsstater. Ändring av dir. 93/76/EEG. dir. är flertalet Nuläge och tidtabell Deltagande parter i och Insats och redan Ingår 93/76/EEG i genomfört medlemsstater. Medlemsstaterna, varav vissa redan infört gränser har för den sammantagna energianvändningen Medlemsstaterna. Vissa erfarenheter medlemsstaterna. begränsade i Byggnader uppfyllande Isolering av nya byggnader Utökade krav som skall omfatta andra uppvärmnings- installerade system i syfte att bana väg för användning av förnybara bränslen. på Krav energieffektivitetsstandarder när tillstånd beviljas respektive förnyas, även vid uthyrning, ändrat för (t. ex. användningsområde eller byggnadsprocesser). Program eller incitament med målet att förbättra isoleringen i befintliga byggnader av insatser Främjande medlemsstaterna. Ändring av dir. 93/76/EEG. i i Mycket besparingspotential befintliga genomsnittsbyggnaden. Ändring av dir. 93/76/EEG. Nuvarande intensifieras. Ändring av dir. 93/76/EEG. åtgärder stor den skall som omfattar Byggnormer energieffektivitet med avseende på uppvärmning och luftkonditionering. Ändring av dir. 93/76/EEG. ineffektiva, av Ersättande gamla system (2030 år) bör stimuleras. Ändring av dir. 93/76/EEG. Skall genomföras av utbildade installatörer. Har anknytning av energimärkning till installerade produkter. Rådgivning i samband med installation av energisystem. Ändring av dir. 93/76/EEG. Byggnader för tjänstesektorn. Kostnad på 200 000 euro för 4:e för ramprogrammet utformning av programmet. Kostnad på 200 000 euro för Save II-programmet för att göra ett test av programmet under 1999. I många medlemsstater ges redan denna stimulans. Medlemsstaterna. Energicertifiering ingår redan i dir. 93/76/EEG; även för installerad utrustning. Ett antal program finns. beträffande Föreskrifter installerade system skall införas i byggnormer Stor potential vad gäller Omfattning: genomslag. uppvärmnings-, t. ex. ventilations- och luftkonditioneringssystem. Kommer att befrämjas i medlemsstaterna. Medlemsstaterna. Medlemsstaterna. och av Regelbundna besiktningar uppvärmnings-, pannor luftkonditionerings- och varmvattensystem. Uppmuntran att ersätta med nyare modeller. Värmepannedirektivet. "Lokala informationssystem" avseende och komponenter installationer det Ingår i direktiv 93/76/EEG när gäller uppvärmningssystem. Värmepannedirektivet rapport (92/42/EEG), 2000. Ett antal pilotprojekt under 2000. år Medlemsstaterna. Kommissionen. Europaparlamentet och rådet Medlemsstaterna. för Utbildning och certifiering av installatörer Utomstående finansiärer och resultatgarantier Grönt ljus-programmet: EU:s program främja energieffektiv belysning och bästa stora i offentliga kommersiella byggnader. (Skall inkorporeras i en bredare EU-åtgärd för bästa lösningar) lösningar och att Ett antal pilotprojekt. Nya samordnade insatser under utarbetande. Deltagandet under år 2000. skall vidgas Medlemsstaterna. i med Kommissionen samarbete medlemsstaternas energikontor 21 Riktlinjer offentlig för upphandling med målet att höja och energieffektiviteten visa på goda exempel Bästa lösningar i byggnader Utredning Pilotprojekt 2001. 2000. Kommissionen, rådet Europaparlamentet och Pilotprojekt planerat för år 2000. Kommissionen, nationella kontor. Kostnad för utredning och pilotprojekt 300 000 euro. Aktiv från medverkan medlemsstaternas sida krävs. Se även "Industri". Kraftvärmeteknik Initiativ för att främja ökad användning av kraftvärmeteknik inom en rad olika sektorer, bland annat industrin, hushålls-, tjänste- och kraftsektorerna samt uppvärmningssektorn. Det mål som satts upp för en mer omfattande användning av kraftvärmeteknik kommer att följas upp med lagstiftning, högre prioritet inom olika program och ett antal andra åtgärder avsedda att förbättra samordningen av stödinsatser, marknadsövervakning, osv. Nuläge och tidtabell Deltagande parter Insats Kommentarer (budget, resultat m. m. ) för om stora att av för att åtgärder användning a. Lagstiftning Direktivet förbränningsanläggningar. Förslag till ändring av dir. 88/609. Nationella främja kraftvärmeteknik av