title: I.Euroopan parlamentin päätöslauselma komissiolle myönnettävän vastuuvapauden lykkäämisestä kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 1998 (KOM(1999) 227 — C5−0003/1999 — 1999/2004(DEC))

eurovoc_concepts:
EDF
adjournment
budgetary discharge
financial year

text: 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/383 2. EKR, muut pääluokat, yhteisön hajautetut elimet (Vastuuvapaus 1998) Torstai 13. huhtikuuta 2000 A5-0089/2000 I. Euroopan parlamentin päätöslauselma komissiolle myönnettävän vastuuvapauden lykkäämisestä kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoito- vuonna 1998 (KOM(1999) 227 * C5-0003/1999 * 1999/2004(DEC)) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston taseen ja tilin- päätöksen varainhoitovuodelta 1998 (KOM(1999) 227 (cid:1) C5-0003/1999), (cid:1) ottaa huomioon Loméssa 31. lokakuuta 1979 allekirjoitetun yleissopimuksen (kuudes EKR, Lomé II), (cid:1) ottaa huomioon Loméssa 8. joulukuuta 1984 allekirjoitetun yleissopimuksen (seitsemäs EKR, Lomé III) (1), (cid:1) ottaa huomioon Loméssa 15. joulukuuta 1989 allekirjoitetun yleissopimuksen (kahdeksas EKR, Lomé IV) (2), (cid:1) ottaa huomioon Mauritiuksella 4. marraskuuta 1995 allekirjoitetun yleissopimuksen (kahdeksas EKR, Lomé IV a) (3), (cid:1) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1998 koskevan kertomuksen ja toi- mielinten vastaukset (C5-0266/1999) (4), (cid:1) ottaa huomioon neuvoston 13. maaliskuuta 2000 antaman suosituksen (C5-0154/2000), (cid:1) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V, (cid:1) ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lau- sunnon (A5-0089/2000), A. ottaa huomioon, että taloudellinen tuki kuudennesta, seitsemännestä ja kahdeksannesta Euroopan kehitysrahastosta oli 31. joulukuuta 1998 1 469 miljardia euroa; suosittelee komissiolle myönnettävän vastuuvapauden lykkäämistä kuudennen, seitsemännen ja kah- 1. deksannen Euroopan kehitysrahaston varainhoidosta varainhoitovuonna 1998; pyytää komissiota laati- maan 15. toukokuuta 2000 mennessä päivämäärät soveltuvissa kohdissa sisältävän toimintasuunnitelman, johon sisältyvät seuraavat seikat: (cid:1) komission vahvistus menettelyistä, joiden mukaisesti se ilmoittaa parlamentille, Euroopan petostentor- juntavirastolle ja tilintarkastustuomioistuimelle kehitysapuohjelmissa havaituista petoksista ja säännön- vastaisuuksista (cid:1) erittely korjaustoimista, joita pyydetään vastaanottavilta hallituksilta tapauksissa, jolloin niiden havai- taan olevan vastuussa petoksista ja säännönvastaisuuksista, mukaan lukien kansallisia ja EU:n valvon- tajärjestelmiä tiukentavat toimet (cid:1) ilmoitus varoista, jotka kansalliset viranomaiset ovat komission hyväksymien toimien mukaisesti kor- vanneet tai jotka ne ovat velvollisia korvaamaan tilintarkastusten perusteella (cid:1) sitoutuminen periaatteeseen, jonka mukaan vastaanottavien hallitusten vastikevarojen käytössä ei sal- lita minkäänlaisia petoksia tai säännönvastaisuuksia (cid:1) täydellinen luettelo hallinnollisista ja/tai kurinpidollisista tutkimuksista, jotka liittyvät edustustojen hen- kilöstöön ja jotka on toteutettava rakenteellisia sopeuttamisohjelmia ja muuta kehitystukea koskevien tilintarkastusten jälkeen (1) EYVL L 86, 31. 3. 1986, s. 1. (2) EYVL L 229, 17. 8. 1991, s. 1. (3) EYVL L 156, 29. 5. 1998, s. 1. (4) EYVL C 349, 3. 12. 1999. C 40/384 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 (cid:1) pääpiirteittäinen selostus toimista, joihin se aikoo ryhtyä rakenteellisen sopeuttamispolitiikan puittei- den uudistamiseksi koordinoidusti yhdessä rahoittajien kanssa sen varmistamiseksi, että vastaanotta- ville hallituksille myönnettävät velvollisuudet ovat sopusoinnussa hallitusten käytössä olevien vastike- varojen riittävän, riippumattoman valvonnan kanssa (jotta varmistetaan sekä kansallisten elinten että komission toteuttaman valvonnan tiukentaminen) (cid:1) kaikki ne toimet, joihin ryhdytään ulkoista apua koskevan sisäisen tilintarkastuksen ja arvioinnin vah- vistamiseksi (cid:1) yksityiskohtainen vastaus kehitysyhteistyövaliokunnan vastuuvapauden myöntämisestä varainhoito- vuonna 1998 antaman lausunnon johtopäätöksiin (cid:1) palveluja ja tarvikkeita koskevan standardimuotoisen mallisopimuksen nopea käyttöönotto ja kaiken teknisen tuen arviointi tilintarkastustuomioistuimen toistuvasti esittämän pyynnön mukaisesti (cid:1) jäsenvaltioiden toimittamaa apua koskevien tarkastus- ja arviointijärjestelmien esikuva-analyysi ja ehdotus sellaisen turvamekanismilla varustetun järjestelmän käyttöönotosta, jossa tärkeät havainnot välitetään automaattisesti ja viipymättä ylemmän hallinnon edustajille; kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin huomautukset sisältävän päätöslauselman komissiolle, 2. neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan investointipankille ja muille toimielimille sekä jul- kaisemaan ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (L-sarja). Euroopan parlamentin päätös vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- kehittämissäätiön hallintoneuvostolle ja työolojen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 1998 (C5-0150/2000 * 2000/2094(DEC)) II. Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen Euroopan elin- ja työolojen kehittämissää- tiön (Dublinin säätiö) tilinpäätöksestä ja varainhoidosta varainhoitovuonna 1998 (C5-0150/2000) (1), (cid:1) ottaa huomioon neuvoston 13. maaliskuuta 2000 antaman suosituksen (C5-0152/2000), (cid:1) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V, (cid:1) ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A5-0089/2000), A. ottaa huomioon, että parlamentti myönsi säätiön hallintoneuvostolle 4. toukokuuta 1999 (2) vastuuva- pauden varainhoitovuoden 1997 osalta sillä ehdolla, että se sitoutuu erottamaan tulojen ja menojen hyväksyjän ja tilinpitäjän tehtävät toisistaan, laatimaan Bilbaossa toimivan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan ja kehittämään päivittäistä hallintoa vähentä- mällä riippuvuutta ennakkomaksujärjestelmästä ja valvomalla aktiivisesti työmatkakuluja ja tutkimus- sopimuksia, B. ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa varainhoitovuodelta 1998 huomau- tetaan, että säätiö on huomattavissa määrin riippuvainen ennakkomaksujärjestelmästä, sen täytyy vah- vistaa virkamatkakulujen analysointia ja hallintaa, se ei ole muuttanut varainhoitoasetuksen sovelta- mista koskevia sen täytyy tarkastella uudelleen sisäistä käännöstoimintaa, kun otetaan huomioon Luxemburgissa sijaitsevan Euroopan unionin elinten kään- nöskeskuksen nykyinen tilanne, sääntöjä vuoden 1976 jälkeen ja C. ottaa huomioon, että säätiö ei ole ottanut käyttöön 1. tammikuuta 1998 lähtien erillisvirastojen käy- tettävissä ollutta komission talousarvio- ja on-line-hyväksymismerkintäjärjestelmää, D. ottaa huomioon, että säätiön ja tilintarkastustuomioistuimen välinen suhteellisen pitkä kuulemismenet- tely varsin lyhyestä kertomuksesta johti varainhoitovuotta 1998 koskevan vuosikertomuksen antamiseen marraskuussa 1999, (1) EYVL C 372, 22. 12. 1999, s. 38. (2) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 139


title: Eiropas Parlamenta Un Padomes lēmums Nr. 1031/2000/EK (2000. gada 13. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu Jaunatne

eurovoc_concepts:
action programme
cooperation policy
education policy
voluntary military service
young person
youth exchange scheme

formats: html pdf print

text: 106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 32000D1031 18. 5. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 16/1. sēj. L 117/1 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1031/2000/EK (2000. gada 13. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3), rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (4), ievērojot Samierināšanas komitejas 2000. gada 9. martā apstipri- nāto kopīgo dokumentu, tā kā: (1) (2) Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā ir paredzēts, ka tās rīcībai cita starpā jāsniedz ieguldījums kvalitatīvas izglītī- bas un apmācības attīstībā. To stingri atkārtoja Amsterda- mas Līgumā, ko parakstīja 1997. gada 2. oktobrī, kurā noteikts, ka Kopienai jāattīsta visaugstākais iespējamais zināšanu līmenis, nodrošinot savām tautām plašas iespējas iegūt izglītību un pastāvīgi papildināt zināšanas. Ar 1995. gada 14. marta Lēmumu Nr. 818/95/EK, ar ko pieņem programmas “Jaunatne Eiropai” trešo posmu (5), rīcības Eiropas un Padome Parlaments izveidoja (1) OV C 311, 10. 10. 1998. , 6. lpp. (2) OV C 410, 30. 12. 1998. , 11. lpp. (3) OV C 51, 22. 2. 1999. , 77. lpp. (4) Eiropas Parlamenta 1998. gada 5. novembra atzinums (OV C 359, 23. 11. 1998. , 75. lpp. ), Padomes 1999. gada 28. jūnija kopējā nostāja (OV C 210, 22. 7. 1999. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 28. oktobra lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 2000. gada 10. aprīļa lēmums un Eiropas Parlamenta 2000. gada 12. aprīļa lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). programmu attiecībā uz sadarbību jaunatnes jomā. Ir liet- derīgi turpināt un stiprināt sadarbību un Kopienas rīcību šajā jomā, balstoties uz šajā programmā gūto pieredzi. 1997. gada 20. un 21. novembrī Luksemburgā Eiropado- mes ārkārtas apspriedē par nodarbinātību pieņēma koor- dinētu nodarbinātības stratēģiju, kurā izglītībai un apmā- cībai mūža garumā ir būtiska nozīme, lai īstenotu Padomes 1997. gada 15. decembra rezolūcijā (6) noteiktās dalīb- valstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, lai palie- linātu nodarbinātības iespējas, pielāgošanās iespējas un uzņēmējdarbības kultūru un veicinātu iespēju vienlīdzību. Komisija paziņojumā “Uz zināšanu Eiropu” noteica atvēr- tas un dinamiskas Eiropas izglītības radīšanas pamatno- stādnes, kas ļautu sasniegt mērķi — izglītību un apmācību mūža garumā. Baltajā grāmatā “Mācīšana un mācīšanās — Par kognitīvu sabiedrību” Komisija noteica, ka kognitīvas sabiedrības rašanās liek rosināt iegūt jaunas zināšanas, šim nolūkam motivējot mācīties pie katras izdevības. Zaļajā grāmatā “Iz- glītība, apmācība, zinātniskā izpēte: šķēršļi pārnacionālai mobilitātei” Komisija uzsvēra priekšrocības, ko mobilitāte sniedz iedzīvotājiem un konkurētspējai Eiropas Savienībā. Ir jāveicina aktīvs pilsoniskums, jāstiprina saites starp pasā- kumiem šajā programmā, un jāpastiprina cīņa par cilvēk- tiesību atzīšanu un pret jebkāda veida izstumšanu, to skaitā rasismu un ksenofobiju. Īpaša uzmanība jāvērš uz diskri- minācijas izbeigšanu un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un vīriešiem. Šīs programmas darbībām jāsasniedz jaunieši kopumā, nevis tikai tie, kas pārzina šo sistēmu un/vai tie, kas pieder pie jauniešu organizācijām. Komisijai un dalībvalstīm tādē- jādi jāapņemas nodrošināt atbilstīgu informācijas plūsmu un pienācīgu informācijas izplatīšanu par šiem pasāku- miem. (3) (4) (5) (6) (7) (5) OV L 87, 20. 4. 1995. , 1. lpp. (6) OV C 30, 28. 1. 1998. , 1. lpp. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 107 (8) Ar šo lēmumu izveido Kopienas sistēmu, kuras mērķis ir sniegt ieguldījumu pārnacionālo brīvprātīgo dienestu dar- bības attīstībā. Dalībvalstīm jācenšas pieņemt lietderīgus un saskaņotus pasākumus, lai novērstu juridiskos un adminis- tratīvos šķēršļus, lai tādējādi uzlabotu jauniešu pieeju šai programmai un rosinātu apzināties jauniešu brīvprātīgo dienesta īpašo raksturu. (16) Lai palielinātu Kopienas rīcības vērtību, Komisijai, sadar- bojoties ar dalībvalstīm, visos līmeņos jānodrošina, ka saskaņā ar šo lēmumu īstenotā rīcība ir konsekventa un komplementāra ar pārējo attiecīgo Kopienas politiku, instrumentiem un rīcību. (9) Jauniešu apmaiņas pasākumi jo īpaši sniedz ieguldījumu demokrātijas, tolerances, sadarbošanās vēlmes un jauniešu solidaritātes stiprināšanā, un tādējādi tiem ir izšķiroša nozīme Savienības kohēzijā un turpmākajā attīstībā. (10) Jauniešu līdzdalība brīvprātīgo dienestu pasākumos ir neformālās izglītības veids, kas ļauj iegūt papildu zināša- nas, kuru kvalitāte balstāma atbilstīgos sagatavošanas pasā- kumos, to skaitā pasākumos, kas saistīti ar valodu un kul- tūru. Tā palīdz noteikt turpmāko dzīves virzienu, paplašināt redzesloku un attīstīt sociālās iemaņas, aktīvu pilsoniskumu un līdzsvarotu integrāciju sabiedrībā no eko- nomikas, sociālā un kultūras viedokļa, tostarp sagatavoša- nos darba dzīvei, un veicina izpratni par patiesu Eiropas pilsoniskumu. (11) 1998. gada 14. maija rezolūcijā par informācijas un sazi- ņas politiku Eiropas Savienībā (1) Eiropas Parlaments notei- ca, ka attiecībā uz atbalsta un rīcības programmām pro- jektu izvēlei jābūt pārredzamākai un ka projektu izvēles iemesliem jābūt projektu iesniedzējiem labāk saprota- miem. (12) Komisijai un dalībvalstīm jāmēģina nodrošināt komple- mentaritāti starp Eiropas brīvprātīgo dienesta pasākumiem un dažādām līdzīgām valstu programmām. (13) un Padome Parlaments Eiropas Lēmumu Nr. 253/2000/EK par izglītību un Padome ar 1999. gada 26. aprīļa Lēmumu 1999/382/EK par apmācību ir izveido- juši Kopienas rīcības programmas attiecīgi izglītības un apmācības jomās, kas kopā ar programmu “Jaunatne” sniedz ieguldījumu zināšanu Eiropā. ar (14) Sadarbības politika jaunatnes jomā sniedz ieguldījumu neformālās izglītības attīstībā un tādējādi arī mūžizglītībā, un šo politiku jāturpina attīstīt. (17) (18) Ir svarīgi, lai programmas “Jaunatne” komiteja konsultētos ar komitejām, kas atbildīgas par Kopienas arodmācību un izglītības programmu (Leonardo da Vinci un Socrates) īste- nošanu, ievērojot vienošanās, kas vēl jāpanāk. Ir svarīgi, lai programmas “Jaunatne” komiteja tiktu regulāri informēta par Kopienas iniciatīvām izglītības, arodmācību un jaunat- nes jomās. Esenes (1994. gada 9. un 10. decembrī) un Kannu (1995. gada 26. un 27. jūnijā) Eiropadomes uzsvēra turp- mākas rīcības nepieciešamību, lai uzlabotu Eiropas jau- niešu sociālo un profesionālo integrāciju. Florences (1996. gada 21. un 22. jūnijā) Eiropadome uzsvēra, cik svarīgi ir vienkāršot jauniešu iesaistīšanos darba tirgū. Eiro- padomes sanāksme Amsterdamā (no 1997. gada 15. līdz 17. jūnijam) izteica atbalstu brīvprātīgam darbam. Eiropas Parlaments un Padome 1998. gada 20. jūlijā pieņēma Lēmumu Nr. 1686/98/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu “Eiropas brīvprātīgo dienests jauniešiem” (2). (19) Eiropas brīvprātīgo dienesta darbības neaizstāj ne karadie- nestu, ne alternatīvo dienestu, kas paredzēts īpaši tiem, kuri atsakās pildīt karadienestu pārliecības dēļ, ne arī obligāto civildienestu, kāds ir vairākās dalībvalstīs, un tās nedrīkst ierobežot vai aizstāt iespējamo vai esošo algoto darbu. (20) Uzturēšanās atļauju un jebkādu vajadzīgo vīzu izsniegšana ir dalībvalstu iestāžu kompetencē, un likumīgas uzturēša- nās jēdzienu nosaka valstu tiesību akti. (21) Eiropas Parlaments 1998. gada 2. jūlijā pieņēma rezolūciju par brīvprātīgo organizāciju un fondu nozīmes veicināšanu Eiropā (3). sektoram arīdzan jāuzņemas nozīmīgs darbs, lai ļautu visiem jauniešiem pie- dalīties šajās programmās, īpaši jauniešiem ar vislielākajām grūtībām. Brīvprātīgo dienestu (15) Jauniešu integrācija darba pasaulē ir viņu integrācijas sabiedrībā būtiska daļa, un tā prasa arī atzīt un novērtēt visas viņu prasmes un kompetenci, kas gūta neformālajā izglītībā. (22) Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina sadarbības nostipri- nāšana ar nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas jau- natnes un sociālajā jomā, kā arī vides, kultūras un sporta jomā, tāpat arī cīņā pret dažādām izstumšanas formām. (1) OV C 167, 1. 6. 1998. , 230. lpp. (2) OV L 214, 31. 7. 1998. , 1. lpp. (3) OV C 226, 20. 7. 1998. , 66. lpp. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. 108 (23) Līgumā par Eiropas Ekonomikas Zonu (EEZ līgumā) ir noteikts, ka jāattīsta sadarbība izglītības, apmācības un jau- natnes jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas Zonas dalībnie- ces (EBTA/EEZ valstīm), no otras puses. EEZ līgums nosa- ka, kā EBTA valstis, kas ir EEZ dalībnieces, piedalās Kopie- nas programmās izglītības, apmācības un jaunatnes jomās. (24) Ir jāievieš noteikumi, lai programmā varētu piedalīties arī asociētās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas līgumos, to papildu protokolos un attiecīgo Asociācijas padomju lēmumos — Kiprai finansējot dalību no papildu apropriācijām saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar šo valsti, kā arī Maltai un Turcijai finansējot dalību no papildu apropriāci- jām saskaņā ar Līgumu. (25) Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, programma jāpār- rauga un pastāvīgi jāizvērtē, lai tajā varētu izdarīt grozīju- mus, īpaši attiecībā uz pasākumu īstenošanas prioritātēm. (26) (27) Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes princi- piem, kas noteikti Līguma 5. pantā, tā kā dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt ierosinātās rīcības mērķus saistībā ar sadarbības politikas attīstīšanu un stiprināšanu jaunatnes jomā, tostarp saistībā ar Eiropas brīvprātīgo dienestu un jauniešu apmaiņas programmām gan Eiropas Savienībā, gan ar trešām valstīm, jo jaunatnes joma ir sarežģīta un daudzveidīga, tad šos mērķus vieglāk ir sasniegt Kopienai, ņemot vērā Kopienas rīcības un pasākumu starptautisko dimensiju. Šis lēmums paredz vienīgi to, kas vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. Šis lēmums visam programmas darbības laikam nosaka kopējo finansējuma summu, kas ir pamats budžeta lēmē- jinstitūcijai īstenošanai 33. punkta nozīmē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komi- sijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta dis- ciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1). procedūras budžeta gada (28) Pasākumi, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, ir jāpieņem jūnija Lēmumu saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību (2), IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Programmas izveide 1. Ar šo lēmumu izveido Kopienas rīcības programmu “Jaunat- ne”, šeit turpmāk — “šī programma”, attiecībā uz sadarbības poli- tiku jaunatnes jomā, to skaitā attiecībā uz Eiropas brīvprātīgo die- nestu un jauniešu apmaiņu gan Kopienā, gan ar trešām valstīm. 2. Šo programmu īsteno laika posmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim. 3. Šī programma sniedz ieguldījumu zināšanu Eiropas veicinā- šanā, attīstot Eiropas sadarbību jaunatnes jomā, kas balstās uz neformālo izglītību un apmācību. Tā veicina mūžizglītību un zināšanu, iemaņu un kompetenču attīstīšanu, kas acīmredzot sekmē aktīvu pilsoniskumu un nodarbinātību. 4. Šī programma atbalsta un papildina dalībvalstu un dalībvalstīs veiktās darbības, pilnībā respektējot to kultūru un valodu dažādī- bu. 2. pants Programmas mērķi 1. Lai ļautu jauniešiem iegūt zināšanas, iemaņas un kompetenci, kas var būt pamats viņu turpmākajai attīstībai un atbildīgai pil- soņu pienākumu pildīšanai, viņiem kļūstot par aktīvu sabiedrības daļu, ņemot vērā, cik būtiski ir veicināt vienlīdzīgas iespējas, prog- rammas mērķi ir šādi: a) veicināt jauniešu aktīvu ieguldījumu Eiropas veidošanā, pieda- loties pārnacionālā apmaiņā Kopienā un ar trešām valstīm, lai gūtu izpratni par Eiropas kultūru daudzveidību un tās kopīga- jām pamatvērtībām, tādējādi palīdzot veicināt cilvēktiesību ievērošanu un cīnīties pret rasismu, antisemītismu un kseno- fobiju; b) stiprināt jauniešu solidaritātes izjūtu, viņiem vairāk piedalo- ties pārnacionālo sabiedrisko dienestu darbībā Kopienā un tre- šās valstīs, īpaši tajās, ar kurām Kopiena ir noslēgusi sadarbī- bas nolīgumus; (1) OV C 172, 18. 6. 1999. , 1. lpp. (2) OV L 184, 17. 7. 1999. , 23. lpp. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 109 c) rosināt jauniešu iniciatīvu, uzņēmējdarbību un jaunradi, lai viņi varētu aktīvi iesaistīties sabiedrībā, un tajā pašā laikā vei- cināt neformālās izglītības vērtības atzīšanu, kas iegūta saistībā ar Eiropu; d) pastiprināt sadarbību jaunatnes jomā, veicinot labas prakses apmaiņu, jaunatnes darbinieku/vadītāju apmācību un novato- riskas rīcības attīstību Kopienas mērogā. 