Reformering jordbrukspolitiken och produktion av biobränsle för användning i kraftvärmeanläggningar b. Program Många gemenskapsprogram och nationella program där det främja ingår projekt av användningen kraftvärmeteknik i industrin, hushåll- tjänstesektorn, och kraft- och värmesektorn. Utnyttjande av strukturfonderna Förslag från medlemsstaterna i enlighet ändrade med förordningar c. Övrigt Samordning av kommissionens på verksamhet Särskilt kraftvärmeområdet för inrättad informationsutbyte. Grupper med uppgift att följa upp överföringen av direktiven 96/92 (den inre marknaden för el) inre 98/30 marknaden för naturgas) i syfte att för kraftvärme Statistik (inhämtande Bevakning kraftvärmeteknikens marknadspenetration europeiska energimarknaden kraftvärme uppgifter) av rörande av arbetsgrupp undvika hinder (den den och på Diskuteras i rådet. Parlamentet, rådet. Kommissionen, medlemsstaterna. om olika Kommissionen. kostnad för EU:s Förstudier. ett Ingen budget. Kraftvärmeteknik prioriterat område. Ingen EU:s budget. Eventuellt i ett ändrat direktiv 93/76/EEG. " Ännu inte finns kostnadsberäkningar. kostnad några för Nytt förslag 2000. Diskussioner förslag pågår. Pågår. Kommissionen, medlemsstaterna och organisationer i medlemsstaterna femte Inbegriper ramprogrammet och ramprogrammet för energi (Save) Diskussioner pågår. 2000-2006. Kommissionen och medlemsstaterna Nytt initiativ. Kommissionen. Ingen extra kostnad. Pågår. Pågår. Kommissionen och medlemsstaterna Ingen extra kostnad. Kommissionen, Eurostat. 0,1 miljoner euro per år 22 att i en Nationella stimulera Generaldirektörer möts energikommitté program för diskussionen om kraftvärme stödja Insatser för strategier gränsöverskridande främja som syftar kraftvärmeteknik på regional nivå. (med energimyndigheter, energileverantörer, kraftvärmeproducenter, osv. ) till att att Förslag skall läggas fram under 2000. Kommissionen, Medlemsstaterna. Ingen extra kostnad. Nytt initiativ. Kommissionen, Medlemsstaterna, energiindustrin. Kostnad för pilotprojekt. Främjande kraftvärmetekniken offentlig teknikupphandling upphandling av genom och Nytt initiativ. Kommissionen. Kostnaderna för utredningar och skall pilotprojekt fastställas. Kommentarer (budget, resultat m. m. ) Ungefär 440 miljoner euro för energieffektivitets-FoTU under perioden 1999-2002. Öppet länderna. för de associerade Fokus på energieffektivisering i att minska strategin för energianvändningen. Övervägande av planer på för centraler angående informationsutbyte i investeringar energieffektivisering. Alla finansierat programmet. översyn av programmet 2003. Delvis Save- Omfattande till sektorer. genom Nuläge och tidtabell Deltagande parter Övergripande insatser Insats FoTU-politik Verksamhet på regional nivå. Aktivitet. lokal och och syfte hinder koppling mellan Bättre andra tekniska att program i avlägsna och utveckla, demonstrera och främja nya tillvägagångssätt som leder bättre till energieffektivitet. 2000- 2002. Fortsatt och utnyttjande av kontor och nätverk under 2000-2002. utökning Utökad informationsspridning Kampanj 2000-2002 för att vinna bred acceptans Kommissionen och medlemsstaterna. och Kommissionen, medlemsstaterna, statliga kommunala myndigheter Kommissionen och medlemsstaterna Utomstående finansiärer och andra finansieringsformer Genomgång och pilotundersökningar 2000- 2001. Mer på finansiella institutioner. fokus Kommissionen, medlemsstaterna och industrin Ökade kontroller och bättre utvärderingar förändringar Enhetliga metoder för att bevaka i energieffektiviteten och för utvärderingar att 2000-2002 och därefter. göra Kommissionen, rådet, Europaparlamentet, medlemsstaterna. 