2. Šī programma sniedz ieguldījumu arī Kopienas politikas mērķu sasniegšanā citās ar to saistītās jomās. 3. pants Kopienas rīcība 1. Šīs programmas mērķi, kā noteikts 2. pantā, sasniedzami ar šādu rīcību, kuras saturs un piemērošanas procedūras aprakstītas pielikumā: — Jaunatne Eiropai, — Eiropas brīvprātīgo dienests, — jaunatnes iniciatīvas, — vienota rīcība, — atbalsta pasākumi. un kas likumīgi uzturas kādā no dalībvalstīm. Vecuma ierobežo- jumu var nedaudz koriģēt, ja to pamato konkrētu projektu īpaši apstākļi. Saistībā ar pielikumā noteikto 1. 2. , 2. 2. un 5. darbību šī prog- ramma var būt paredzēta arī jauniešiem galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kā arī personām, kas iesaistītas jaunatnes darbā un kas dzīvo trešās valstīs, neskarot dalībvalstu kompetenci. 2. Īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka šīs prog- rammas pasākumi ir pieejami visiem jauniešiem bez diskriminā- cijas. 3. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka īpašas pūles velta, lai palīdzētu jauniešiem, kuriem kultūras, sociālu, fizisku, garīgu, ekonomisku vai ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir grūtāk piedalīties attie- cīgās rīcības programmās Kopienas, valsts, reģionālā vai vietējā mērogā, kā arī lai palīdzētu nelielām vietējām grupām. Komisija attiecīgi ņem vērā šo mērķgrupu grūtības, tādējādi sniedzot iegul- dījumu cīņā pret izstumšanu. 4. Dalībvalstis cenšas veikt attiecīgus pasākumus, lai programmas dalībniekiem būtu pieejama veselības aprūpe saskaņā ar Kopienu tiesībām. Izcelsmes dalībvalsts cenšas veikt attiecīgus pasākumus, lai Eiropas brīvprātīgo dienesta dalībniekiem saglabātu sociālo aiz- sardzību. 2. Šo rīcību īsteno ar šāda veida pasākumiem, kurus attiecīgā gadījumā var apvienot: 5. pants a) atbalsts jauniešu pārnacionālajai mobilitātei; b) atbalsts informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) izmantoša- nai jaunatnes jomā; c) atbalsts sadarbības tīklu izveidei Eiropas mērogā, lai īstenotu savstarpēju pieredzes un labas prakses apmaiņu; d) atbalsts pārnacionāliem projektiem, lai veicinātu Savienības pilsoniskumu un jauniešu iesaistīšanos Savienības attīstībā; e) valodu prasmju un citu kultūru izpratnes veicināšana; f) atbalsts eksperimentāliem projektiem, kas balstīti uz pārnacio- nālām partnerattiecībām, kuras paredzētas novatorisma un kvalitātes attīstīšanai jaunatnes jomā; g) jaunatnes politikas analīzes metožu un paveiktā darba kontro- les, kā arī to attīstības (piem. , datubāzes, būtiskākie skaitļi, sav- starpēja “sistēmu” pazīšana) pilnveidošana Eiropas mērogā, kā arī labas prakses izplatīšanas metožu pilnveidošana. 4. pants Pieeja programmai 1. Šī programma ir paredzēta jauniešiem galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kā arī personām, kas iesaistītas jaunatnes darbā Programmas īstenošana un sadarbība ar dalībvalstīm 1. Komisija saskaņā ar pielikumu nodrošina Kopienas rīcības īste- nošanu, kas saistīta ar šo programmu. 2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic pielikumā (5. darbībā) aprakstītos pasākumus, lai labāk izmantotu rezultātus, kas gūti, Kopienai sadarbojoties jaunatnes jomā. 3. Komisija un dalībvalstis lietotājiem viegli saprotamā veidā veic attiecīgus pasākumus, lai pilnveidotu Kopienas un valsts mēroga struktūras, kas izveidotas programmas mērķu sasniegšanai, lai tādējādi vienkāršotu jauniešiem un citiem vietēja mēroga partne- riem pieeju programmai, izvērtētu un pārraudzītu programmā paredzētās darbības, un piemērotu pārredzamus konsultāciju un atlases pasākumus. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti pasākumi, kas vienkāršo jauniešiem pieeju pārnacionālai mobilitātei, izmanto- jot pasākumus, lai viņus pietiekami informētu un paplašinātu viņu zināšanas šajā jomā. Komisija un dalībvalstis nodrošina atbilstī- gas informācijas un reklāmas sniegšanu par programmas atbalstī- tajām darbībām. 110 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. 4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu prog- rammas efektīvu darbību; tās arī, cik vien iespējams, cenšas pie- ņemt tādus pasākumus, kādus uzskata par vajadzīgiem un vēla- miem, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus pieejai programmai. 5. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina pāreju no tām darbībām, kas veiktas saistībā ar iepriekšējām Kopienas program- mām jaunatnes jomā (Jaunatne Eiropai III un Eiropas brīvprātīgo dienests), uz darbībām, kas īstenojamas šajā programmā. 6. pants Vienota rīcība Kā zināšanu Eiropas izveides daļu šīs programmas pasākumus var īstenot kā vienotu rīcību ar saistītām Kopienas programmām un rīcību jaunatnes, izglītības un arodmācību jomā saskaņā ar 8. pantā noteiktajām procedūrām. 7. pants Īstenošanas pasākumi 1. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz turpmāk minētajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto vadības procedūru: a) šīs programmas īstenošanas kārtība, tostarp arī šīs program- mas darbību īstenošanas gada darba plāns; b) vispārējs līdzsvars starp dažādām programmas darbībām; c) kritēriji, kas jāpiemēro fondu paredzamajam sadalījumam starp dalībvalstīm decentralizētu darbību veikšanai; d) vienotas rīcības īstenošanas kārtība; e) programmas novērtēšanas kārtība; f) kārtība, kādā dalībai atestē brīvprātīgos jauniešus. 2. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 8. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja. 2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 4. Komiteja pieņem savu reglamentu. 9. pants Finansējums 1. Laikposmā, kas minēts 1. pantā, finanšu asignējums šīs prog- rammas īstenošanai ir 520 miljoni eiro. 2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu. 10. pants Konsekvence un komplementaritāte 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un neskarot katras prog- rammas individuālo raksturu un specifiku, nodrošina vispārēju konsekvenci un komplementaritāti ar citām attiecīgajām Kopie- nas politikas jomām, instrumentiem un rīcību. Īpaša uzmanība jāvērš uz līdztiesības un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu sievie- tēm un vīriešiem. 2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina konsekvenci starp šīs programmas īstenošanu un citām Kopienas darbībām attiecībā uz jaunatni, jo īpaši kultūras jomā un audiovizuālajā nozarē, iekšējā tirgus izveidi, informācijas sabiedrību, vidi, patē- rētāju aizsardzību, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, sociālo politiku, nodarbinātību un veselības aizsardzību. 3. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka šīs programmas pasā- kumos ir ņemtas vērā Padomes pieņemtās nodarbinātības pamat- nostādnes kā koordinētas nodarbinātības stratēģijas daļa. 4. Komisija nodrošina efektīvu šīs programmas sasaisti ar tām programmām un rīcību jaunatnes jomā, ko īsteno Kopienas ārē- jās attiecībās. 11. pants EBTA/EEZ valstu, Viduseiropas un Austrumeiropas asociēto valstu, Kipras, Maltas un Turcijas dalība Šajā programmā var piedalīties: — EBTA/EEZ valstis saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, — asociētās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas līgumos, to papildproto- kolos un attiecīgo asociācijas padomju lēmumos, — Kipra, izmantojot papildu apropriācijas saskaņā ar procedū- rām, par kurām vienojas ar šo valsti, Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši. — Malta un Turcija, izmantojot papildu apropriācijas saskaņā ar Līguma noteikumiem. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 111 12. pants Starptautiskā sadarbība Saistībā ar šo programmu Komisija, rīkojoties saskaņā ar 7. pantā noteiktajām procedūrām, stiprina sadarbību ar valstīm, kas nav Kopienas attiecīgām starptautiskajām dalībvalstis, organizācijām, jo īpaši Eiropas Padomi. un 13. pants Pārraudzība un vērtēšana 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri pārrauga šo pro- grammu. 4. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz: — jaunām dalībvalstīm pievienojoties Kopienai, ziņojumu par pievienošanās finansiālajām sekām saistībā ar programmu, tam vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus, kā risināt pievienošanās finansiālās sekas, kas skar programmu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu un 1999. gada marta Berlīnes Eiropa- domes sanāksmes secinājumiem. Eiropas Parlaments un Padome pieņems lēmumu par šiem ierosinājumiem iespējami īsā laikā, — līdz 2005. gada 30. jūnijam — pagaidu novērtējuma ziņo- jumu par šīs programmas īstenošanas kvalitatīvajiem un kvan- titatīvajiem aspektiem, Pārraudzība ietver 3. punktā minētos ziņojumus, kā arī īpašus pasākumus. — līdz 2007. gada 31. decembrim — nobeiguma ziņojumu par šīs programmas īstenošanu. 2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē šo pro- grammu. Vērtēšanas mērķis ir paaugstināt īstenoto darbību efek- tivitāti attiecībā uz 2. pantā minētajiem mērķiem un nodrošināt vienlīdzīgu pieeju programmai, kā noteikts 4. panta 2. un 3. punk- tā. Vērtēšanā pārbauda arī darbību komplemetaritāti šajā programmā un saistībā ar citām attiecīgajām Kopienas politikas jomām, instru- mentiem un rīcību. Saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti, izmantojot 8. panta 2. punktā aprakstīto procedūru, Kopienas rīcības rezultātiem regulāri veic ārējo novērtējumu. 14. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Luksemburgā, 2000. gada 13. aprīlī 3. Līdz 2004. gada 31. decembrim un attiecīgi 2007. gada 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumus par šīs prog- rammas īstenošanu un tās ietekmi. priekšsēdētāja N. FONTAINE priekšsēdētājs A. VARA Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — 112 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. PIELIKUMS Attiecībā uz finansējumu, kas apstiprināts saskaņā ar programmu, ir jāievēro līdzfinansējuma un papildinājuma principi. Saskaņā ar Lēmuma 4. panta 3. punktu, ir jācenšas veicināt pieeju programmai tādiem jauniešiem, kuriem ir kultūras, sociāla, fiziska, garīga, ekonomiska vai ģeogrāfiska rakstura grūtības, kā arī nelielām vietējām grupām. Lēmuma 8. pantā minētā komiteja nosaka šiem centieniem konkrētu formu. Kopienas finansējums jāsadala tā, lai ņemtu vērā vajadzību nodrošināt līdzsvaru starp veiktajiem mobilitātes pasākumiem un vienlīdzīgām iespējām piedalīties katras dalībvalsts jauniešiem; t. i. , jāņem vērā 4. panta 3. punkts. Īpaši jārosina un jāveicina iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt toleranci un atšķirību pieņemšanu, kā arī pasākumi cīņai pret visa veida izstumšanu. Komisija atsaucīgi uztvers pasākumus, kuros kultūrai un sportam piešķirta būtiska vieta saistībā ar jauniešu neformālo izglītību. Lai sasniegtu programmas mērķus, jāīsteno piecu veidu darbības, pamatojoties uz Lēmuma 3. pantā aprakstītajiem pasākumiem: — Jaunatne Eiropai, — Eiropas brīvprātīgo dienests, — jaunatnes iniciatīvas, — vienota rīcība, — atbalsta pasākumi. 1. DARBĪBA — JAUNATNE EIROPAI 1. 1. darbība: Jauniešu apmaiņa Kopienas iekšienē Kopiena atbalsta mobilitātes pasākumus jauniešiem, ja šie pasākumi ilgst vismaz vienu nedēļu un notiek, pamatojoties uz kopīgiem projektiem Kopienā, un tajos ir iesaistītas jauniešu grupas galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kas likumīgi dzīvo dalībvalstī. Vecuma ierobežojumu var nedaudz koriģēt, ja to pamato konkrētu projektu īpaši apstākļi. Šie pasākumi, kas balstīti uz pārnacionālām partnerattiecībām starp jauniešu grupām, ietver jauniešu aktīvu dalību, un to mērķis ir ļaut viņiem atklāt un iepazīt dažādu sociālo un kultūras realitāti, un rosināt viņus piedalīties vai uzsākt citus pasākumus Eiropas mērogā. Īpaša uzmanība jāvērš uz tādu jauniešu piedalīšanos, kam šis ir pirmais Eiropas pasākums, un uz tādām nelielām vai vietējām grupām, kam nav Eiropas mēroga pieredzes. Lai panāktu labāku līdzsvaru starp divpusējām un daudzpusējām darbībām, Komisijas atbalstu pakāpeniski koncentrēs uz daudzpusējām grupu mobilitātes darbībām. Divpusējai grupas mobilitātei piešķirs finansējumu, ja tam būs pamatojums saistībā ar mērķgrupām vai īpašu pedagoģisku pieeju. Saistībā ar šo darbību finansējumu var piešķirt pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos grupu mobilitātes projektos; īpaši to var piešķirt minēto jauniešu valodas un starpkultūru sagatavošanas pasākumiem. 1. 2. darbība: Jauniešu apmaiņa ar trešām valstīm Kopiena atbalsta mobilitātes pasākumus jauniešiem, ja šie pasākumi ilgst vismaz vienu nedēļu un notiek, pamatojoties uz kopīgiem projektiem Kopienā, un tajos ir iesaistītas jauniešu grupas galvenokārt vecumā no 15 līdz 25 gadiem, kas likumīgi dzīvo dalībvalstī vai trešā valstī. Šajos mobilitātes pasākumos jābūt iesaistītām vismaz divām dalībvalstīm. Šie pasākumi, kas balstīti uz pārnacionālām partnerattiecībām starp jauniešu grupām, ietver jauniešu aktīvu dalību, un to mērķis ir ļaut viņiem atklāt un iepazīt dažādu sociālo un kultūras realitāti, un rosināt viņus piedalīties vai uzsākt citus pasākumus Eiropas mērogā. Turklāt šie projekti sniedz iespēju partneriem no trešām valstīm gūt pieredzi šāda veida pasākumos neformālās izglītības jomā un dod ieguldījumu jaunatnes darba un asociāciju attīstībā. Finansējumu var piešķirt pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos grupu mobilitātes projektos; īpaši to var piešķirt minēto jauniešu valodas un starpkultūru sagatavošanas pasākumiem. 2. DARBĪBA — EIROPAS BRĪVPRĀTĪGO DIENESTS Šajā programmā “jaunais brīvprātīgais” ir persona, kuras vecums ir apmēram 18 līdz 25 gadi un kura likumīgi dzīvo dalībvalstī. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 113 Jaunais brīvprātīgais kā aktīvs pilsonis uzņemas īstenot pasākumus, kas padara solidaritāti konkrētu, ar nolūku gūt sociālas un individuālas spējas un iemaņas, tādējādi liekot pamatu viņa turpmākajai attīstībai, tajā pašā laikā sniedzot ieguldījumu sabiedrībā. Lai to panāktu, jaunie brīvprātīgie dalībvalstī ārpus savas dzīvesvietas valsts piedalās bezpeļņas un neapmaksātos sabiedrībai nozīmīgos pasākumos ar ierobežotu norises laiku (līdz 12 mēnešiem ieskaitot) saistībā ar dalībvalsts un Kopienas atzītu projektu saskaņā ar šīs programmas mērķiem, kas noteikti 2. pantā. Jo īpaši šāda Jaunajiem brīvprātīgajiem nodrošina pilnu uzturu un izmitināšanu, kā arī darbība nedrīkst aizstāt darbu. darbaudzināšanu. Brīvprātīgo dienesta projekts nodrošina jaunajiem brīvprātīgajiem veselības apdrošināšanu, kā arī citus piemērotus apdrošināšanas veidus. Jaunie brīvprātīgie saņem pabalstu/kabatas naudu. Eiropas brīvprātīgo dienests ir balstīts uz jauno brīvprātīgo, sūtītājas organizācijas un uzņēmējas organizācijas partnerību un dalītu atbildību. Saskaņā ar noteikumiem par programmas komiteju, kas minēta 8. pantā, Komisijas izsniegts dokuments apliecina jauno brīvprātīgo dalību Eiropas brīvprātīgo dienestā, kā arī pieredzi un iemaņas, ko viņi guvuši attiecīgajā laikposmā. 2. 1. darbība: Eiropas brīvprātīgo dienests Kopienas iekšienē Kopiena atbalstīs pārnacionālus projektus (uz ierobežotu laiku, galvenokārt no trim nedēļām līdz vienam gadam), kuros jauniešus aktīvi un personiski iesaista pasākumos, kuru mērķis ir palīdzēt apmierināt sabiedrības vajadzības dažādās jomās (sociālā, sociokulturālā, vides, kultūras utt. ), tajā pašā laikā veidojot viņu neformālās izglītības pieredzi ar mērķi iegūt sociālas un kultūras iemaņas. Šo projektu mērķis ir ļaut jauniešiem saskarties ar citām kultūrām un valodām, kā arī jaunām idejām un projektiem multikulturālā pilsoniskā sabiedrībā. Kopiena var atbalstīt projektus, īpaši tādus, kuri saistīti ar valodu vai kultūru, kuru mērķis ir sagatavot jaunos brīvprātīgos aizbraukšanai un vienkāršot viņu sociālo integrāciju šo pasākumu laikā, kā arī beidzot darbību Eiropas brīvprātīgo dienestā. Īpaša uzmanība jāpievērš pedagoģiskam atbalstam un darbaudzināšanai. 2. 2. darbība: Eiropas brīvprātīgo dienests ar trešām valstīm Kopiena atbalstīs pārnacionālus projektus (uz ierobežotu laiku, galvenokārt no trim nedēļām līdz vienam gadam), kuros jauniešus aktīvi un personiski iesaista pasākumos, kuru mērķis ir palīdzēt apmierināt sabiedrības vajadzības dažādās jomās (sociālā, sociokulturālā, vides, kultūras utt. ), tajā pašā laikā veidojot viņu neformālās izglītības pieredzi ar mērķi iegūt sociālas un kultūras iemaņas. Šo projektu mērķis ir ļaut jauniešiem saskarties ar citām kultūrām un valodām, kā arī jaunām idejām un projektiem multikulturālā pilsoniskā sabiedrībā. Var atbalstīt darbības, kas liek vajadzīgos pamatus vai nostiprina tos, lai attīstītu pārnacionālus Eiropas brīvprātīgo dienesta projektus ar trešām valstīm. Kopiena var atbalstīt projektus, īpaši tādus, kuri saistīti ar valodu vai kultūru, kuru mērķis ir sagatavot jaunos brīvprātīgos aizbraukšanai un vienkāršot viņu sociālo integrāciju šo pasākumu laikā, kā arī beidzot darbību Eiropas brīvprātīgo dienestā. Īpaša uzmanība jāpievērš pedagoģiskam atbalstam un darbaudzināšanai. 3. DARBĪBA — JAUNATNES INICIATĪVAS Lai rosinātu jauniešu iniciatīvu un jaunradi, Kopiena atbalsta projektus, kuros jaunieši aktīvi un tieši piedalās novatoriskās un radošās iniciatīvās un iniciatīvās, kas attiecas uz jauniešu sociālo ieguldījumu vietējā, reģionālā, valsts vai Eiropas mērogā. Šie projekti ļauj jauniešiem attīstīt iniciatīvu un īstenot pašu iecerētus pasākumus, kuros viņiem ir galvenā loma. Kopiena atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir palīdzēt jaunajiem brīvprātīgajiem vislabāk izmantot pieredzi, ko viņi guvuši brīvprātīgā dienesta laikā, un rosināt viņu aktīvu integrāciju sabiedrībā. Šīs iniciatīvas, ko jaunieši īsteno pēc darbības beigšanas Eiropas brīvprātīgo dienestā, ļauj viņiem uzsākt un veicināt sociāla, kultūras, sociokulturāla un ekonomiska rakstura pasākumus, un to mērķis ir viņu personiskā attīstība. Prioritāra pieeja ir tiem jauniešiem, kam tas visvairāk vajadzīgs. Atbalsta mērķis ir rosināt šo projektu paplašināšanu, lai tajos ietvertu līdzīgas iniciatīvas citās dalībvalstīs, lai stiprinātu to pārnacionālo raksturu un būtiski palielinātu jauniešu pieredzes apmaiņu un sadarbību. Šis atbalsts var ietvert Eiropas mēroga iniciatīvu jauno veicinātāju sanāksmju organizēšanu. Finansiāli var atbalstīt efektīvas stabilas, pārnacionālas partnerības izveidi starp šādiem projektiem. 4. DARBĪBA — VIENOTA RĪCĪBA Ņemot vērā, ka ir vajadzīga elastīga un radoša pieeja kā nozaru sadarbības priekšnoteikums, Kopienas atbalstu var piešķirt Lēmuma 6. pantā minētajām darbībām un pasākumiem, kas īstenojami kopā ar citiem Kopienas projektiem, kuri attiecas uz zināšanu Eiropu, jo īpaši Kopienas programmām izglītības un arodmācību jomā. 114 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm centīsies attīstīt kopēju informācijas, novērošanas un izplatīšanas sistēmu attiecībā uz labu praksi zināšanu un mūžizglītības jomās līdztekus kopīgai rīcībai attiecībā uz multividi izglītības un apmācības mērķiem. Šie projekti ietvers virkni darbību vairākās nozarēs, to skaitā jaunatnes jomā. Tos var papildus finansēt no dažādām Kopienas programmām un īstenot, aicinot iesniegt kopīgus projektus. Var pieņemt papildu pasākumus, lai reģionālā un vietējā mērogā veicinātu kontaktus un mijiedarbību gan starp šīs programmas dalībniekiem, gan tiem, kas piedalās arodmācību un izglītības programmās. Šajā sakarā var atbalstīt pasākumus, kas uzlabo zināšanas par iespējām, ko Kopiena sniedz jauniešiem. 5. DARBĪBA — ATBALSTA PASĀKUMI 5. 1. darbība: Apmācība un sadarbība tiem, kas iesaistīti jaunatnes politikā Finansējumu piešķir: 1. Pasākumiem, kuri paredzēti tālākai tādu jaunatnes darbā iesaistīto personu apmācībai — jo īpaši Eiropas brīvprātīgo dienesta instruktoru, jaunatnes darbinieku/vadītāju, Eiropas projektu vadītāju un jaunatnes iniciatīvu padomdevēju apmācībai — kas piedalās tādos projektos, kuros tieši iesaistīti jaunieši, kādi aprakstīti programmas 1. , 2. un 3. darbībā, un kuru mērķis ir nodrošināt šādu projektu pietiekami augstu kvalitāti. Īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem, kuros cenšas rosināt to jauniešu dalību, kam visgrūtāk piedalīties Kopienas rīcībā. 2. Pasākumiem, kuru mērķis ir izveidot Eiropas moduļus, kas atbilst pārnacionālas sadarbības prasībām. 3. Pasākumiem, piemēram, mācību braucieniem, priekšizpētei, semināriem, praksei, kas attiecas uz pieredzes un labas prakses apmaiņu saistībā ar kopīgu rīcību vai vispārējo interešu jautājumiem, kuru mērķis ir sekmēt un veicināt noturīgu pārnacionālu partnerību un/vai daudzpusēju tīklu veidošanos starp personām, kas darbojas jaunatnes jomā. 4. Eksperimentāliem pasākumiem, kas dod jauninājumus jaunatnes politikai un to bagātina, īstenojot jaunas pieejas un jaunas sadarbības formas, kā arī izmantojot tādu dalībnieku savstarpēju sadarbību, kam ir dažāda iepriekšējā pieredze. 5. Kopienas atbalstu var piešķirt arī konferencēm un semināriem, ar ko cenšas veicināt sadarbību un labas prakses apmaiņu jaunatnes jomā, kā arī citiem veicināšanas un izplatīšanas pasākumiem attiecībā uz to projektu un pasākumu rezultātiem, kuriem sniegts atbalsts saistībā ar Kopienas rīcību, kas attiecas uz jaunatni. Šie pasākumi var būt tikai Kopienas iekšējie pasākumi, vai tajos var būt iesaistītas arī citas valstis, izņemot dalībvalstis. Īpaša uzmanība jāpievērš personām, kas strādā ar jaunatni reģionālā vai vietējā mērogā un personām, kam nav lielas pieredzes vai iespēju kontaktiem Eiropas mērogā, kā arī pasākumiem, kuros jauniešiem ir vadošā loma. 5. 2. darbība: Informācija jauniešiem un pētījumi attiecībā uz jaunatni 1. Saskaņā ar šīs programmas mērķiem un jo īpaši, lai vienkāršotu pieeju visiem jauniešiem un palielinātu viņu iniciatīvu un aktīvu dalību sabiedrībā, Komisija rosina tos, kas darbojas jaunatnes jomā, iesaistīties jauniešu informēšanā Eiropas mērogā, kā arī pastiprināt sadarbību starp jauniešu informācijas un sakaru sistēmām dalībvalstīs un Kopienas mērogā. Saistībā ar to īpašs uzsvars liekams uz sadarbības paplašināšanu, tajā ietverot izglītības un apmācības jomas, kā arī uz dialogu gan starp jauniešiem, gan ar viņiem. 2. Tādējādi finansējums jāpiešķir iniciatīvām, kas ietver: — vajadzīgās pieredzes un iemaņu iegūšanu, lai informēšanas projektus un projektus, kas sniedz jauniešiem informāciju un jo īpaši padomus, īstenotu uz pārnacionālu sadarbību balstītus jauniešu — sadarbības projektus, kas attiecas uz informācijas izplatīšanu, zināšanu uzlabošanu jauniešu vidū par lai sasniegtu programmas jomu, un pieejas nodrošināšanu jauniešiem visai vajadzīgajai programmas mērķus, informācijai, — tādu mehānismu īstenošana pārnacionālos sadarbības projektos, kas nodrošina dialogu gan starp jauniešiem, gan ar viņiem, konkrēti izmantojot uz jaunatni orientētus informācijas nesējus un jaunās tehnoloģijas. 3. Attiecībā uz tādiem pētījumiem par jaunatni, kas saistīti ar šo programmu, Komisija atbalsta pētījumus, kuri cita starpā attiecas uz jauniešu labā veikto pasākumu iespaidu un, konkrēti, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību šajā jomā. Šādiem pētījumiem jāsniedz analīze par citu politiku iespaidu jaunatnes pasaulē un jācenšas parādīt skaidrāku un saprotamāku ainu par jauniešu vajadzībām un apstākļiem, kādos viņi dzīvo. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 115 Prioritāri ir pētījumi, kas attiecas uz dzīves ceļu, ko izvēlas jaunieši, kuri dzīvo nelabvēlīgos apstākļos vai ir sabiedrības atstumti; pētījumos īpaši jāanalizē faktori, kas veicinājuši vai kavējuši jauniešu sociālo integrāciju un jāizceļ neformālās izglītības un visa trešā sektora ieguldījums. Prioritāte ir arī salīdzinošiem pētījumiem par pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt iniciatīvas garu, to skaitā arī pētījumiem par to ietekmi uz vietējo attīstību, īpaši saistībā ar darbības radīšanu (darbvietu radīšana, kultūras vai sociālo uzņēmumu radīšana utt. ). Pētījumam var būt gadījumu izpētes raksturs, no kuriem nozīmīgākos dara zināmus atklātībai. 5. 3. darbība: Informācija un skaidrs priekšstats par pasākumiem Komisija veic visus pasākumus, lai cita starpā no dažādiem avotiem vāktu informāciju par pasākumiem jaunatnes jomā, rūpētos par to, lai ES jaunatnes projekti nāktu par labu jauniešiem, un palielinātu uz jauniešiem Kopienas mērogā vērstās rīcības pārredzamību, attīstot piemērotus līdzekļus dialogam ar viņiem, tostarp izmantojot Internetu. 5. 4. darbība: Atbalsta pasākumi 1. Valstu aģentūras. Komisijas atbalstu var piešķirt, lai atbalstītu dalībvalstu izveidotu struktūru pasākumus, saskaņā ar šā Lēmuma 5. pantu. 2. Tehniskā palīdzība un darbības atbalsts. Īstenojot programmu, Komisija var vērsties tehniskās palīdzības organizācijās, kam finansējumu var piešķirt no vispārējā programmas finansējuma. Ar šādiem pašiem nosacījumiem var vērsties pie ekspertiem. Bez tam Komisija var veikt izvērtējuma pētījumus un organizēt tādus seminārus, kolokvijus vai citas ekspertu tikšanās, kas varētu veicināt programmas īstenošanu, tostarp arī Lēmuma 12. panta piemērošanu. Komisija var veikt arī darbības, kas saistītas ar informēšanu, publicēšanu un izplatīšanu