23 MEDLEMSSTATERNAS ÅTGÄRDER FÖR HÖGRE ENERGIEFFEKTIVITET 22 BILAGA 2 Antal politiska insatser eller åtgärder 26 genomförda 1 planerad 11 genomförda 1 planerad 42 genomförda 2 planerade 24 genomförda 68 genomförda 2 planerade 27 genomförda 1 planerad 9 genomförda 1 planerad 25 genomförda 1 planerad Typ av politisk insats eller åtgärd Obligatoriska Lagar/Tillstånd Standarder Märkning Separat mätning Inspektioner Frivilliga Branschvisa överenskommelser Certifiering Program Ekonomiska incitament Bidrag Lån Incitament/Revisioner Skattetekniska åtgärder Upphandling Incitament/ Utomstående finansiärer Sociala och särskilda fonder Information Tekniska riktlinjer Rådgivningscentrer Konsultverksamhet Energibalanser Priser och utmärkelser Föreningar Utbildning Omfattar insatser och åtgärder inom industrin, bostads-, tjänste- och transportsektorerna. 72 genomförda 3 slutförda 5 genomförda 15 genomförda 1 planerad 88 genomförda 3 genomförda 1 genomförd 1 planerad 8 genomförda 29 genomförda 16 genomförda 10 genomförda 4 genomförda 2 planerade 4 genomförda 6 genomförda 10 genomförda 22 Detaljerade tabeller och en analys finns att tillgå i broschyren Member State Energy Efficiency Policies and Measures 1999, Europeiska kommissionen, 1999. 24


title: Règlement (CE) n° 835/2000 de la Commission, du 26 avril 2000, relatif à la délivrance, le 30 avril 2000, des certificats d'importation pour les produits du secteur des viandes ovine et caprine au titre des contingents tarifaires GATT/OMC non spécifiques par pays pour le deuxième trimestre de 2000

eurovoc_concepts:
Germany
Namibia
goatmeat
import licence
originating product
sheepmeat

formats: pdf print

text: L 102/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 27. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 835/2000 DE LA COMMISSION du 26 avril 2000 relatif à la délivrance, le 30 avril 2000, des certificats d'importation pour les produits du secteur des viandes ovine et caprine au titre des contingents tarifaires GATT/OMC non spécifiques par pays pour le deuxième trimestre de 2000 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 1439/95 de la Commission du 26 juin 1995 établissant les modalités d'application du règlement (CE) no 2467/98 du Conseil en ce qui concerne l'importation et l'exportation de produits du secteur des viandes ovine et caprine (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 344/1999 (2), et notamment son article 16, paragraphe 4, considérant ce qui suit: (1) (2) relevant des Le règlement (CE) no 1439/95 a établi, dans son titre II les modalités d'application en ce qui concerne les B, importations codes NC 0104 10 30, 0104 10 80, 0104 20 90 et 0204 au titre des contin- gents tarifaires GATT/OMC non spécifiques par pays; conformément à l'article 16, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1439/95, il convient de déterminer dans quelle mesure il peut être donné une suite favorable aux demandes de délivrance des certificats d'importation déposées au titre du deuxième trimestre de 2000. Lorsque les quantités pour lesquelles des demandes de certificats d'importation ont été déposées sont supé- rieures aux quantités pouvant être importées en applica- tion de l'article 15 du règlement (CE) no 1439/95, il convient de réduire ces quantités d'un pourcentage unique, conformément à l'article 16, paragraphe 4, point b), du règlement (CE) no 1439/95. (3) (4) Lorsque les quantités pour lesquelles des certificats ont été demandés sont inférieures ou égales aux quantités prévues par le règlement (CE) no 1439/95, toutes les demandes de certificats peuvent être honorées. Les demandes ont été déposées en Allemagne pour des produits originaires de Namibie, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier L'Allemagne délivre, le 30 avril 2000, les certificats d'importa- tion prévus au titre II B du règlement (CE) no 1439/95 pour lesquels les demandes ont été déposées du 1er au 10 avril 2000. Pour les produits relevant du code NC 0204 originaires de les quantités demandées sont attribuées intégrale- Namibie, ment. Le présent règlement entre en vigueur le 27 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 26 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 143 du 27. 6. 1995, p. 7. (2) JO L 43 du 17. 2. 1999, p. 6


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1374/00 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Fortrolige oplysninger i sagsakterne vedrørende statsstøtte til elektricitetssektoren i Spanien.

eurovoc_concepts:
Spain
control of State aid
electrical industry
privatisation
transparency in decision-making

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/181 at yde ikke-degressiv og tidsubegr(cid:230)nset driftstłtte i fjerntliggende regioner, n(cid:229)r stłtten har til form(cid:229)l at nedbringe de meromkostninger ved udłvelsen af en łkonomisk aktivitet, der fłlger af de i EF-traktatens artikel 299, stk. 2, n(cid:230)vnte ulemper, idet der vil blive taget hensyn til stłttens bidrag til regionens fremtidige udvikling og de s(cid:230)rlige betingelser i visse łkonomiske sektorer. Hvad ang(cid:229)r direkte skatter vil det v(cid:230)re op til Kommissionen at tr(cid:230)ffe beslutning om, hvilke retningslinjer der skal v(cid:230)lges, blandt andet p(cid:229) grundlag af resultaterne af arbejdet i »adf(cid:230)rdkodeksgruppen« i R(cid:229)det. Dette indskr(cid:230)nker dog ikke Kommissionens befłjelser til at vurdere de eksisterende stłtteordninger. Det er p(cid:229) ingen m(cid:229)de Kommissionens hensigt at skade udviklingen i regionen Madeira. Tv(cid:230)rtimod 2. har den gentagne gange taget specielle hensyn til de s(cid:230)rlige forhold, der głr sig g(cid:230)ldende i regionerne i den yderste periferi. Kommissionen głr dog opm(cid:230)rksom p(cid:229), at den ved skrivelse af 24. februar 1998, som fłlge af indfłrelsen af retningslinjerne for statsstłtte med regionalt sigte, foreslog alle medlemsstaterne at (cid:230)ndre alle stłtteordninger med regionalt sigte, som var i kraft den 1. januar 2000, for at głre dem forenelige med bestemmelserne i retningslinjerne fra denne dato. Kommissionen bad ligeledes medlems- staterne om at give den meddelelse om de p(cid:229)t(cid:230)nkte (cid:230)ndringer af de p(cid:229)g(cid:230)ldende ordninger inden for en frist p(cid:229) seks m(cid:229)neder. Hvad ang(cid:229)r den skattem(cid:230)ssige stłtte, der er blevet indrłmmet frizonen Madeira, indeb(cid:230)rer dette is(cid:230)r, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, at driftstłtte, der bevilges efter 1. januar 2000, bliver gjort tidsbegr(cid:230)nset og degressiv. Det vil endvidere v(cid:230)re en betingelse for, at stłtten fortsat kan ydes, at den bidrager til den regionale udvikling og har et rimeligt omfang i forhold til de ulemper, som den skal opveje. Disse betingelser skal under alle omst(cid:230)ndigheder v(cid:230)re opfyldt ved vurderingen af foranstaltninger til driftsstłtte i forbindelse med gennemfłrelsen af traktatens artikel 299, stk. 2. Kommissionen m(cid:229) konstatere, at nogle af de omr(cid:229)der, der hłrer ind under medlemsstaterne, 3. unddrager sig F(cid:230)llesskabets konkurrencekontrol. Enhver forskelsbehandling af de omr(cid:229)der, der er underlagt bestemmelserne i EF-traktatens artikel 87 til 89 (tidl. artikel 92 til 94), er imidlertid udelukket, da der anvendes klare og gennemsigtige kriterier til vurdering af, om statsstłtten er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, I denne idet Kommissionen har ladet sine egne rammebestemmelser og retningslinjer offentliggłre. forbindelse m(cid:229) Kommissionen ogs(cid:229) konstatere, at skłnt de portugisiske myndigheder har godkendt Kommissionens henstillinger (»egnede foranstaltninger«), har de endnu ikke indfłrt alle de (cid:230)ndringer i ordningen om frizonen Madeira, der er nłdvendige for at bringe den i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i retningslinjerne. 4. Kommissionen beklager, at der hersker usikkerhed med hensyn til fremtidsperspektiverne for fri- zonen Madeira. Den głr imidlertid opm(cid:230)rksom p(cid:229), at Kommissionen kun har godkendt anvendelsen af denne ordning indtil 31. december 2000, og at de eventuelle bestemmelser om dens fortsatte anvendelse skal meddeles Kommissionen og undersłges af denne. (1) KOM(2000) 147 endelig udg. (2) EFT C 74 af 10. 3. 