title: II. Entschließung des Europäischen Parlaments mit den Bemerkungen zum Beschluß über die Erteilung der Entlastung der Kommission für die Entscheidungen über den Rechnungsabschluß des EAGFL - Abteilung Garantie für die Haushaltsjahre 1993, 1994 und 1995 (C4-0128/1998 - C4-0372/1998 - C5-0167/2000 - 1997/2167(DEC))

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
budgetary discharge
closing of accounts
financial year

formats: pdf print

text: C 40/404 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 7. 2. 2001 Donnerstag, 13. April 2000 (cid:1) gestützt auf Artikel 93 und Anlage V seiner Geschäftsordnung, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Haushaltskontrolle (A5-0095/2000), stellt fest, daß sich die am 23. 04 1997 und 30. Juli 1997 vorgenommene Berichtigung für Ausgaben 1. in Höhe von 32 397 Mio. € auf 744 Mio. € belief; stellt fest, daß sich die am 6. Mai 1998 (1) vorgenommene Berichtigung für Ausgaben in Höhe von 2. 33 593 Mio. € auf 308 Mio. € belief; stellt fest, daß sich die am 3. Februar 1999 und 28. Juli 1999 sowie 1. März 2000 vorgenommene 3. Berichtigung für Ausgaben in Höhe von 34 503 Mio. € auf 595 Mio. € belief; 4. erteilt der Kommission vorbehaltlich neuer Informationen über die Fléchard-Affäre, das System der Ausfuhrerstattungen und die Funktionsweise der gemeinsamen Marktorganisation die Entlastung für die Rechnungsabschlußentscheidungen für die Haushaltsjahre 1993, 1994 und 1995; 5. hält seine Bemerkungen in der Entschließung fest, die Bestandteil dieses Beschlusses ist, 6. beauftragt seine Präsidentin, diesen Beschluß und die Entschließung, die seine Bemerkungen enthält, der Kommission, dem Rat, dem Gerichtshof, dem Rechnungshof und der Europäischen Investitionsbank zu übermitteln und sie im Amtsblatt (Serie L) veröffentlichen zu lassen. (1) Vgl. Entscheidung 98/358/EG der Kommission (ABl. L 163 vom 6. 6. 1998, S. 28). II. Entschließung des Europäischen Parlaments mit den Bemerkungen zum Beschluß über die Ertei- lung der Entlastung der Kommission für die Entscheidungen über den Rechnungsabschluß des EAGFL $ Abteilung Garantie für die Haushaltsjahre 1993, 1994 und 1995 (C4-0128/1998 $ C4-0372/1998 $ C5-0167/2000 $ 1997/2167(DEC)) Das Europäische Parlament, (cid:1) in Kenntnis der Haushaltsrechnungen und der Vermögensübersichten für die Haushaltsjahre 1993, 1994 und 1995 (C4-0128/1998 (cid:1) C4-0372/1998 (cid:1) C5-0167/2000), (cid:1) in Kenntnis der Zusammenfassenden Berichte über die Kontrollergebnisse für den Rechnungsabschluß des EAGFL, Abteilung Garantie, für 1993, 1994 und 1995, (cid:1) in Kenntnis des Jahresberichts des Rechnungshofs für das Haushaltsjahr 1997 (1) und des Jahresberichts für das Haushaltsjahr 1998 (2), (cid:1) in Kenntnis der Sonderberichte des Rechnungshofs für das Haushaltsjahr 1993 (3) und des Sonderbe- richts über die Verwaltung des Getreidehandels der Gemeinschaft unter Berücksichtigung von Aus- fuhrerstattungen, besonderen Einfuhrregelungen und regionalen Beihilferegelungen (4), (cid:1) gestützt auf den EG-Vertrag, insbesondere Artikel 276, (cid:1) gestützt auf Artikel 93 und Anlage V seiner Geschäftsordnung, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Haushaltskontrolle (A5-0095/2000), A. in der Erwägung, daß der Rechnungsabschluß sicherstellen muß, daß der Gemeinschaft keine ohne Rechtsgrundlage gezahlten Beträge angelastet werden, (1) ABl. C 349 vom 17. 11. 1998. (2) ABl. C 349 vom 3. 12. 1999. (3) ABl. C 52 vom 21. 2. 1997, ABl. C 121 vom 20. 4. 1998. (4) ABl. C 159 vom 26. 5. 1997. 7. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 40/405 Donnerstag, 13. April 2000 B. C. D. E. F. in der Erwägung, daß der Europäische Gerichtshof wiederholt entschieden hat, daß die Kommission die Ausführung von Ausgaben aus dem EAGFL verweigern kann, wenn der Umfang der zu Unrecht gezahlten Beträge nicht bestimmt werden kann, und daß die Beweislast für die tatsächlich entstande- nen Verluste bei den Mitgliedstaaten liegt, in der Erwägung, daß die Achtung der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften sichergestellt werden muß und keinesfalls durch dem Gemeinschaftshaushalt angelastete finanzielle Zugeständnisse gefördert oder erkauft werden darf, in der Erwägung, daß der Rechnungshof keine positive Zuverlässigkeitserklärung für das Haushaltsjahr 1998 abgeben konnte und festgestellt hat, daß im EAGFL-Bereich erneut zu viele sachliche und for- male Fehler aufgetreten sind, auch wenn ihre Zahl unter der durchschnittlichen Fehlerrate beim gesamten Haushaltsplan liegt, wobei es bei der Hälfte der sachlichen Fehler um die Endempfänger geht, in der Erwägung, daß Unregelmäßigkeiten am wirksamsten durch eine Anpassung der zugrundeliegen- den Rechtsvorschriften vermieden werden können, in der Erwägung, daß die Kommission nicht dafür gesorgt hat, daß die Mitgliedstaaten hinreichend strenge Kontrollverfahren, unter anderem für Baumwolle, Tabak, Olivenöl und für Kontrollen der Aus- fuhrerstattungen an den Zollstellen, einführen, G. in der Erwägung, daß die Kontrollen der Ausfuhrerstattungen seit einiger Zeit vernachlässigt werden, obwohl sich dieser Bereich als besonders anfällig für weitreichende Unregelmäßigkeiten erwiesen hat, H. unter Hinweis auf Feststellungen, wonach die Kommission Maßnahmen getroffen hat, mit denen sie den Empfehlungen des Rechnungshofes und des Europäischen Parlaments, das diese in seiner Ent- schließung vom 20. Februar 1998 (1) zur Verwaltung des Getreidehandels der Gemeinschaft unter Berücksichtigung von Ausfuhrerstattungen abgegeben hatte, Rechnung getragen hat, I. J. K. L. in der Erwägung, daß die Feststellungen in Korsika in den Jahren 1993, 1994 und 1995 zu den gra- vierendsten gehören, die je gemacht wurden, und ein praktisch völliges Versagen der Kontrolle auf allen Ebenen belegen, wobei es in der Folge zu allgemeinem Mißbrauch kam, der die Vornahme einer Betragsberichtigung von 25 % nach sich zog, in der Erwägung, daß die Kommission im vierten Jahr in Folge ihre Drohung, bei Olivenöl in Grie- chenland eine Berichtigung von über 10 % vorzunehmen, nicht wahrgemacht und damit ihre Unfähig- keit oder ihre mangelnde Bereitschaft gezeigt hat, gegen wiederholte Unregelmäßigkeiten vorzugehen, beziehungsweise deutlich geworden ist, daß man im Rahmen der geltenden Regelung wiederholt auf- tretenden Unregelmäßigkeiten nicht wirksam begegnen kann, in der Erwägung, daß das Integrierte Kontroll- und Verwaltungssystem zwar in den meisten Mitglied- staaten eingeführt wurde, in einigen Mitgliedstaaten aber nicht zufriedenstellend funktioniert, in der Erwägung, daß die Kommission Maßnahmen eingeleitet hat, durch die den Empfehlungen, die der Rechnungshof in seinem Sonderbericht Nr. 2/98 zum Rechnungsabschluß 1993 (2) abgegeben hat, Rechnung getragen wird, indem Gesamtarbeitspläne erstellt und bestimmte Mitgliedstaaten oder klei- nere Maßnahmen regelmäßigen Kontrollen an Ort und Stelle unterworfen werden, M. in der Erwägung, daß die Ausgaben für Maßnahmen zur Entwicklung des ländlichen Raums in den kommenden Jahren steigen werden, N. O. P. in der Erwägung, daß der Personalbestand des für den Rechnungsabschluß zuständigen Referats wei- terhin Anlaß zu Besorgnis gibt, in der Erwägung, daß die Mitgliedstaaten das Rechnungsabschlußverfahren gelegentlich verzögert und verfälscht haben, indem sie der Kommission nicht von Anfang an Informationen übermittelten, in der Erwägung, daß die Maßnahmen der Mitgliedstaaten nicht ausgereicht haben, um ausreichend qualifiziertes und erfahrenes Personal für die Durchführung wichtiger Auszahlungs- und Kontrollauf- gaben, einschließlich der Verstärkung der Zollkontrollen von Ausfuhrerstattungen, einzustellen und anhaltend zu beschäftigen, und daß es bei der Verwendung und Effizienz der von den Mitgliedstaaten zur Einziehung von Mitteln einbehaltenen 10-25 % Unklarheiten gibt, (1) ABl. C 80 vom 16. 3. 1998, S. 299. (2) ABl. C 121 vom 20. 4. 1998. C 40/406 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 7. 2. 2001 Donnerstag, 13. April 2000 Q. R. S. T. in der Erwägung, daß der Mehrwert und die Effizienz der Schlichtungsstelle noch erwiesen werden müssen, da sehr viele ihrer Fälle an den Europäischen Gerichtshof weitergeleitet werden, in der Erwägung, daß die Wiedereinziehung von Mitteln durch die Mitgliedstaaten und von Außen- ständen durch das OLAF und die Kommission (1) umfassender, rascher, transparenter und im Rahmen strafferer Verfahren unter gleichzeitiger Wahrung der Gleichbehandlung und damit des Wettbewerbs erfolgen muß, in der Erwägung, daß die Unterrichtung des Europäischen Parlaments über die Weiterbehandlung der an das OLAF überwiesenen Fälle unzureichend ist, in der Erwägung, daß kein Urteil abgegeben wird, bis die Berichte des Rechnungshofes über den soge- nannten Fall Fléchard sowie des Amts für Betrugsbekämpfung über die Behandlung des Verdachts von Mißwirtschaft und Betrug bei Beihilfen für Flachs (2) durch die spanische Staatsanwaltschaft vorliegen, Allgemeines 1. ist besorgt über die anhaltend hohen Betragsberichtigungen (cid:1) 755 Mio. € für 1993, 308 Mio. € für 1994 und 595 Mio. € für 1995 (cid:1) und sieht in diesen jährlichen Beträgen eine Bestätigung dafür, daß erheblichen Problemen bei den Zahlungen und Kontrollen von den Mitgliedstaaten nicht mit der gebote- nen Dringlichkeit, Strenge und Entschiedenheit begegnet wurde; 2. begrüßt die Bemühungen der Kommission, Rechtsvorschriften, die Betrug vorbeugen, vorzuschlagen, und fordert sie nachdrücklich auf, diese Bemühungen fortzusetzen; fordert gleichzeitig den Rat und das Europäische Parlament auf, ihre Verantwortung für die Unterbindung von Unregelmäßigkeiten durch Rechtsvorschriften, die Betrug vorbeugen, wahrzunehmen; Zuverlässigkeitserklärung für einzelne Bereiche fordert den Rechnungshof auf, gemeinsam mit der Kommission sowie den Zertifizierungsstellen und 3. Zahlstellen der Mitgliedstaaten zu prüfen, ob eine eigene ZVE für den EAGFL und seine jeweiligen Sektoren durchführbar wäre, und dem Parlament so bald wie möglich darüber zu berichten; Integriertes Kontroll- und Verwaltungssystem 4. fordert, daß bis April 2002 das Integrierte Kontroll- und Verwaltungssystem in allen Mitgliedstaaten lückenlos funktioniert, und daß die Kommission nach diesem Zeitpunkt im Fall von lückenhaften Kontrol- len den Rahmen für Betragsberichtigungen voll ausschöpft; Ausdehnung des Rechnungsabschlusses auf die Abteilung Ausrichtung des EAGFL fordert, daß das Rechnungsabschlußverfahren auf die Abteilung Ausrichtung des EAGFL ausgedehnt 5. wird, weil sich ein Rechnungsabschluß als nützliches Instrument für die Kontrolle und Unterbindung von Unregelmäßigkeiten in anderen Ausgabenbereichen, etwa den Strukturfonds, erweisen könnte; Verantwortung der Kommission bei der Ausführung des Haushaltsplans 6. begrüßt die Einführung eines Gesamtarbeitsplans auf der Grundlage einer Risikoanalyse, nimmt zur Kenntnis, daß Ausfuhrerstattungen in jedes Arbeitsprogramm einbezogen sind, und fordert die Kommis- sion und den Rechnungshof in diesem Zusammenhang auf, ein stärkeres Augenmerk auf die Kontrolle der Maßnahmen zur ländlichen Entwicklung zu legen; 7. fordert die Kommission auf, alle notwendigen Schritte zur unverzüglichen und uneingeschränkten Erfüllung ihrer Verpflichtungen gemäß Artikel 274 zu ergreifen, indem sie eine gemeinsame Datenbank für alle Endbegünstigten einrichtet, wie der Rechnungshof mehrfach gefordert hat; (1) Vgl. Verordnung (EWG) Nr. 595/91 des Rates (ABl. L 67 vom 14. 3. 1991, S. 11). (2) Verordnung (EWG) Nr. 1308/70 des Rates (ABl. L 146 vom 4. 7. 1970, S. 1), und Verordnung (EWG) Nr. 619/71 des Rates (ABl. L 72 vom 26. 3. 1971, S. 2), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 154/97 des Rates (ABl. L 27 vom 30. 1. 1997, S. 1). 7. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 40/407 Donnerstag, 13. April 2000 8. fordert die Kommission auf, die rechtliche Möglichkeit der Anwendung von Sanktionen im Fall wie- derholter oder strukturbedingter Verstöße zu prüfen, da im Rahmen der bestehenden Rechtsvorschriften nur der Gerichtshof über Rechtsmittel für die Bestrafung eines Mitgliedstaats verfügt, und ihm so bald wie möglich darüber zu berichten; erinnert die Kommission daran, daß den neuen Leitlinien (1) zufolge Verbesserungen, die nach dem 9. fraglichen Zeitraum vorgenommen wurden, nicht als Argument für eine Verringerung der Berichtigung geltend gemacht werden können; begrüßt die Schaffung von fünfzehn zusätzlichen Planstellen beim Rechnungsabschlußreferat, 10. ist jedoch empört darüber, daß neun Verwaltungsratsstellen unbesetzt bleiben; fordert die Kommission auf, die Ursachen für die relativ hohe Personalfluktuation zu bekämpfen, und verlangt, daß die Kommission ausreichend qualifiziertes und erfahrenes Personal für das Rechnungsabschlußreferat einstellt, entsprechend motiviert und anhaltend beschäftigt und dem Europäischen Parlament mitteilt, wenn sich der Personal- bestand als unzureichend erweist; fordert die Kommission auf, über die von ihr im Anschluß an die Empfehlungen des Rechnungshofs 11. getroffenen Maßnahmen zu berichten; Verantwortung der Mitgliedstaaten fordert die Mitgliedstaaten auf, der Einstellung und anhaltenden Beschäftigung von Personal der 12. Stellen, die mit der Abwicklung von Zahlungen und der Durchführung von Kontrollen betraut sind, hin- reichende Bedeutung beizumessen; fordert die Mitgliedstaaten auf, der Kommission von Anfang an alle notwendigen Informationen zu 13. übermitteln, um eine Verlängerung und Verfälschung des Rechnungsabschlußverfahrens zu verhindern; 14. fordert die Mitgliedstaaten auf, die Koordinierung zwischen den innerhalb eines Landes beteiligten Stellen zu verbessern, die Verhütung, Aufdeckung und Verfolgung von Betrug oder Unregelmäßigkeiten zu fördern und uneingeschränkt und ohne Vorbedingungen mit dem Amt für Betrugsbekämpfung (OLAF) zusammenzuarbeiten; 15. fordert die Kommission auf, es im Hinblick auf eine Verstärkung der Zoll- und Ausfuhrerstattungs- kontrollen über die Verwendung und mögliche Rolle der auf nationaler Ebene zur Einziehung eigener Mittel einbehaltenen 10-25 % zu unterrichten; Schlichtungsstelle begrüßt die Evaluierung der Schlichtungsstelle durch die Kommission, erwartet eine umfassende 16. Bewertung seitens des Rechnungshofes und erklärt, daß es diese Angelegenheit im Rahmen der Entlastung für den Rechnungsabschluß für das Haushaltsjahr 1996 behandeln wird; Wiedereinziehung von Mitteln und Folgemaßnahmen des Amts für Betrugsbekämpfung 17. ist beunruhigt darüber, daß Statistiken über infolge von Betrugsfällen und anderen Unregelmäßig- keiten wiedereinzuziehende Beträge zeigen, daß von insgesamt nicht korrekt gezahlten 7 559 Mio. €, die von den Mitgliedstaaten zwischen 1972 und 1998 mitgeteilt wurden, 1 747 Mio. € noch eingezogen wer- den müssen, wobei auf die Zahlstellen in Italien, Deutschland und Spanien 84 % dieses Betrags entfallen; 18. fordert die Kommission und das OLAF nachdrücklich auf, eine Rechnungsabschlußentscheidung zu treffen, bei der dies entweder dem betreffenden Mitgliedstaat, sollte dieser nicht allen seinen Verpflichtun- gen nachgekommen sein, oder dem EAGFL, sollte sich eine Wiedereinziehung als unmöglich erweisen, angelastet wird, und ist besorgt, daß es nicht ausreichend über die an das OLAF weitergeleiteten Fälle unterrichtet wird; fordert das OLAF und die Kommission auf, das Parlament regelmäßig über den Fortgang bei den laufenden Fällen zu informieren, es über die Wiedereinziehung der 1 747 Mio. € zu unterrichten und einen Vorschlag für Verbesserungen bei der Wiedereinziehung vorzulegen; 19. fordert den Juristischen Dienst der Kommission auf zu prüfen, ob Strafen gegen die Mitgliedstaaten verhängt werden können, wenn die Verzögerungen bei der Wiedereinziehung ausstehender Beträge unver- hältnismäßig lang sind; (1) Dok. VI 5330/97. C 40/408 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 7. 2. 2001 Donnerstag, 13. April 2000 Ausnahme der Fälle Flachs und Fléchard 20. erwartet, daß der Rechnungshof so bald wie möglich seine Feststellungen zu der im Dezember 1998 erhobenen Behauptung, daß Beamte der Kommission und Mitglieder des Kabinetts im sogenannten Fall Fléchard die Strafe willkürlich von 17,6 Mio. € auf 3 Mio. € herabgesetzt hatten, vorlegt; 21. erwartet die Vorlage eines vollständigen Berichts des Amts für Betrugsbekämpfung im Anschluß an dessen Ersuchen vom 7. Juni 1999 an die spanischen Justizbehörden um die Einleitung der Untersuchung eines möglichen Mißbrauchs von Beihilfen für Flachs vor dem Hintergrund eines 500fachen Produktions- anstiegs von 1993 bis 1998; 22. fordert die Kommission auf, vollständige Berichte über das Ausfuhrerstattungssystem und den Mechanismus für Flachs und Hanf vorzulegen, aus denen hervorgeht, warum es zu den vorgenannten Fehl- funktionen kam und welche Maßnahmen bereits ergriffen wurden und geplant sind, um dafür Sorge zu tragen, daß sie sich nicht wiederholen; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommission, dem Rat, dem Gerichtshof, dem 23. Rechnungshof und der Europäischen Investitionsbank zu übermitteln. * * * 6. Kontrollen der Ausgaben des EAGFL, Abteilung Garantie * A5-0079/2000 Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 723/97 über die Durchführung von Aktionsprogrammen der Mitgliedstaaten im Bereich der Kontrollen der Aus- gaben des EAGFL, Abteilung Garantie (KOM(1999) 169 $ C4-0225/1999 $ 1999/0091(CNS)) Der Vorschlag wird wie folgt abgeändert: VORSCHLAG DER KOMMISSION (1) ÄNDERUNGEN DES PARLAMENTS gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 37, gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 280 Absatz 4, (Abänderung 1) Bezugsvermerk 1 (Abänderung 2) ARTIKEL 1 Artikel 5a (Verordnung (EG) Nr. 723/97) Im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel kann sich die Kommission gemäß dieser Verordnung mit bis zu 50 % an den zusätzlichen Kosten beteiligen, die anfallen, wenn die Kom- mission die Mitgliedstaaten in bestimmten Sektoren erheblich umfangreichere als die mit anderen Verordnungen festgesetzten Mindestkontrollen durch- zuführen. ausnahmsweise auffordert, Diese finanzielle Beteiligung gilt nicht für die Personalkosten und die anderen Kosten im Rahmen von Artikel 1 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 729/70. (1) ABl. C 137 vom 18. 5. 1999, S. 8. Im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel kann sich die Kommission gemäß dieser Verordnung mit bis zu 50 % an den zusätzlichen Kosten beteiligen, die für die Mitgliedstaaten ausnahmsweise anfallen, wenn die Kommission sie auffordert, in bestimmten Sektoren erheblich umfangreichere als die mit anderen Verordnungen festgesetzten Mindestkontrollen durch- zuführen. Diese finanzielle Beteiligung gilt für die Verwaltungs- und Personalkosten der Kommission im Rahmen der Verwal- tung dieser Regelung, jedoch nicht für die Personalkosten und die anderen Kosten der Mitgliedstaaten und der Begün- stigten im Rahmen von Artikel 1 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 729/70


title: Communication de la Commission au Parlement européen conformément à l'article 251, paragraphe 2, deuxième alinéa du traité CE concernant la position commune arrêtée par le Conseil sur la proposition de directive du Parlement européen et du Conseil concernant les valeurs limites du benzène et du monoxyde de carbone dans l'air ambiant

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
atmospheric pollutant
environmental protection
pollution control
public health


title: Förslag till rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Rumäniens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning

eurovoc_concepts:
EU programme
Member States' contribution
Romania
education
vocational training

formats: html pdf

text: SV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 04. 2000 KOM(2000) 215 slutlig 2000/0093 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Rumäniens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Helsingfors i december 1999 betydelsen av den utvidgningsprocess som inleddes i samband med mötet i Luxemburg i december 1997. Den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 och som innehåller bestämmelser om att de 13 kandidatländerna får delta i gemenskapens program framhölls på nytt som en viktig del av denna strategi. Europaavtalen med de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa innehåller bestämmelser om dessa länders deltagande i gemenskapens program. Enligt Europaavtalen skall respektive lands associeringsråd besluta om villkoren för dessa länders deltagande. När det gäller programmen för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor deltog alla länder i Central- och Östeuropa under 1999 i den första etappen av programmen Leonardo da Vinci, Sokrates och Ungdom för Europa. Några av dem började delta i dessa program redan 1997, medan andra anslöt sig till programmen 1998 och åter andra 1999. Dessa länders deltagande i programmen har varit en viktig del av deras anslutningsprocess. De beslut av associeringsrådet i vilka villkoren för deltagande i programmen fastställs löpte ut den 31 december 1999, vilket också gäller de beslut som rör inrättandet av själva programmen. De tidigare programmen ersätts av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates och av ett nytt program Ungdom. I besluten om fastställande av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates anges att dessa program skall vara öppna för länderna i Central- och Östeuropa. En liknande bestämmelse har införts i utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut som rör fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom, vilket står i begrepp att antas. Samtliga länder i Central- och Östeuropa har bekräftat att de önskar delta i de nya programmen från och med år 2000 och att de önskar finansiera sitt ekonomiska bidrag med medel dels från den nationella budgeten dels från sin årliga Phare-tilldelning. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 ökar dessa länders egna ekonomiska bidrag stadigt. Eftersom dessa program sträcker sig utöver de nationella gränserna ligger det i alla parters intressen att den verksamhet som genomförts under den första etappen av programmen kan fortsätta utan avbrott under de efterföljande programmen. Kommissionen har, för att göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att delta i dessa nya program redan från början, lagt fram ett förslag till två beslut som skall antas av varje lands associeringsråd, ett för de två program som redan pågår, Leonardo da Vinci II och Sokrates II, och ett för programmet Ungdom. Förslagen till beslut rörande Leonardo da Vinci II och Sokrates II skulle därför kunna antas först, och förslagen till beslut rörande programmet Ungdom skulle kunna antas så snart som beslutet om inrättande av programmet träder i kraft. Huvudpunkterna i förslagen till associeringsrådens beslut är följande: • Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från de central- och östeuropeiska länderna skall omfattas av samma villkor, regler och förfaranden inom ramen för dessa program som när det gäller medlemsstaterna, särskilt i fråga om inlämnande, bedömning och urval av ansökningar och projekt, de nationella byråernas ansvar när det gäller 3 genomförandet av programmen och verksamhet i samband med övervakningen av deras deltagande i programmen. • De central- och östeuropeiska länderna kommer varje år att betala ett bidrag till programmen enligt vad som fastställs i associeringsrådens beslut. Detta bidrag kommer inte att återbetalas till de central- och östeuropeiska länderna i slutet av året om resultaten av åtgärderna inte motsvarar de bidrag som betalats in. • I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg kommer de central- och östeuropeiska länderna att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. • Besluten kommer att gälla under den tid som programmen pågår och träda i kraft samma dag som de antas. Om associeringsrådets beslut antas så snart som möjligt får kandidatländerna möjlighet att utan avbrott fortsätta att delta i gemenskapens nätverk och annan verksamhet som rör utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Rådet föreslås därför anta bifogad förslag till Rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Rumäniens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning. 4 Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Rumäniens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Tilläggsavtalet till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan, slöts genom rådets och kommissionens beslut av den 4 december 1995. Enligt artikel 1 i tilläggsprotokollet får Rumänien delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning, och enligt artikel 2 skall associeringsrådet bestämma villkoren för Rumäniens deltagande i denna verksamhet. Till följd beslut nr 2/97 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan1 av den 4 augusti 1997, har Rumänien sedan den 1 september 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. I rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci"2, särskilt artikel 10 i detta, och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates3, särskilt artikel 12 i detta, föreskrivs att dessa program skall stå öppna för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen och respektive associeringsråds beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och 1 2 3 EGT L 229, 20. 8. 1997, s. 5. EGT L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EGT L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 5 Rumänien, å andra sidan, när det gäller Rumäniens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning utgörs av det bifogade förslaget till associeringsrådets beslut. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 6 Utkast till BESLUT NR …/ 2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan, av den. om fastställande av villkoren för Rumäniens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av tilläggsprotokollet till Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan, beträffande Rumäniens deltagande i gemenskapens program, särskilt artiklarna 1och 2 i detta1, och av följande skäl: (1) (2) (3) Enligt artikel 1 i tilläggsprotokollet får Rumänien delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning. Enligt artikel 2 i tilläggsprotokollet skall associeringsrådet bestämma villkoren för Rumäniens deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 2/97 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan2 av den 4 augusti 1997, har Rumänien sedan den 1 september 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen, och har uttryckt sin önskan att få delta i den andra etappen av programmen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Rumänien skall delta i den andra etappen av Europeiska gemenskapens program Leonardo da Vinci och Sokrates (nedan kallade "Leonardo da Vinci II" och "Sokrates II") på de villkor som fastställs i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut. 1 2 EGT L 317, 30. 12. 1995, s. 40. EGT L 229, 20. 8. 1997, s. 5. 7 Detta beslut skall gälla under den tid som programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II pågår, med början den 1 januari 2000. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas av associeringsrådet. Utfärdat i Bryssel den På associeringsrådets vägnar Ordförande 8 Villkor för Rumäniens deltagande i programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II BILAGA I 1. 2. 3. 4. 5. 6. Om inte annat följer av bestämmelserna i detta beslut kommer Rumänien att delta i den verksamhet som genomförs inom ramen för programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II (nedan kallade "programmen") i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000, genom vilka dessa åtgärdsprogram för gemenskapen inrättas. Rumänien skall, i överensstämmelse med villkoren i artikel 5 i besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II och med de av kommissionen antagna bestämmelserna om medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna inrätta lämpliga strukturer för samordnad för Leonardo da Vinci och Sokrates, inom ramen för förvaltning av genomförandet på nationell nivå av åtgärder programmet och skall vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för att lämplig finansiering tillhandahålls dessa byråer, som kommer att erhålla programbistånd för sin verksamhet. Rumänien kommer att vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för ett effektivt nationellt genomförande av programmen. Rumänien kommer varje år, i syfte att få delta i programmen, att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de villkor som anges i bilaga II. till Om det är nödvändigt utvecklingen har associeringskommittén rätt att anpassa detta bidrag för att undvika obalans i budgeten i samband med genomförandet av programmen. ta hänsyn till programutvecklingen eller tillgodogöra förmåga av Rumäniens för att stödet, sig att inlämnande, bedömning och urval av ansökningar Villkoren för avseende institutioner, organisationer och enskilda personer i Rumänien som kan komma i fråga institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. för programmen kommer att vara desamma som för När oberoende experter skall utses för att delta i projektutvärderingen enligt de relevanta bestämmelserna i besluten om inrättande av programmen får kommissionen även överväga att utse rumänska experter. I syfte att säkerställa gemenskapsdimensionen i programmen kommer det att krävas att projekt och verksamhet omfattar minst en partner från en av gemenskapens medlemsstater, för att de skall kunna komma i fråga för ekonomiskt stöd från gemenskapen. Medel till Rumänien för den utbytesverksamhet som avses i avsnitt III. 1 i bilaga I till beslutet om Leonardo da Vinci II, för de decentraliserade åtgärderna inom Sokrates- programmet och för ekonomiskt stöd till den verksamhet som bedrivs av de nationella byråer som inrättats enligt punkt 2 ovan kommer att tilldelas Rumänien på grundval av den årliga fördelningen av programmets budget, som beslutas på gemenskapsnivå, och på grundval av Rumäniens bidrag till programmet. Det högsta belopp som betalas för de nationella byråernas verksamhet kommer inte att överstiga 50 % av budgeten för deras verksamhetsprogram. 9 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. Gemenskapens medlemsstater och Rumänien kommer inom ramen för gällande bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för studenter, lärare, praktikanter, handledare, administrativ personal vid högskolor och universitet, ungdomar och andra personer som kan komma i fråga för programmen och som förflyttar sig mellan Rumänien och gemenskapens medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. Verksamhet som omfattas av detta beslut skall av Rumänien befrias från indirekta skatter, tullar, förbud och restriktioner beträffande import och export av varor och tjänster avsedda att användas i samband med denna verksamhet. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och revisionsrättens ansvar i samband med övervakningen och utvärderingen av programmen enligt besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II (artiklarna 13 respektive 14) kommer Rumäniens deltagande i programmen att kontinuerligt följas upp inom ramen för ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Rumänien. Rumänien kommer att lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i andra särskilda åtgärder som gemenskapen anger i detta sammanhang. I överensstämmelse med gemenskapens budgetförordningar skall kontrakt och avtal som ingås med eller av rumänska organ innehålla bestämmelser om att kommissionen och revisionsrätten skall utföra eller låta utföra kontroller och revisioner. De finansiella revisionerna kan utföras i syfte att kontrollera dessa organs i samband med kontraktsenliga åtaganden gentemot inkomster och utgifter gemenskapen. I en anda av samarbete och ömsesidigt intresse skall de behöriga myndigheterna i Rumänien tillhandahålla det rimliga och genomförbara stöd som är nödvändigt för, eller som kan underlätta, utförandet av sådana kontroller och revisioner. De av kommissionen antagna bestämmelserna som rör medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för Leonardo da Vinci och Sokrates kommer att gälla för förbindelserna mellan Rumänien, kommissionen och försumlighet eller Rumäniens nationella byråer. bedrägeri rumänska sida myndigheterna vara ansvariga för medel som inte återvunnits. från de rumänska nationella byråernas I händelse av oegentligheter, skall de Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden som avses i artikel 7 i beslutet om Leonardo da Vinci II och artikel 8 i beslutet om Sokrates II kommer rumänska företrädare att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. De rumänska företrädarna skall inte delta i dessa möten när det gäller de övriga punkterna eller i samband med omröstning. Det språk som skall användas i alla typer av kontakter med kommissionen när det gäller ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmen skall vara ett av gemenskapens officiella språk. Gemenskapen och Rumänien kan när som helst med tolv månaders varsel skriftligen säga upp verksamhet som omfattas av detta beslut. Projekt och verksamhet som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta till dess att de slutförts enligt de villkor som anges i detta beslut. 10 BILAGA II Rumäniens ekonomiska bidrag till Leonardo da Vinci II och Sokrates II 1. Leonardo da Vinci Det ekonomiska bidrag som Rumänien skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Leonardo da Vinci II kommer att vara följande (i euro): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 4 317 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 2. Sokrates Det ekonomiska bidrag som Rumänien skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Sokrates II år 2000 kommer att vara 7 743 000 euro. Det bidrag som Rumänien skall betala för de följande åren av programmet kommer att beslutas av associeringsrådet under år 2000. 3. Rumänien kommer att betala det bidrag som anges ovan med medel dels från den rumänska nationella budgeten, dels från Rumäniens nationella Phare-program. Om inte annat följer av det särskilda programplaneringsförfarandet för Phare kommer de erforderliga Phare-medlen att överföras till Rumänien med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Rumäniens statsbudget att utgöra Rumäniens nationella bidrag från vilket Rumänien kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. 4. Phare-medel kommer att begäras i enlighet med följande tidsplan: – – 3 846 500 euro för bidraget till programmet Sokrates II år 2000. Nedanstående årliga belopp (i euro) för bidraget till programmet Leonardo da Vinci II: År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 2 146 500 2 206 500 2 356 500 Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Den resterande delen av Rumäniens bidrag kommer att täckas med medel från Rumäniens statsbudget. 5. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget kommer att gälla, framför allt vad avser förvaltningen av Rumäniens bidrag. Resekostnader och kostnader för uppehälle som företrädare och experter från Rumänien ådrar sig i samband med deltagandet som observatörer i de kommittéer som avses i punkt 11 i bilaga I eller i samband med andra möten som rör genomförandet av programmen skall betalas av kommissionen på samma grundval 11 och i enlighet med de förfaranden som nu tillämpas för icke-statliga experter från Europeiska unionens medlemsstater. 6. När detta beslut träder i kraft och därefter i början av varje år kommer kommissionen att sända en betalningsinfordran till Rumänien motsvarande dess bidrag till vart och ett av programmen enligt detta beslut. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro. Rumänien kommer att betala sitt bidrag enligt betalningsinfordran - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från dess kommissionen nationella sin att under betalningsinfordran före den 1 april, eller senast en månad efter det att betalningsinfordran har skickats ut, om detta sker senare, förutsättning budget, skickar ut - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från Phare, under förutsättning att motsvarande belopp vid den tidpunkten har skickats till Rumänien, eller senast 30 dagar efter det att dessa medel har sänts till Rumänien. Vid försenad inbetalning av bidraget skall Rumänien betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro den dag då bidraget förfaller till betalning med ett tillägg av 1,5 procentenheter. 12 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Rumäniens deltagande i Leonardo da Vinci och Sokrates 2. BERÖRD BUDGETPOST B7-030 Ekonomiskt bistånd till de associerade länderna i Central- och Östeuropa 6091 Inkomster från de associerade central- och östeuropeiska ländernas deltagande i gemenskapsprogram 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta. Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Rumänien, som innehåller bestämmelser om deltagande i gemenskapens program. Rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci", särskilt artikel 10 i detta. Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, särskilt artikel 12 i detta. 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Rumänien innehåller bestämmelser om Rumäniens deltagande i gemenskapens program på en stor mängd områden, bl. a. på de områden som rör utbildning och yrkesutbildning. Landets deltagande i programmen kommer inte bara att bidra till att de bestämmelser i Europaavtalet som rör ekonomiskt och kulturellt samarbete genomförs, utan också till att det blir möjligt för Rumänien att bekanta sig med de förfaranden och metoder som tillämpas i samband med gemenskapens program. Rumänien har sedan den 1 september 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. Rumäniens deltagande i dessa program har i överensstämmelse med kommissionens meddelande “Agenda 2000” av den 16 juli 1997 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg varit en del av den förstärkta strategi inför anslutningen som hjälper landet att förbereda sig för den kommande anslutningen till unionen. 13 Beslutsprocessen i samband med öppnandet av program inbegriper ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och Rumänien. Associeringsrådets beslut av den 4 augusti 1997, i vilket det fastställdes att Rumänien skall delta i den första etappen av dessa program, löpte ut den 31 december 1999. Syftet med detta nya förslag till associeringsrådets beslut är att göra det möjligt för Rumänien att delta i programmen även i fortsättningen och att sörja för kontinuitet mellan den första och andra etappen av dessa program. I likhet med i det första beslutet fastställs i detta beslut villkoren för framför allt Rumäniens ekonomiska bidrag och de praktiska arrangemangen för deltagande i programmen. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Till dess att de berörda gemenskapsprogrammen upphör att gälla, dvs. till och med den 31 december 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Typ av inkomster som avses Eftersom det i artikel 3 i tilläggsprotokollet till Europaavtalet anges att Rumänien självt skall täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, kommer Rumänien att uppmanas att betala ett bidrag för att få delta i programmen. Eftersom det emellertid anges i samma artikel att gemenskapen kan betala ett tillägg till Rumäniens bidrag, kommer Rumänien att bidra med endast en del från sin nationella budget. Resten av dess bidrag kommer att tas från dess nationella Phare-program. De erforderliga Phare-medlen kommer att belasta budgetpost B7-030 och överföras till Rumänien med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Rumäniens statsbudget att utgöra Rumäniens nationella bidrag från vilket Rumänien kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. Det totala bidraget, efter Rumäniens betalning, kommer till budgetpost 6091 i EU:s att överföras budgetintäkter. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER – – – – Bidrag med 100 %. Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn. Ingen bestämmelse om att hela eller delar av gemenskapens bidrag skall återbetalas. Vad gäller inkomsterna hänförs Rumäniens bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på 14 utgiftsposterna för de två berörda programmen och, i förekommande fall, de relevanta budgetposterna för driftskostnader. De beräknade totala inkomsterna anges under punkt 7. 4. 7. 7. 1 BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda och de totala kostnaderna) Med utgångspunkt till Europaavtalet med Rumänien gäller följande finansierings- och budgetbestämmelser för de två berörda programmen: I Rumäniens bidrag tas hänsyn till följande två faktorer: tilläggsprotokollet i som har beräknats med utgångspunkt i - De förutsebara driftskostnaderna, programbudgetarna (den preliminära årliga fördelningen av budgetmedel för Leonardo da Vinci-programmet och det preliminära budgetförslaget för Sokrates år 2000), landets beräknade förmåga att tillgodogöra sig stödet, samt tidigare erfarenhet från dess deltagande i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen. - De förutsebara administrativa kostnaderna för möten och tjänsteresor. Dessa beräknade administrativa kostnader uppgår varje år till 24 000 euro när det gäller Leonardo da Vinci och till 50 000 euro när det gäller Sokrates. Rumänien kommer, som ett komplement till sin statsbudget, att använda en del av medlen från sitt årliga nationella Phare-program för att finansiera sitt bidrag till driftskostnaderna. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i euro) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt Leonardo da Vinci 4 317 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 34 663 000 Sokrates 7 743 000 7 743 000 TOTALT 12 060 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 42 406 000 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. , vilka ingår i del B i budgeten: Anm. : Högst det belopp som står i proportion till de anslag av detta slag som EU:s femton medlemsstater ställer till förfogande för Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen, men inom gränserna för den del av bidraget som härrör från landets nationella budget. 15 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Belopp som skall debiteras budgetpost B7-030 2000 2001 2002 TOTALT 5 993 000 2 206 500 2 356 500 10 556 000 5 993 000 2 206 500 2 356 500 10 556 000 Åtagande- bemyndi-ganden Betal-ningsbe- myndigan-den Beräknade årliga inkomster: Budget- post 6091 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT Driftsdel 11 986 000 4 413 000 4 713 000 4 924 000 5 134 000 5 404 000 5 614 000 42 188 000 Administ- rativ del 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 TOTALT 12 060 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 42 406 000 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är de som får stöd i samband med åtgärderna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och med beaktande av huruvida kostnaderna är berättigade enligt målen för gemenskapsfinansieringen. De bestämmelser om bedrägeribekämpning som gäller för de grundläggande budgetposterna gäller också för denna post efter anpassning till situationen i länderna i Centraleuropa. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Målet med att öppna programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II för Rumänien är att ge landet fördelar liknande dem som gemenskapens medlemsstater åtnjuter i samband med dessa program. Det viktigaste målet med gemenskapens insats på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet är att det skall bli möjligt för alla europeiska medborgare att tillvarata alla sina möjligheter, att ta initiativ och utveckla sin kreativitet, så att de till fullo kan delta i samhällslivet och byggandet av Europa. Detta mål grundar sig på det gradvisa upprättandet av ett öppen europeisk sfär för utbildning och yrkesutbildning. När det gäller utbildning är huvudmålet för Sokrates II-programmet att bidra till utveckling av kvalificerad utbildning genom att samarbete mellan medlemsstater. Programmet omfattar följande specifika mål: främja 16 – – – – – – – – – Utveckla den europeiska dimensionen i utbildningen på alla nivåer i syfte att i varje medlemsstats kulturella arv stärka känslan av med utgångspunkt europeiskt medborgarskap. Främja en kvantitativ och kvalitativ förbättring av kunskaperna i Europeiska unionens språk, i synnerhet de språk som är minst utbredda och som det sällan i syfte att öka förståelsen och solidariteten mellan folken i undervisas i, Europeiska unionen och att främja den tvärkulturella dimensionen i utbildningen. Främja ett brett och intensivt samarbete mellan institutioner på alla nivåer av utbildningen och därigenom öka deras intellektuella och undervisningsmässiga kapacitet. Uppmuntra lärarnas rörlighet, i syfte att ge studierna en europeisk dimension och bidra till att förbättra lärarnas yrkeskvalifikationer. Uppmuntra studenternas rörlighet genom att göra det möjligt för dem att fullgöra en del av sina studier i en annan medlemsstat, i syfte att bidra till att befästa utbildningens europeiska dimension. Uppmuntra kontakter mellan elever i Europeiska unionen och främja den europeiska dimensionen i deras utbildning. Främja ett akademiskt erkännande av examensbevis, studieperioder och andra kvalifikationer med målet att underlätta utvecklingen av en öppen europeisk sfär för utbildning. Främja öppen undervisning och distansundervisning i verksamhet inom ramen för detta program. samband med Stimulera utbyte av information och erfarenheter så att mångfalden och egenarten hos medlemsstaternas utbildningssystem blir en källa till berikande och ömsesidig stimulans. När det gäller yrkesutbildning är huvudmålet för Leonardo da Vinci-programmet att genomföra kompletterar och medlemsstaternas åtgärder. Huvudmålen för programmet är följande: yrkesutbildningsstrategi som stödjer en – – till övergång Stödja förbättring av systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna genom att förbättra kvaliteten på grundläggande yrkesutbildning och möjligheterna för ungdomars på förvärvsarbete, medlemsstaternas system för fortsatt yrkesutbildning, stödja yrkesorientering och yrkesvägledning, främja lika möjligheter för män och kvinnor när det gäller yrkesutbildning, förbättra kvaliteten på yrkesutbildningen för de personer som är missgynnade på arbetsmarknaden, på grund av, till exempel, socioekonomiska, geografiska eller etniska faktorer, fysiska eller mentala funktionshinder eller bristande eller otillräckliga kvalifikationer som är av sådan art att de riskerar social utslagning. kvaliteten förbättra Stöd till förbättringen av åtgärder för yrkesutbildning, inbegripet samarbete mellan universitet och näringsliv när det gäller företag och arbetstagare: nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet i syfte att ta hänsyn till de 17 tekniska förändringarna och deras effekter på arbetet och de kvalifikationer och färdigheter som krävs, investering i fortsatt yrkesutbildning för arbetstagare, överförande av tekniska nyheter inom ramen för samarbetet mellan företag och universitet på den fortsatta yrkesutbildningens område samt främjande av lika möjligheter för män och kvinnor. – Stöd till utvecklingen av språklig kompetens, kunskap och spridning av nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet. 9. 2 Skäl för åtgärden - Behov av gemenskapsfinansierat stöd Med tanke på den höga kostnaden för deltagande i programmen och Rumäniens i budgethänseende svåra situation är stöd från Phare-programmet synnerligen viktigt. - Val av tillvägagångssätt Genom Rumäniens deltagande i de berörda programmen, vilket finansieras med ett bidrag från den nationella budgeten, kompletterat med ett bidrag från Phare, får landets medborgare möjlighet att samarbeta med medborgare i EU:s nuvarande medlemsstater. Integreringen av rumänska medborgare i gemenskapens nätverk kommer utan tvekan att bidra till att framtida medlemskap. förbereda Rumänien för ett - Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat Eftersom projekten kommer att väljas ut utifrån kvalitativa kriterier, kommer det faktiska resultatet bara att kunna bedömas med utgångspunkt i de rumänska företagens och institutionernas förmåga att delta i de ansökningsomgångar som kommissionen kommer att utlysa i samband med de två programmen. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden De förfaranden för uppföljning och utvärdering som ingår i Leonardo da Vinci II- och Sokrates II-programmen (särskilt vad gäller utvärdering, i enlighet med besluten om upprättande av de två programmen) kommer också att tillämpas på finansiering av åtgärder för vilka rumänska mottagare kan komma i fråga. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A AVSNITT III I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. 18 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster 2000-2006 Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Övriga tjänster Totalt 1 1 2 1 1 2 10. 2 Total budgetkonsekvens av personal Totalt Beräkningsmetod (totala kostnader för perioden 2000-2006) euro Fast anställda (*) 1 512 000 2 män x 7 år x 108 000 Tillfälligt anställda Övriga tjänster Totalt 1 512 000 (*) Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen grundar sig på budgetposterna A1, A2, A4, A5 och A7). 19 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden euro Budgetrubrik Samman- lagt Beräkningsmetod (årlig kostnad för åtgärden) A 7010 - tjänsteresor 13 000 1 100 euro x 12 tjänsteresor per år A 7031 - kommittéer 26 000 A 7030 - övriga möten 28 000 Resekostnader tvådagarsmöten* Resekostnader tvådagarsmöten* och dagtraktamente för 27 deltagare och dagtraktamente för 29 deltagare i i Totalt 7 000 74 000 Resekostnader och dagtraktamente för rumänska experter som deltar i 4 möten under i genomsnitt 7 dagar * 2 företrädare vid 12 kommitté- och underkommittémöten (8 för Sokrates och 4 för Leonardo da Vinci) och 1 företrädare vid 3 kommittémöten för Sokrates. 2 företrädare vid 5 möten för Leonardo da Vinci och 1 deltagare vid 19 möten för Sokrates. De ovannämnda utgifterna kommer att täckas med de intäkter (artikel 4. 2 tredje strecksatsen i budgetförordningen) som erhålls från Rumänien (se punkterna 5. 3 och 7. 4 i denna finansieringsöversikt). 20 * * *