1998. (2001/C 46 E/212) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1374/00 af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (26. april 2000) Om: Fortrolige oplysninger i sagsakterne vedrłrende statsstłtte til elektricitetssektoren i Spanien Som svar p(cid:229) gentagne forespłrgsler fra undertegnede og andre parlamentsmedlemmer om visse punkter i sagsakterne vedrłrende statsstłtte til omkostningerne ved de spanske elektricitetsselskabers overgang til fri konkurrence (costes de transici(cid:243)n a la competencia (cid:129) CTC) har Kommissionen erkl(cid:230)ret, at sagsakterne indeholder fortrolige oplysninger og derfor ikke kan udleveres hverken til Parlamentet eller til den i sagsakterne n(cid:230)vnte forbrugerrepr(cid:230)sentation. I dag har den spanske presse (El Mundo og Expansi(cid:243)n fra den 17. 4. 2000) offentliggjort den nyhed, at der findes en teknisk rapport, som belyser denne statsstłtte, og der citeres endog visse afsnit fra rapporten. C 46 E/182 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 interne rapporter fra Kommissionen, som Parlamentets Det er s(cid:230)lsomt, at pressen har kendskab til medlemmer ikke kan f(cid:229) adgang til, men det er endnu mere s(cid:230)lsomt, at der ikke kan głres indsigelse mod denne rapport, som siger god for CTC-statsstłtten, hvis man kommer til den slutning, at rapporten m(cid:229) indeholde (cid:229)benlyse fejl. Kan Kommissionen sende Parlamentet den rapport, som pressen allerede har kendskab til? Er dette et eksempel p(cid:229) den forpligtelse til gennemsigtighed, som Kommissionens har p(cid:229)taget sig? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (26. maj 2000) Med hensyn til de oplysninger, der blev offentliggjort i den spanske presse den 17. april 2000 har Kommissionens talsmand allerede erkl(cid:230)ret, at det endnu er alt for tidligt at udtale sig om muligheden for, at der tr(cid:230)ffes en positiv beslutning i sagen om omkostningerne ved den spanske elsektors overgang til fri konkurrence, s(cid:229)ledes som pressen har antydet. Den s(cid:229)kaldte rapport fra Kommissionen, der ligger til grund for for oplysningerne, er i virkeligheden et Konkurrence, som skulle tjene som diskussionsgrundlag for disse, men som ikke har v(cid:230)ret genstand for nogen officiel stillingtagen. Kommissionen beklager, at indholdet af dette notat er blevet offentliggjort, men er ikke ansvarlig for de konklusioner, pressen har draget med hensyn til Kommissionens endelige beslutning i sagen. Hvorom alting er, har notatet intet at głre med den rapport, som en uafh(cid:230)ngig ekspert har udarbejdet for Kommissionen med henblik p(cid:229) at undersłge visse hypoteser, som spanierne har benyttet ved beregningen af omkostningerne i forbindelse med overgangen til fri konkurrence. Denne rapport indeholder fortrolige oplysninger omfattet af forretningshemmeligheden, hvorfor Kommissionen ikke mener, den kan frigive den. fra tjenestegrenene i Generaldirektoratet internt notat (2001/C 46 E/213) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1376/00 af Giles Chichester (PPE-DE) til Kommissionen (4. maj 2000) Om: Betaling af pension til en EU-borger, der flytter til Australien En holl(cid:230)nder, fłdt som nederlandsk statsborger, giftede sig og fik engelsk statsborgerskab i 1954. Hun er nu i 70(cid:146)erne, skilt og łnsker at flytte til Australien for at leve sammen med sine błrn. Hendes engelske pension vil blive indefrosset p(cid:229) den sats, der g(cid:230)lder, n(cid:229)r hun forlader Det Forenede Kongerige, men vil fortsat blive udbetalt. Den lille pension fra Nederlandene, som hun nu har ret til, vil imidlertid bortfalde, s(cid:229)fremt hun flytter uden for EU til Australien. En utilfredsstillende forklaring er, at den nederlandske alderspension indfłrtes i 1957, hvilket var efter den dato, hvor denne dame forlod Nederlandene, og hun har derfor ikke i henhold til nederlandsk, men kun i henhold til europ(cid:230)isk lov, ret til sin pension. Er dette ikke et tilf(cid:230)lde af forskelsbehandling p(cid:229) grund af nationalitet? Mener Kommissionen ikke, at EU- pensionsrettigheder błr g(cid:230)lde i lige hłj grad for alle borgere overalt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (5. juni 2000) Det (cid:230)rede medlem stiller et spłrgsm(cid:229)l vedrłrende udbetaling af alderspension i henhold til nederlandsk lov til en tidligere nederlandsk statsborger, som har f(cid:229)et britisk statsborgerskab og nu łnsker at skifte bop(cid:230)l til Australien. F(cid:230)llesskabets lovgivning omfatter ikke et samlet europ(cid:230)isk socialsikringssystem. Hver medlemsstat er ansvarlig for sine egne sociale sikringsordninger og fasts(cid:230)tter ydelsernes art, betingelserne for at komme i betragtning og ydelsernes stłrrelse


title: Verordnung (EG) Nr. 838/2000 der Kommission vom 26. April 2000 zur Änderung der Verordnungen (EWG) Nr. 2640/88, (EWG) Nr. 2641/88, (EWG) Nr. 3105/88, (EWG) Nr. 2721/88, (EG) Nr. 1294/96 und (EWG) Nr. 2046/89 zur Erleichterung des Übergangs von der Regelung für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 auf die Regelung für das Wirtschaftsjahr 2000/2001 im Weinsektor

eurovoc_concepts:
aid system
common organisation of markets
distillation
marketing year
vinification
viticulture

text: 27. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 102/33 VERORDNUNG (EG) Nr. 838/2000 DER KOMMISSION vom 26. April 2000 zur Änderung der Verordnungen (EWG) Nr. 2640/88, (EWG) Nr. 2641/88, (EWG) Nr. 3105/88, (EWG) Nr. 2721/88, (EG) Nr. 1294/96 und (EWG) Nr. 2046/89 zur Erleichterung des Übergangs von der Regelung für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 auf die Regelung für das Wirtschaftsjahr 2000/ 2001 im Weinsektor DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 822/87 des Rates vom 16. März 1987 über die gemeinsame Marktorganisation für Wein (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1677/ 1999 (2), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 4, Artikel 35 Absatz 8, Artikel 38 Absatz 5, Artikel 45 Absatz 9 und Artikel 46 Absatz 5, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1493/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 über die gemeinsame Marktorganisation für Wein (3), insbesondere auf Artikel 80 Buchstabe a), (4) in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Gemäß Artikel 1 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 822/87 endet das Weinwirtschaftsjahr 1999/2000 am 31. August 2000, während gemäß Artikel 1 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1493/1999 das Weinwirt- schaftsjahr 2000/2001 bereits am 1. August 2000 beginnt. Daher müssen bestimmte Vorschriften präzi- siert werden, um rechtliche Probleme aufgrund dieser Überschneidung zu vermeiden. Gemäß Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2640/88 der Kommission vom 25. August 1988 mit Durch- führungsbestimmungen zur Gewährung der Beihilfe für die Verwendung von konzentriertem Traubenmost und rektifiziertem konzentriertem Traubenmost (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 2055/91 (5), zahlt die Interventionsstelle dem Erzeuger die Beihilfe vor dem Ende des betreffenden Wirtschaftsjahres. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, ist für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 die äußerste Frist für die Zahlung auf den 31. August 2000 festzusetzen. Gemäß Artikel 1 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2641/88 der Kommission vom 25. August 1988 über die Durchführungsbestimmungen zur Regelung über die Gewährung einer Beihilfe für die Verwendung von Trauben, Traubenmost und konzentriertem Trauben- most zur Herstellung von Traubensaft (6), zuletzt geän- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 583/98 (7), sind die Verarbeitungsverfahren zwischen dem 1. September und 31. August des betreffenden Wirtschaftsjahres durchzu- führen. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, ist als äußerste Frist für die Verarbeitung im (1) ABl. L 84 vom 27. 3. 1987, S. 1. (2) ABl. L 199 vom 30. 7. 1999, S. 8. (3) ABl. L 179 vom 14. 7. 1999, S. 1. (4) ABl. L 236 vom 26. 8. 1988, S. 20. (5) ABl. L 187 vom 13. 7. 1991, S. 29. (6) ABl. L 236 vom 26. 8. 1988, S. 25. (7) ABl. L 77 vom 14. 3. 1998, S. 14. Wirtschaftsjahr 1999/2000 der 31. August 2000 zu bestätigen. Gemäß Artikel 8 Absatz 2 dieser Verordnung stellt der in Artikel 2 Absatz 2 der Verordnung genannte Verarbeitungsbetrieb bei der zuständigen oder für diesen Zweck ermächtigten Stelle spätestens sechs Monate nach Ablauf des Wirtschaftsjahres einen oder mehrere Beihil- feanträge. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, ist die Frist für die Einreichung der Beihilfe- anträge für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 auf den 28. Februar 2001 festzusetzen. Gemäß Artikel 7 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2721/88 der Kommission vom 31. August 1988 mit Durchführungsbestimmungen für die freiwilligen Destil- lationen gemäß den Artikeln 38, 41 und 42 der Verord- nung (EWG) Nr. 822/87 (8), zuletzt geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 26/92 (9), dürfen die Destillati- onsmaßnahmen nicht nach Ablauf des betreffenden Wirtschaftsjahres stattfinden. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, erscheint es angezeigt, für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 den 31. August für die Destillation zu 2000 als bestimmen. Um die Beihilfe zu erhalten, stellt der Brenn- weinherstellungsbetrieb gemäß Artikel 11 Absatz 5 Unterabsatz 3 der genannten Verordnung bis spätestens 31. August des betreffenden Wirtschaftsjahres bei der zuständigen Interventionsstelle einen Antrag. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, sollte präzisiert werden, daß im Wirtschaftsjahr 1999/2000 die Frist für die Einreichung der Beihilfeanträge am 31. August 2000 endet. äußerste Frist (5) Die Verordnung (EWG) Nr. 3105/88 der Kommission vom 7. Oktober 1988 mit Durchführungsbestimmungen für die obligatorischen Destillationen gemäß den Arti- keln 35 und 36 der Verordnung (EWG) Nr. 822/87 (10), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 194/ 98 (11), sieht in Artikel 10 Absatz 2 Unterabsatz 2 zweiter Gedankenstrich vor, daß die Brennerei dem Erzeuger den Vorschuß in Höhe von 80 % des Ankaufs- preises nach Lieferung der Erzeugnisse und spätestens einen Monat nach Vorlage der Rechnung zahlt, die für die betreffenden Erzeugnisse vor dem Ende des Wirt- schaftsjahres auszustellen ist. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, sollte präzisiert werden, daß für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 die Frist für die Ausstellung der Rechnung am 31. August 2000 endet. Gemäß Artikel 12 Absatz 1 der genannten Verordnung (8) ABl. L 241 vom 1. 9. 1988, S. 88. (9) ABl. L 3 vom 8. 1. 1992, S. 14. (10) ABl. L 277 vom 8. 10. 1988, S. 21. (11) ABl. L 20 vom 27. 1. 1998, S. 19. L 102/34 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27. 4. 2000 dürfen vorbehaltlich des Artikels 11 der Verordnung (EWG) Nr. 2179/83 des Rates (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 2505/88 (2) die Destillations- maßnahmen nicht nach dem 31. August des betref- fenden Wirtschaftsjahres durchgeführt werden. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, sollte präzisiert werden, daß im Wirtschaftsjahr 1999/2000 die Frist für die Destillationsmaßnahmen am 31. August 2000 endet. Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1294/96 der Kommission vom 4. Juli 1996 mit Durch- führungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 822/ 87 des Rates betreffend die Ernte-, Erzeugungs- und Bestandsmeldungen für Erzeugnisse des Weinbaus (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 225/ 97 (4), legen die natürlichen oder juristischen Personen bzw. deren Zusammenschlüsse — außer privaten in den Verbrauchern und Einzelhändlern — der Mitgliedstaaten zuständigen Behörde jedes Jahr eine Meldung über ihre Bestände an konzentriertem Trauben- most, rektifiziertem konzentriertem Traubenmost und Wein vom 31. August vor. Um den Übergang zur neuen Regelung zu erleichtern, ist der Termin 31. August 2000 für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 zu bestätigen. Angesichts des Datums der Anwendbarkeit der Verord- nung (EG) Nr. 1493/1999 ist als Übergangsregelung die in Artikel 14 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2046/ 89 des Rates (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2468/96 (6), vorgesehene Frist für die Beseiti- gung der Nebenerzeugnisse der Weinbereitung für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 auf den 31. August 2000 festzusetzen. (6) (7) In Artikel 1 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2641/ (2) 88 wird folgender Unterabsatz eingefügt: „Im Wirtschaftsjahr 1999/2000 müssen die Verarbeitungs- verfahren jedoch bis 31. August 2000 abgeschlossen sein. “ In Artikel 8 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2641/ (3) 88 wird folgender Unterabsatz eingefügt: „Für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 muß der in Unterab- satz 1 genannte Beihilfeantrag jedoch bis spätestens 28. Februar 2001 gestellt werden. “ Dem Artikel 7 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. (4) 2721/88 wird folgender Satz angefügt: „Im Wirtschaftsjahr 1999/2000 können die Destillations- maßnahmen jedoch bis 31. August 2000 durchgeführt werden. “ Dem Artikel 11 Absatz 5 Unterabsatz 3 der Verordnung (5) (EWG) Nr. 2721/88 wird folgender Satz angefügt: „Für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 kann dieser Antrag jedoch bis 31. August 2000 gestellt werden. “ (6) Dem Artikel 10 Absatz 2 Unterabsatz 2 zweiter Gedan- kenstrich der Verordnung (EWG) Nr. 3105/88 wird folgender Satz angefügt: „Im Wirtschaftsjahr 1999/2000 kann diese Rechnung jedoch bis 31. August 2000 ausgestellt werden. “ (8) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Wein — In Artikel 12 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3105/ (7) 88 wird folgender Unterabsatz eingefügt: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Dem Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2640/88 wird (1) folgender Unterabsatz angefügt: „Unbeschadet der Abweichungen gemäß Unterabsatz 1 kann die Interventionsstelle die Beihilfe für das Wirtschafts- jahr 1999/2000 bis 31. August 2000 zahlen. “ (1) ABl. L 212 vom 3. 8. 1983, S. 1. (2) ABl. L 225 vom 15. 8. 1988, S. 14. (3) ABl. L 166 vom 5. 7. 1996, S. 14. (4) ABl. L 37 vom 7. 2. 1997, S. 1. (5) ABl. L 202 vom 14. 7. 1989, S. 14. (6) ABl. L 335 vom 24. 12. 1996, S. 7. „Im Wirtschaftsjahr 1999/2000 dürfen die Destillations- maßnahmen jedoch bis 31. August 2000 durchgeführt werden. “ Nach Artikel 6 Absatz 1 Unterabsatz 1 der Verordnung (8) (EG) Nr. 1294/96 wird folgender Unterabsatz eingefügt: „Die Bestandsmeldung für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 bezieht sich auf die am 31. August 2000 vorhandenen Bestände an Erzeugnissen gemäß Unterabsatz 1. “ (9) Die in Artikel 14 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2046/1989 vorgesehene Frist für die Beseitigung der Neben- erzeugnisse der Weinbereitung wird für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 auf den 31. August 2000 festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröf- fentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. 27. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 102/35 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 26. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission