title: Ottende oversigt over statsstøtte i Den Europæiske Union

eurovoc_concepts:
EU statistics
European Union
State aid
aid policy
report

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 11. 4. 2000 KOM(2000) 205 endelig OTTENDE OVERSIGT OVER STATSSTØTTE I DEN EUROPÆISKE UNION ( beretning fra Kommissionen ) 22 INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING. 7 Baggrund. 7 Bemærkninger til de anvendte begreber. 9 DEL I - STØTTE TIL FREMSTILLINGSVIRKSOMHED. 11 Størrelsen af og tendenserne i støtten. 11 Samlede tal for EU. 11 Støtteformål. 17 Støtte til andre sektorer og formål. 24 Skibsbygningsindustrien. 24 Stålindustrien. 27 Motorkøretøjsindustrien. 28 Udenlandske direkte investeringer. 29 Afgifter i forbindelse med CO2-emissioner. 29 Støttetyper. 31 Ad hoc-statsstøtte. 33 Tysk statsstøtte til de nye delstater. 36 DEL II - LANDBRUGSSTØTTE. 37 - FISKERISTØTTE. 39 DEL III DEL IV - STØTTE TIL KULINDUSTRIEN. 43 - STØTTE TIL TRANSPORTSEKTOREN. 47 DEL V - STØTTE TIL FINANSIELLE TJENESTEYDELSER. 53 DEL VI DEL VII - STØTTE TIL TURISME, MEDIER OG KULTUR. 55 DEL VIII - STØTTE TIL BESKÆFTIGELSE OG UDDANNELSE. 57 DEL IX - DEN SAMLEDE NATIONALE STØTTE I EU. 59 RESULTATER. 63 KONKLUSIONER. 65 BILAG I Teknisk bilag. 71 BILAG II Statistisk bilag. 81 BILAG III EU - Fonde og - instrumenter. 119 33 TABELLER OG FIGURER Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 1994-1998 Årlige beløb i faste priser (1997). 11 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU Årlige beløb 1994-1998*. 12 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU Årlige gennemsnit 1994–1996 og 1996–1998. 13 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1996-1998 Opdeling af støtte efter sektor og formål. 19 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994–1996 og 1996–199 Opdelt efter hovedformå. 20 Støtte til skibsbygningsindustrien 1996-1998 i procent af skibenes kontraktværdi. 25 Udviklingsstøtte til skibsbygning, som EU har truffet beslutning om. 26 Skibsbygning – Samlede nybygninger, der har modtaget statsstøtte. 26 Statsstøtte til motorkøretøjsindustrien i 1994-1998 (Omfatter ikke sager under anmeldelseslofterne). 28 Statsstøtte til udenlandske direkte investeringer foretaget af SMV. 29 Statsstøtte til afgiftsordninger i forbindelse med CO2-emissioner. 30 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1996 – 1998 Opdelt efter støttetype. 31 Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og luftfart I EU I perioden 1992-1998. 34 Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed,finansielle tjenesteydelser og luftfart. Årlige gennemsnit 1994-1996 og 1996-1998. 35 Gennemsnitlige årlige udgifter til landbrug over de nationale budgetter i perioden 1994–1996 og 1996–1998. 37 Fiskeristøtte i procent af bruttoværditilvæksten i sektoren, beregnet på basis af landed mængder og gennemsnitspriser, og absolutte beløb. Årlige gennemsnit 1994–1996 og 1996–1998. 41 EU-interventioner i fiskerisektoren inden for rammerne af de fællesmarkedsordninger og strukturpolitikken 1994-1998. 41 Statsstøtte til kulindustrien 1994–1996 og 1996-1998. 46 Statsstøtte til jernbaner i procent af bruttotilvæksten for indenlandske transporttjenester 1994–1996, 1996–1998. 49 Statsstøtte til transportsektoren Årlige beløb 1994-1998. 52 Statsstøtte til turisme, medier og kultur via særlige programmer i perioderne 1994–1996 og 1996–1998. 56 Statsstøtte til beskæftigelse og uddannelsei perioderne 1994–1996 og 1996–1998. 58 Samlet gennemsnitlig årlig national støtte i medlemsstaterne i 1994-1996 og 1996-1998. 59 Samlet national støtte i medlemsstaterne i procent af BNP, pr. beskæftiget og i procent af de offentlige udgifter i perioderne 1994-1996 og 1996-1998. 60 Samlet statsstøtte i medlemsstaterne 1994-1996 og 1996–1998 Opdelt på hovedsektorer. 61 Statsstøtte pr. capita i Den Europæiske Union Årlige gennemsnit i perioden 1996–1998. 62 Tabel 1 Tabel 2 Tabel 3 Tabel 4 Tabel 5 Tabel 6 Tabel 7 Tabel 8 Tabel 9 Tabel 10 Tabel 11 Tabel 12 Tabel 13 Tabel 14 Tabel 15 Tabel 16 Tabel 17 Tabel 18 Tabel 19 Tabel 20 Tabel 21 Tabel 22 Tabel 23 Tabel 24 Tabel 25 Tabel 26 44 STATISTISK BILAG Tabel A1 Tabel A2 Tabel A3 Tabel A4 Tabel A5/1-15 Tabel A5/16 Tabel A6/1-15 Tabel A6/16 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed I løbende priser 1994-1998 (national valuta). 82 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed I løbende priser 1994-1998 (I EUR). 83 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed I faste priser 1994-1998 (I EUR). 84 Tysk statsstøtte til nye delstater - Årligt gennemsnit 1994-1998. 85 Statsstøtte I alt opdelt efter medlemsstat – gennemsnit 1994-1998. 86 Statsstøtte I alt EU 15 – gennemsnit 1994-1998. 101 Statsstøtte I alt opdelt efter medlemsstat - Årligt gennemsnit 1994-1998. 102 Statsstøtte I alt EU 15 - Årligt gennemsnit 1994-1998. 117 EU – FONDE OG – INSTRUMENTER Tabel A Tabel B Tabel C1 Tabel C2 FIGURER Figur 1 Figur 2 Figur 3 Årlige EU – udgifter. 129 Andre EU – instrumenter. 130 EU’s Årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat (1994-1996). 131 EU’s Årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat (1996-1998). 132 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed I procent af værditilvæksten. 15 Støtte til F&U, SMV, miljøbeskyttelse og energibesparende foranstaltninger i procent af støtten til fremstillingsvirksomhed. 21 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed Opdelt i budgetfinansiering og tabt skatteprovenu 1996-1998. 32 55 66 INDLEDNING Baggrund 1. 2. 3. Behovet for at opretholde en fri og loyal konkurrence anses for at være et af de grundlæggende principper i Den Europæiske Union. Ved hjælp af EU's konkurrencepolitik tilstræber Kommissionen at bidrage til at styrke den europæiske industris konkurrenceevne, sikre en effektiv konkurrence på det indre marked og skabe betingelserne for, at markederne kan være velfungerende, og samtidig tage højde for Europas særlige sociale markedsøkonomi. Et centralt element i konkurrencepolitikken er EU's statsstøttekontrol, hvis fordele er indlysende. forhindre en effektiv Statsstøtte kan ødelægge den frie konkurrence ved at ressourceallokering og udgøre en trussel mod det indre markeds enhed. I mange tilfælde nedsætter ydelsen af statsstøtte den økonomiske velstand og svækker virksomhedernes incitamenter til at forbedre effektiviteten. Støtte sætter endvidere de mindre effektive virksomheder i stand til at overleve på bekostning af de mere effektive. De heraf følgende markedsfordrejninger kan medføre spændinger mellem regeringer og undertiden modforanstaltninger fra tredjelandes side, hvilket kan udgøre en kilde til yderligere ineffektivitet. Det enestående kontrolsystem, som findes i hele Den Europæiske Union og også i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, sigter på at rette op på denne manglende effektivitet. På grundlag af en række aftalte grundlæggende principper, som er fast forankrede i de europæiske traktater, yder dette kontrolsystem et vigtigt bidrag til, at fordelene ved det indre marked og den fælles valuta kan udnyttes fuldt ud. For at sikre, at statsstøttepolitikken fortsat er retfærdig, skal den praktiske anvendelse af dens grundlæggende principper imidlertid udvikles for at holde trit med de økonomiske og teknologiske forandringer og fremkomsten af nye politiske målsætninger. Siden offentliggørelsen af den foregående oversigt er Amsterdam- traktaten blevet ratificeret, og der er blevet lagt øget vægt på f. eks. miljøbeskyttelse og beskæftigelse. Der er enighed om, at indgriben fra EU's eller regeringernes side er berettiget i visse situationer for at rette op på markedssvigt og endvidere styrke alene via markedskræfterne. De politikker, imidlertid konkurrencefordrejende virkninger minimeres. Medlemsstaterne råder over en række instrumenter, og det er af afgørende betydning, at de økonomisk mest effektive anvendes til at opnå den foreliggende målsætning. Og selv hvis det viser sig, at statsstøtte er det mest EU's effektive konkurrenceregler, som til stadighed udvikles. som ikke kan gennemføres en sådan indgriben skal instrument, tildelingen overholde stadig heraf skal af indgår som Overvågning og opfølgning af de nationale statsstøtteudgifter væsentlige dele af Kommissionens statsstøttepolitik, som ledsages af en politik for gennemsigtighed i forbindelse med kontrollen med og anvendelsen af statsstøtte. Offentliggørelsen af denne ottende oversigt er udtryk for Kommissionens og alle medlemsstaterne vilje til at bidrage til denne politik. Indsamling og offentliggørelse af oplysninger om den forenelige støtte, der er udbetalt, er et effektivt middel, der giver Kommissionen mulighed for at demonstrere, at den til stadighed holder nøje øje med resultaterne af sin kontrolpolitik. Og på grund af den høje grad af kontrol, som de nationale regeringer er underkastet, er det vigtigt, at disse resultater er almindelig kendte og underkastes nærmere undersøgelse i EU. Oversigten udgør således allerede et godt grundlag for en nyorientering af statsstøttepolitikken, selv om - og med undtagelse af støtte, der endnu ikke er tilbagebetalt - den ikke analyserer støtte, som ikke blev godkendt af Kommissionen som følge af 77 4. 5. manglende forenelighed med fællesmarkedet. Når de nye instrumenter i form af et statsstøtteregister og en resultattavle er indført i fremtiden, vil Kommissionen råde over en række værktøjer, der giver mulighed for en fortsat regulering af statsstøttepolitikken. Efterhånden som statsstøttepolitikken i Den Europæiske Union udvikles, skal den tage højde for den internationale sammenhæng og navnlig de multilaterale forpligtelser, som WTO-reglerne pålægger. Støtte til landbrug er f. eks. fuldstændig underkastet WTO-aftalen om landbrug, mens ikke- landbrugsvarer og -produkter er underkastet WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. støtte til fordel for Der er indgået bilaterale forpligtelser på grundlag af Europaaftalerne med de central- og østeuropæiske lande, som nu søger om optagelse i EU. Disse aftaler indeholder en klar forpligtelse til at følge EU's statsstøtteregler, og der er stadig behov for en fuldstændig overholdelse af disse regler, idet det første skridt i denne henseende er at sørge for gennemsigtighed. Der er undertegnet bilaterale aftaler med andre lande, og i de fleste tilfælde er der medtaget bestemmelser om statsstøttekontrol. Bestemmelser om gennemsigtighed er af afgørende betydning og bør derfor gennemføres i en tidlig fase. Denne oversigt er derfor et eksempel på, hvilken grad af gennemsigtighed EU forventer af alle sine handelspartnere. 88 Bemærkninger til de anvendte begreber 6. 7. 8. 9. 1 2 Kommissionen har siden 1988 regelmæssigt offentliggjort oversigter over statsstøtte. Den første oversigt dækkede perioden 1981-1986, og de efterfølgende oversigter blev ajourført hvert andet år1. For at fremme gennemsigtigheden, forelægge mere ajourførte oplysninger og give Kommissionen mulighed for på et tidligt tidspunkt at opspore nye tendenser på statsstøtteområdet og derfor reagere hurtigere på ændrede forhold besluttede Kommissionen i 1998 at udarbejde disse oversigter hvert år. Den ottende oversigt, som dækker perioden 1994-1998, er den anden årlige oversigt. i tæt tjenestegrene har Kommissionens samarbejde med medlemsstaterne udarbejdet de tal, der er anvendt i denne oversigt. Historiske data, som har dannet grundlag for de tidligere oversigter, er blevet ajourført i forhold til tal for 1998. Endvidere er de historiske data blevet ajourført, således at de nu indeholder tal for offentlig støtte, som ifølge Kommissionens undersøgelse udgør "ikke-anmeldt" støtte. Oplysningerne er også blevet ændret, hvis støtten er tilbagebetalt. Endelig har medlemsstaterne fortsat kontrolleret og om nødvendigt ændret en lille del af de historiske data, hvilket sikrer en forholdsvis høj pålidelighed for tallene. statsstøtte, medtages Såfremt Kommissionen under hensyntagen til de ændrede forhold når frem til, at en foranstaltning, som tidligere blev anset for ikke at udgøre statsstøtte, alligevel indeholder fuldt ud i oversigten. F. eks. støttebeløbet konkluderede Kommissionen i december 1998 efter en undersøgelse af den irske aktieselskabsskat (Irish Corporation Tax), at denne eksisterende ordning udgør statsstøtte. Som følge af denne beslutning er omfanget af statsstøtte i Irland steget markant, hvis man sammenligner perioden 1996-1998 med perioden 1994-1996, selv om denne stigning ikke er udtryk for en bevidst ændring af den irske regerings statsstøttepolitik. og femten medlemsstater Oversigten dækker national statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, som er ydet af de af Kommissionen. Generelle undersøgt foranstaltninger og offentlige subsidier, som enten ikke påvirker samhandelen og fordrejer konkurrencevilkårene eller ydes i henhold til EF-traktatens artikel 86, stk. 22, behandles ikke i oversigten. Oversigten omfatter statsstøtte, som ydes til fremstillingsvirksomhed, landbrug, fiskeri, kul, transport - jernbaner, indenlandske vandveje, sø- og luftfart - og finansielle tjenesteydelser. I overensstemmelse med de forbedringer, der allerede er indarbejdet i de foregående oversigter, er den sektormæssige dækning blevet yderligere udvidet. Oplysninger om støtte, der er ydet specifikt til turisme, medier og kultur, er for første gang blevet analyseret. I betragtning af den stigende betydning af støtte, der ydes til fremme af nedsættelse af CO2-emissioner og andre udstødningsgasser, er støtte til dette formål også Referencer: SEC (88) 1981 SEC (90) 1165 SEC (92) 1384 KOM(95) 365 KOM(97) 170 KOM(98) 417 KOM(99) 148 Virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, eller som har karakter af fiskale monopoler, er underkastet denne traktats bestemmelser, navnlig konkurrencereglerne, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem. Udviklingen af samhandelen må ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod Fællesskabets interesse. 99 medtaget. Endelig indgår oplysninger om støtte til beskæftigelse og uddannelse i alle sektorer af økonomien for første gang i oversigten. 10. Ved sammenligningen af tendenser og mønstre for de enkelte medlemsstaters nationale statsstøtte er analysen baseret på de årlige gennemsnit for treårsperioden 1996-1998. Hvor det er skønnet formålstjenligt, er de årlige gennemsnit for perioden 1994-1996 angivet til sammenligning3. I betragtning af, at de årlige tal ikke altid gør det muligt at drage pålidelige konklusioner om de skiftende mellem- og i sammenligningsøjemed. Med hensyn til de tre nye medlemsstater Finland, Sverige og Østrig, der tiltrådte EU i 1995, foretages sammenligningerne mellem perioden 1994-1996 og 1996-1998 med henholdsvis to- og treårige gennemsnit. Dette vil ikke længere være nødvendigt fra og med den niende oversigt. For at gøre gennemsnittene for de to perioder sammenlignelige er alle tal angivet i faste 1997- priser4. oplysninger langsigtede tendenser, anvendes generelt disse ikke 11. En generel redegørelse for den anvendte metodologi findes i det tekniske bilag (bilag I). Det statistiske bilag (bilag II) indeholder de grundlæggende statistiske oplysninger om national statsstøtte til fremstillingsvirksomhed og den samlede nationale statsstøtte. EF-fonde og -instrumenter er derfor ikke medtaget i tallene for den nationale statsstøtte. En oversigt over disse fonde og instrumenter og de pågældende oplysninger findes i bilag III. 3 4 Da grundprincippet for sammenligning af treårsperioder, der indebærer et års overlapning, er anvendt, svarer den årlige ottende oversigts referenceperiode (1994-1996) til den toårige sjette oversigts referenceperiode (1994-1996). Tal for støtte til fremstillingsvirksomhed i løbende priser findes i bilag II, det statistiske bilag om national statsstøtte. 1100 DEL I - STØTTE TIL FREMSTILLINGSVIRKSOMHED Størrelsen af og tendenserne i støtten 12. Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed tegner sig for 35% af den samlede støtte, der ydes i Fællesskabet, og tiltrækker således fortsat mere støtte end nogen anden sektor. Analysen af denne støtte er derfor fortsat det vigtigste element i oversigten. Samlede tal for EU 13. Tabel 1 viser størrelsen af den årlige støtte til fremstillingsvirksomhed i EU i perioden 1994-1998. Tabel 1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 1994-1998 Årlige beløb i faste priser (1997) i mio. EUR 1994 1995 1996 1997 1998 EUR 15 EUR 12 40341 39615 38441 34486 33357 33730 32470 29702 28400 Ovenstående tal bekræfter, at den nedadgående tendens, man siden 1993 har kunnet observere for støtte ydet i EU, igen gør sig gældende5. ses ligeledes Der til fremstillingsvirksomhed udtrykkes i procent af værditilvæksten og pr. beskæftiget i denne sektor6. nedadgående tabel 2, tendens støtte når en i 5 6 Sammenlignet med oplysningerne i den syvende oversigt er ovenstående tal alle en smule lavere som følge af medlemsstaternes ajourføringer. Da en lille, men ikke nøjagtig målelig del af støtten går til servicesektoren, kan tallene være en smule overvurderede. 1111 Tabel 2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU Årlige beløb 1994-1998* 1994** 1995 1996 1997 1998 I % af værditilvækst 3,0 2,8 2,5 2,3 2,0 I EUR pr. beskæftiget 1357 1298 1182 1151 1007 * ** i faste 1997-priser skøn for EUR 15 Udtrykt i procent af værditilvæksten inden for fremstillingsvirksomhed har der konstant været et fald i støtteniveauet siden 1994. Den gennemsnitlige støtte pr. beskæftiget inden for fremstillingsvirksomhed er faldet hvert år fra 1 357 EUR i 1994 til 1 007 EUR i 1998. 1122 Sammenligning af medlemsstaterne 14. Tabel 3 viser den gennemsnitlige statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i de enkelte medlemsstater7 i perioden 1994-19968 og 1996-1998, udtrykt i procent af bruttoværditilvæksten og i støttebeløb pr. beskæftiget i sektoren. Der er også anført absolutte støttebeløb. Tabel 3 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU Årlige gennemsnit 1994–1996 og 1996–1998 I % af værditilvækst I EUR pr. beskæftiget I mio. EUR 1994-1996 1,3 1996-1998 1,4 1994-1996 654 1996-1998 719 1994-1996 455 1996-1998 495 2,5 2,6 3,8 : : 4,8 2,3 1,6 1,7 1,3 5,5 2,2 1,1 1,4 0,8 0,6 2,8 1,9 2,9 2,6 : : 4,9 2,1 1,6 2,0 1,9 4,4 2,3 1,1 1,0 0,8 0,7 2,3 1376 1252 1941 451 8783 925 769 928 895 909 2419 1400 702 263 421 317 1093 1433 1434 435 6021 997 691 959 1131 1458 1955 1476 735 188 441 334 931 607 16201 3080 13121 592 1883 366 3607 240 11040 46 602 272 330 732 712 11463 2856 8607 616 1800 391 4481 416 8864 48 629 195 344 1358 1454 1292 1113 38531 32639 Østrig Belgien Danmark Tyskland -Gamle delstater -Nye delstater Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 Gennemsnit i 1997-priser. 7 8 Tyskland er delt op i de gamle og nye delstater for klart at vise den forskellige udvikling i de to tyske områder, der er præget af den enestående tilpasningsproces af de nye delstaters økonomi til en markedsøkonomi. Det bemærkes, at som i den sjette oversigt er gennemsnittet af tallene for 1994-1996 i tabel 1, som ikke indeholder tal for de nye medlemsstater i 1994, en smule lavere end det samlede EU- gennemsnit i tabel 3. 1133 15. Det gennemsnitlige støtteniveau for fremstillingsvirksomhed i EU i perioden 1996- 1998 er på ca. 33 mia. EUR, hvilket er et faldt på 15% i forhold til 1994-1996. Dette fald svarer stort set til det, der fremgik af den foregående oversigt. Det fremgår klart af tabel 3, at det faldende støtteniveau i absolutte tal i EU næsten udelukkende kan tilskrives den fortsat faldende støtte i de nye tyske delstater og Italien. Mens der også er registreret fald i Belgien, Spanien og Portugal, er støtteniveauet steget i de ti øvrige medlemsstater. Af disse ti medlemsstater synes støtteniveauet at have en gradvis opadgående tendens på lang sigt i Østrig, Danmark, Irland, Luxembourg og Sverige. Der er derfor fortsat store forskelle i medlemsstaternes absolutte støtte til fremstillingsvirksomhed. 16. Når man ser på de generelle forskelle i EU ud fra en samhørighedsvinkel, fremgår det af tabel 3, at støtten i de fire samhørighedslande er steget fra 8% til over 9% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i EU. De fire store økonomiers andel er faldet fra 84% i den foregående periode til 80% i oversigtsperioden. I den forbindelse skal det også bemærkes, at der ikke blot ydes national statsstøtte til fremstillingsvirksomhed, men også EU-støtte via strukturfondene (se bilag III). I relative tal er det de fire samhørighedslande, der drager størst fordel af denne støtte, idet deres relative støttesituation er forbedret til et niveau, der bedre afspejler deres svagere socio-økonomiske situation. Det er imidlertid afgørende for disse EU- instrumenters effektivitet, at de ikke opvejes af en uafbalanceret udvikling i brugen af statsstøtteforanstaltninger. 1144 17. Udtrykt i procent af værditilvæksten ses den højeste støtte til fremstillingsvirksomhed i 1996-1998 i Grækenland og Italien (se figur 1). Begge disse lande ligger stadig over EU-gennemsnittet, selv om den langsigtede faldende tendens i Italien fortsætter. Selv om den stigning, der er registreret i Irland, i vidt omfang skyldes, at der for første gang i denne tabel er medtaget tal for den irske skatteordning, som nu er ved at blive afviklet, ligger den nationale statsstøtte i Irland fortsat under EU-gennemsnittet. Figur 1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed I procent af værditilvæksten (årlige gennemsnit 1994–1996 og 1996–1998) 6 5 4 t n e c o r p 3 2 1 0 AU* B DK D GR E FIN* F IRL I L NL P S* UK EUR 15 1994 - 1996 1996 - 1998 *iperioden1993-1995vardisselandeendnuikkemedlemafEU. 1155 18. Trods et fortsat stærkt fald har Italien med hensyn til støtten pr. beskæftiget ligget fulgt af på en førsteplads blandt medlemsstaterne i perioden 1996-1998, Luxembourg, Irland, Danmark og Tyskland. Det høje, men faldende tal for de nye tyske delstater skyldes både den betydelige støtte, der ydes, og et stærkt fald i antallet af ansatte inden for fremstillingsvirksomhed i denne del af Tyskland. Det fortsatte fald viser, at den omstruktureringsproces, der fulgte Tysklands forening i 1990, allerede toppede i de foregående oversigtsperioder. Samtidig er støtten pr. beskæftiget i de gamle delstater blandt de laveste i EU. De lande, der giver den laveste støtte er (i faldende orden) Portugal, Det Forenede Kongerige og Sverige. 1166 Støtteformål 19. Støtte til fremstillingsvirksomhed opdeles efter hovedformål eller sektor på følgende måde: Horisontale formål - Forskning og udvikling - Miljø - Små og mellemstore virksomheder - Handel - Energibesparende foranstaltninger - Andre formål (primært redning og omstrukturering) Særlige sektorer - Skibsbygningsindustrien - Stålindustrien - Andre sektorer Regionale formål - Regioner, der henhører under artikel 87, stk. 3, litra a) - Regioner, der henhører under artikel 87, stk. 3, litra c) små eller og mellemstore I nogle medlemsstater kanaliseres støtte, der er klassificeret under forskning og udvikling gennem sektorspecifikke F&U- og SMV-programmer. Endvidere kan støtte, der er klassificeret under hovedformålet regionalstøtte og godkendt på grundlag af rammebestemmelserne for regionalstøtte, rent faktisk være udbetalt til små og mellemstore uddannelse beskæftigelse. virksomheder, virksomheder, udvikling, imidlertid forskning og og til Der bør derfor udvises varsomhed, hvis man vil forsøge at bedømme de forskellige hovedformåls skiftende betydning over en længere periode, navnlig når det drejer sig om forskelle medlemsstaterne imellem. Tabel 4 viser opdelingen af støtten til fremstillingsvirksomhed efter formål i perioden 1994-1998, mens tabel 5 viser ændringerne for de tre hovedformål i løbet af perioden. 20. Tabel 4 viser, at i oversigtsperioden blev 57% af støtten til fremstillingsvirksomhed i EU anvendt til regionale formål, således at det meste af støtten gik til de mindst velstående områder, nemlig regioner efter artikel 87, stk. 3, litra a)9. Tallene omfatter støtte på i gennemsnit 3 514 mio. EUR pr. år, som er ydet til de nye tyske delstater via Treuhandanstalt (THA) og dens afløsere. Hvis man ikke tog højde for denne særlige støtte, ville regionalstøtte udgøre 52% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed (stigning i forhold til 47% i den foregående periode). 21. Støtte til horisontale formål kommer ind på en andenplads med 35%. Her er forskning og udvikling10 højest prioriteret, efterfulgt af støtte til små og mellemstore virksomheder. I kategorien af støtte til horisontale formål indgår imidlertid også 8% rednings- og omstruktureringsstøtte til fremstillingsvirksomhed. I modsætning til ovennævnte formål opvejes denne sidstnævnte støttes særdeles konkurrenceforvridende følger normalt ikke af væsentlig positive eksterne virkninger. En sådan støtte skal derfor underkastes en meget streng kontrol. Der redegøres yderligere for støtten i punkt 38, ad hoc-støtte. 9 10 Der findes en liste over disse regioner i bilag I, punkt 9. 2. Som anført i bilag I, punkt 11. 1, kan F&U-tallene i tabel 4 være undervurderede. 1177 22. Kun ca. 8% af industristøtten i EU går til særlige sektorer, og over to tredjedele går til skibsbygnings- og stålindustrien (se tabel A5/16. ) Da disse sektorer ofte findes i regioner, der er berettigede til regionalstøtte, har støtte til disse sektorer også et mere overordnet regionalpolitisk formål. 1188 Tabel 4 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1996-1998 Opdeling af støtte efter sektor og formål B SEKTOR / FORMÅL DK AU D GR E FIN F IRL I L NL P S i % UK EUR 15 Horisontale formål Forskning og udvikling Miljø SMV Handel Energibesparelse Andre formål (herunder redning og omstrukturering) Særlige sektorer 11 99 Skibsbygning Andre sektorer Regionale formål Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 69 30 10 15 0 1 12 3 0 3 29 23 6 54 16 1 16 2 0 20 13 0 13 33 33 0 90 24 33 3 4 27 0 9 8 <1 1 1 0 27 10 1 9 0 2 5 5 3 2 68 5 63 2 0 0 1 1 0 0 1 1 0 97 0 97 33 10 1 15 0 1 6 52 37 15 15 11 4 72 36 1 17 10 7 1 11 9 2 17 17 0 52 27 1 7 3 0 13 8 4 4 40 25 15 40 5 0 1 1 0 33 5 0 5 55 0 55 23 3 0 8 2 0 10 4 2 2 72 3 69 33 7 4 21 1 0 0 0 0 0 67 67 0 82 20 10 3 4 34 11 6 6 0 12 12 0 65 6 0 6 0 5 48 17 6 11 18 0 18 44 10 13 16 0 4 0 0 0 0 56 56 0 39 11 0 21 6 1 0 1 1 0 60 44 16 3 1 5 1 4 I ALT 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 10 Tabel 5 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994–1996 og 1996–1998 Opdelt efter hovedformål i % Horisontale formål Særlige sektorer Regionale formål 1994 - 1996 1996 -1998 1994 -1996 1996 -1998 1994 -1996 1996 -1998 Østrig Belgien Danmark Tyskland heraf Treuhand Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 75 41 86 20 14 26 74 62 22 27 33 75 40 35 40 31 68 54 90 27 2 33 72 52 40 23 32 82 65 44 39 35 3 34 13 6 2 62 2 8 9 9 2 9 48 0 1 11 3 13 9 5 2 52 11 8 5 5 0 6 17 0 1 8 22 25 1 73 45 84 13 23 31 69 65 65 17 12 65 59 58 29 33 1 68 31 96 15 17 40 55 72 67 12 18 56 60 57 23. Hvad over angår udviklingen til tid fremstillingsvirksomhed mellem de forskellige hovedformål, har det samlede regionalstøtteniveau ligget ret konstant. Bortset fra Grækenland er ingen af de inden øvrige medlemsstater med for fremstillingsvirksomhed, EU-gennemsnittet, samhørighedslande. regionalstøtte over fordelingen støtten andele ligger der af af af Støtten til særlige sektorer udviser for første gang et fald ikke blot i hele EU, men også i næsten alle medlemsstater. Den tilsyneladende stigning i Finland skyldes, at støtten til skibsbygningsindustrien først blev indberettet for perioden 1996-1998. På et år-til-år-grundlag er sektorstøtten også faldende i dette land. Grunden til dette generelle fald er det stærke fald i støtten til stålindustrien og den faldende støtte til skibsbygningsindustrien i de fleste lande. Det forholdsvis høje, men faldende niveau i Spanien skyldes den omstruktureringsstøtte, der er ydet til skibsbygningsindustrien. 2200 I modsætning til den generelle nedadgående tendens for støtte til særlige sektorer viser den samlede stigende tendens i forbindelse med støtte til horisontale formål sig ikke i alle medlemsstater. Mens andelen af denne form for støtte er steget i otte lande, er den faldet i de øvrige syv og er fortsat høj i Danmark, Finland og Nederlandene. dvs. støtte støtte, 24. Hvis der imidlertid ses bort fra rednings- og omstruktureringsstøtten, som udgør en betydelig del af den horisontale støtte - den vil blive analyseret nedenfor under ad hoc-støtte - giver en analyse af den resterende vigtige del af den horisontale og energibesparende foranstaltninger, et lidt andet billede: nu ses der stigninger i 9 forskelle medlemsstater. Af medlemsstaterne imellem med hensyn til statsstøtte til disse fire formål, som generelt anses for at skabe vigtige eksterne virkninger. Selv om det, navnlig for Grækenlands række støtteforanstaltninger, der er klassificeret som regionalstøtte, også støtter horisontale formål, kan der ikke ses bort fra, at statsstøttepolitikken i mange medlemsstater i højere grad har været rettet mod disse formål siden 1994-1996. til F&U, SMV, miljøbeskyttelse vedkommende, de meget fremgår fremgår tallene, store figur klart ikke en af at 2 Figur 2 Støtte til F&U, SMV, miljøbeskyttelse og energibesparende foranstaltninger i procent af støtten til fremstillingsvirksomhed d e h m o s k r i v s g n i l l i t s m e r f l i t n e t t ø t s f a t n e c o r P 100 80 60 40 20 0 1994-1996 1996-1998 AU B DK D GR E FIN F IRL IT L NL P SW UK EUR 15 2211 25 Følgende tendenser og mønstre for støtte til fremstillingsvirksomhed gør sig gældende i de enkelte medlemsstater: - I Østrig kan generelle stigninger tilskrives en øget støtte til F&U og regionalstøtte. Foruden Danmark, Finland og Nederlandene tegner den horisontale støtte i Østrig sig for den største andel af støtten til fremstillingsvirksomhed, hvor F&U, miljø og SMV er hovedmodtagerne. Den sektorspecifikke støtte, hvoraf hovedparten ydes til stålindustrien, er lav. - Den nedadgående tendens i forbindelse med støtteniveauet i Belgien skyldes, at en enkelt sektorordning blev afskaffet i 1996, mens støtten i absolutte tal har ligget forholdsvis konstant på alle andre områder. Som følge heraf er andelen af støtte til horisontale og regionale formål steget. - - - - - - I Danmark ydes 90% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed til støtte for horisontale formål. Den absolutte stigning i statsstøtten til fremstillingsvirksomhed kan tilskrives den højere støtte til energibesparende foranstaltninger og miljøbeskyttelse, hovedsagelig i form af fritagelser for energi-/CO2-afgifter. Den faldende sektorspecifikke støtte (9%) afspejler faldet i støtte til skibsbygning. Regionalstøtten i Danmark er den laveste i EU. af stiger støtte, andelen horisontal som I Tyskland regionalstøtten falder. Mere en to tredjedele af denne støtte, som tegner sig for 27%, hvilket er lavt i forhold til EU-gennemsnittet, går til F&U og SMV. Den sektorspecifikke støtte (5%) falder fortsat. Den vigtigste støtte er regionalstøtte (68%), hvoraf mindre end halvdelen omfatter Treuhand-støtte til de nye delstater. Denne støtte er faldet betydeligt i absolutte tal i løbet af referenceperioderne. efterhånden I Grækenland er hovedparten af støtten klassificeret som regionalstøtte, som er steget i løbet af de to perioder. I Spanien går 33% af støtten til horisontale formål og hovedsagelig til SMV og F&U, hvor støtten er steget siden 1994-1996. Den sektorspecifikke støtte tegner sig for 52% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed og afspejler en fortsat støtte til skibsbygningsindustrien. Det generelle fald i sektorstøtten kan tilskrives et betydeligt fald i støtten til stålindustrien. I Finland går 72% af støtten til horisontale formål, hovedsagelig F&U og SMV. Stigningen i det absolutte støtteniveau kan tilskrives støtte til skibsbygning, som blev indberettet for første gang i 1997. I Frankrig har støtten til de horisontale formål F&U, miljø, energibesparende foranstaltninger og SMV ligget forholdsvis stabilt i absolutte tal. Den generelle stigning inden for fremstillingsvirksomhed kan tilskrives en betydelig stigning i regionalstøtten sammen med en stigning i støtten til skibsbygningsindustrien og en enkelt ad hoc-sag. - Med undtagelse af støtte til særlige sektorer har der i Irland været tale om stigninger i absolutte tal i forbindelse med mange formål og sektorer. Den største stigning kan imidlertid udelukkende tilskrives medtagelse af oplysninger om ICT for perioden 1996-1998. 2222 - - - - - - I Italien er det absolutte støtteniveau faldet i forbindelse med alle sektorer og formål. Da faldet i regionalstøtten imidlertid er forholdsvis mindre end på andre områder, er dens andel steget i løbet af de to referenceperioder. I Luxembourg er den vigtigste støtte regionalstøtte (67%), som er steget en smule i løbet af de to perioder. Støtten på alle andre områder ligger forholdsvis stabilt. I Nederlandene er den horisontale støtte (82%) langt den største post, og den ligger betydeligt højere end i de fleste lande bortset fra Danmark. Den absolutte stigning i støtte kan tilskrives de øgede midler til miljøbeskyttelse og energibesparende foranstaltninger, hvilket i vidt omfang skyldes fritagelser for energi-/CO2-afgifter. I Portugal blev de små stigninger i støtten til SMV og energibesparende foranstaltninger fuldstændig opvejet af det betydelige fald i støtten til stålindustrien. Mens den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed er faldet, er andelen af horisontal og regional støtte steget. I Sverige går 44% af støtten til horisontale formål, hovedsagelig SMV og F&U. Stigningen i det absolutte støtteniveau kan tilskrives stigningen i miljøstøtte, som kun til dels blev opvejet af et lille fald i regionalstøtten. I Det Forenede Kongerige tegner regionalstøtten (60%), hvoraf mere end en fjerdedel ydes i Nordirland, sig for den største andel af støtten til fremstillingsvirksomhed. Den absolutte stigning i støtteniveauet i Det Forenede Kongerige kan tilskrives en stigning på 6% i regionalstøtten. Den horisontale støtte tegner sig for 39%, hvoraf støtte til F&U og SMV udgør de største enkeltposter. I ovenstående analyse indgår kun mønstre og tendenser i forbindelse med udgifter til national statsstøtte. En del af disse udgifter samfinansieres af EU- midler, som også kommer fremstillingsvirksomheder i EU til gode. Tal for EU-finansieringen er angivet særskilt i bilag III. 2233 Støtte til andre sektorer og formål Skibsbygningsindustrien 26. Inden for skibsbygningsindustrien, der er en sektor under fremstillingsvirksomhed, har støtten i oversigtsperioden fulgt bestemmelserne i det syvende direktiv om støtte til skibsbygningsindustrien11, der var gældende fra den 1. januar 1991 til den 31. december 1998. Det blev derefter erstattet af Rådets forordning 1540/98. således en illustration af de støtteintensiteter, Tabel 6 viser kontraktrelateret driftsstøtte til nybygninger, ombygninger og fiskefartøjer og er som Kommissionen sætter skibsbygningsdirektivet. Støtteloftet i det direktiv, der var gældende i oversigtsperioden, var 4,5% af kontraktværdien for både skibe, hvis kontraktværdi var på under 10 mio. EUR, og for ombygninger, og 9,0% af kontraktværdien for skibe, hvis kontraktværdi var på over 10 mio. EUR. i henhold til lofter for I perioden Ud over driftsstøtte har skibsbygningsindustrien også modtaget støtte til omstrukturering. gennemsnitlige 1996-1998 omstruktureringsstøtte 903 mio. EUR om året og blev givet i Tyskland (200 mio. EUR), Grækenland (8 mio. EUR), Spanien (594 mio. EUR), Frankrig (90 mio. EUR) og Portugal (11 mio. EUR). Dette er en stærk stigning i forhold til de 655 mio. EUR, der blev ydet i perioden 1994-1996 i følgende lande: Belgien (27 mio. EUR), Tyskland (292 mio. EUR), Grækenland (10 mio. EUR), Spanien (326 mio. EUR). udgjorde den Som følge af faldet i driftsstøtte i alle lande undtagen Frankrig faldt det samlede gennemsnitlige støtteniveau til denne sektor en smule fra 1 551 mio. EUR i 1994-1996 til 1 549 mio. EUR i 1996-1998. Når støtten til skibsbygning sættes i forhold til værditilvæksten i sektoren, kan man observere det høje støtteniveau til sektoren. Ifølge tabel 3 udgør støtte til fremstillingsvirksomhed 2,3% af sektorens værditilvækst. I modsætning hertil udgjorde støtte til skibsbygning ca. 22% af sektorens værditilvækst i faktorpriser i perioden 1996-1998. 11 EFT L 380 af 31. 12. 1990. 2244 Tabel 6 Støtte til kontraktværdi skibsbygningsindustrien 1996-1998 i procent af skibenes 1996 Større skibe Min- dre skibe I alt Min- dre skibe 1997 Større skibe I alt Min- dre skibe 1998 Større skibe I alt Østrig Belgien Danmark Tyskland Frankrig Finland Spanien Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige 4,5 4,5 0,0 4,3 - 4,5 3,1 9,0 6,7 9,0 8,0 - 9,0 4,8 8,9 6,6 9,0 7,4 - 8,7 3,2 4,5 4,5 0,0 0 2,9 - 4,5 3,2 9,0 6,4 9,0 5,3 7,6 - 9,0 3,8 8,9 6,3 9,0 5,3 7,4 - 8,9 3,6 4,5 4,5 0 0 0,5 - 4,5 2,6 9 6,4 9 3,1 4,3 - 9 4,4 8,1 6,4 8,6 3,1 3,9 - 8,9 4,1 4,3 6,0 6,0 0 8,7 8,7 - - - * Mindre skibe er skibe, der har en kontraktværdi på under 10 mio. EUR. For denne type skibe er den maksimalt tilladte støtteintensitet i henhold til det syvende skibsbygningsdirektiv 4,5% af kontraktværdien. Større skibe er skibe med en kontraktværdi på over 10 mio. EUR. For denne type skibe er den maksimalt tilladte støtteintensitet i henhold til det syvende skibsbygningsdirektiv 9,0% af kontraktværdien. NB: En tankestreg betyder manglende oplysninger, mens et 0 betyder ** - "ingen støtte". 2255 27. Den gennemsnitlige årlige statsstøtte til den europæiske skibsbygningsindustri I perioden 1996–1998 til bygning af skibe til udviklingslande faldt til 72 mio. EUR. Dette udgør et fald på 65% i forhold til det årlige gennemsnit på 203 mio. EUR, der blev ydet i perioden 1994–1996. Støttens fordeling på lande fremgår af tabel 7. Tabel 7 Udviklingsstøtte til skibsbygning, som EU har truffet beslutning om Tyskland Spanien Nederlandene Frankrig I alt 1994 189 0 0 0 189 1995 106 58 34 40 238 1996 101 33 48 0 182 i mio. EUR 1998 3,0 0 7,5 0 1997 7 9 9 0 25 10,5 28. For at sætte ovennævnte støttetal ind i en sammenhæng indeholder tabel 8 oplysninger om det samlede antal skibe, som modtog støtte i perioden 1994- 1998. Som man kunne forvente, modsvares det højeste niveau inden for nybygninger i 1995 af, at drifts- og udviklingsstøtten til den europæiske skibsbygningsindustri også toppede i 1995. Tabel 8 Skibsbygning – Samlede nybygninger, der har modtaget statsstøtte Danmark Tyskland Spanien Finland Frankrig Italien Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige 1994 23 79 39 - 39 38 58 6 9 1995 21 153 72 - 72 111 73 0 12 1996 18 35 3 3 67 49 0 6 1997 13 65 40 8 0 14 28 0 3 1998 5 50 10 4 28 37 22 0 0 I alt 285 514 181 171 156 2266 Stålindustrien 29. I stålsektoren, en sektor under fremstillingsvirksomhed, gik hovedparten af støtten i oversigtsperioden til omstrukturering og vedrørte otte sager, som blev godkendt på grundlag af EKSF-traktatens artikel 95. Der blev i oversigtsperioden også ydet statsstøtte til EKSF-produkter efter bestemmelserne i det femte og sjette sæt stålstøtteregler fra henholdsvis 1991 og 199612. Støtte til efter rammebestemmelserne fra 1988 for visse stålsektorer, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten13. EKSF-stålsektoren reguleret sektorer uden blev for Denne støtte beløb sig til et årligt gennemsnit på ca. 260 mio. EUR i 1996-1998, hvilket er et betydeligt fald på over 80% sammenlignet med den foregående periode 1994-1996, da det årlige gennemsnit var på 1 530 mio. EUR. I disse tal indgår ikke de marginale støttebeløb, der er ydet til sektoren i forbindelse med ordninger inden for F&U og miljøbeskyttelse. De viser imidlertid, at den betydelige omstrukturering og de deraf følgende kapacitetsnedskæringer, der har været gennemført siden 1994 i de nye tyske delstater, Spanien, Italien, Portugal, Irland og Østrig, nu stort set er afsluttet. 12 Kommissionens beslutning nr. 3855/91/EKSF af 27. 11. 1991 og 2496/96/EKSF af 18. 12. 1996 om fællesskabsregler for støtte til jern- og stålindustrien. 13 Rammebestemmelser for statsstøtte til visse jern- og stålsektorer, som ikke er omfattet af EKSF- traktaten, 13. 12. 1988 2277 Motorkøretøjsindustrien 30. Selv om der ikke findes støtteordninger I EU, der specielt gælder for denne undersektor, ydes der statsstøtte til sektoren, primært i form af regionalstøtte, redningsstøtte og omstruktureringsstøtte. Medlemsstaternes tildeling af denne form for støtte er fortsat underlagt strenge begrænsninger på grundlag af særlige rammebestemmelser for motorkøretøjsindustrien. På grund af det meget lille antal sager er det ret vanskeligt på nuværende tidspunkt at drage konklusioner om den generelle tendens. En sammenligning af de to perioder viser dog et fald på 18% fra 581 mio. EUR til 477 mio. EUR. Tabel 9 Statsstøtte til motorkøretøjsindustrien i 1994-1998 (Omfatter ikke sager under anmeldelseslofterne) 1994 - 0 298 36 - 0 227 0 0 - 12 1995 0 32 3 318 0 0 0 7 0 0 0 1996 10 0 340 202 0 83 0 0 103 0 72 i mio. EUR 1998 2 6 163 9 0 52 7 0 0 0 101 1997 26 0 59 1 6 6 109 6 0 1 66 Østrig Belgien Tyskland Spanien Finland Frankrig Italien Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige I alt 573 360 810 280 340 2288 Udenlandske direkte investeringer 31. Offentlige støtteforanstaltninger til udenlandske direkte investeringer uden for EU kan udgøre statsstøtte. De kan dog også være forenelige med den fælles interesse, hvis de fremmer den europæiske industris konkurrenceevne, f. eks. ved at støtte små og mellemstore virksomheder eller bidrage til opnåelse af andre fællesskabsmål, som f. eks. tilpasningen af overgangsøkonomierne eller den økonomiske udvikling i den tredje verden. Siden 1993 har medlemsstaterne foreslået der efterfølgende er blevet godkendt af Kommissionen. Medlemsstaterne begynder gradvist at samle oplysninger om sådanne ordninger, og nedenfor gives en foreløbig oversigt over denne type statsstøtte i hele EU. De omhandlede programmer henvender selv om deres geografiske dækningsområde er verdensomspændende, og de opfylder således behovet for at styrke støtten til EU's væsentligste beskæftigelseskilder, samtidig med at det internationale aspekt styrkes. specifikke målsætninger, sig kun til SMV, ordninger med enkelte disse Tabel 10 Statsstøtte til udenlandske direkte investeringer foretaget af SMV 1994 1995 1996 1997 1998 i mio. EUR Tilskud Lån Garantier 9,7 0,0 2,5 10,8 1,6 8,3 I alt 12,2 20,7 9,4 0,8 11,4 21,6 6,3 0,8 26,0 33,2 18,0 0,4 10,0 28,4 Afgifter i forbindelse med CO2-emissioner 32. I kategorien "støtte til miljøbeskyttelse" indgår en underkategori af ordninger, indført med henblik på at nedbringe som en række medlemsstater har emissionerne af CO2 og andre gasser fra forbrændingen af fossile brændstoffer samt støtte brugen af vedvarende energikilder. Hovedbegrundelsen for sådanne ordninger er, at EU og de enkelte medlemsstater skal opfylde de forpligtelser, de har påtaget sig som led i Kyoto-protokollen, og den mere generelle politiske målsætning om at opnå bæredygtig udvikling. Der anvendes to statsstøttetyper - ofte kombineret - skattefritagelser og tilskud. De pågældende medlemsstater har generelt indført ordninger, som pålægger afgifter på energi eller emissioner af CO2, NOx og SOx. Da det kun er meget få lande, har indført medlemsstaterne givet udtryk for bekymring med hensyn til, at den ekstra afgiftsbyrde kan resultere i, at deres industriers konkurrencemæssige stilling undermineres. Afgiftsordningerne er derfor blevet indført gradvis, således at energiintensive industrier indrømmes midlertidige fritagelser. foranstaltninger, sådanne videre indtil der har 2299 Et andet element ved mange af de pågældende statsstøtteordninger er det ekstra incitament, som gives erhvervslivet i form af tilskud til indførelse af moderne teknologi, som vil øge brugen af vedvarende energikilder og bidrage til energibesparelser og nedbringelse af emissionerne. Tilskuddene betales af provenuet fra emissionsafgifterne eller over det almindelige budget. På nuværende tidspunkt har Danmark, som tegner sig for langt hovedparten af denne støtte, Nederlandene, Tyskland, Sverige og Det Forenede Kongerige indført sådanne foranstaltninger. I den nærmeste fremtid forventes mange andre medlemsstater at følge trop. Tabel 11 Statsstøtte til afgiftsordninger i forbindelse med CO2-emissioner i mio. EUR 1994 1995 1996 1997 1998 165 90 165 196 164 0 2 0 2 4 0 6 2 4 4 6 1 4 2 6 1 0 0 22 1 Danmark Tyskland Nederlandene Sverige Det Forenede Kongerige I alt 169 102 180 209 187 3300 Støttetyper 33. Tabel 12 giver en oversigt over forskellige typer støtte, der anvendes i medlemsstaterne. Tabel 12 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1996 – 1998 Opdelt efter støttetype STØTTETYPE i % Gruppe A Gruppe B Gruppe C Gruppe D Tilskud Skattefri- tagelser Kapital- interesser Bløde lån Skatte- udsæt- telser Garantier I ALT Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Forenede Kongerige 76 60 63 58 97 88 84 28 60 55 93 66 84 60 94 0 28 31 12 0 <1 3 47 29 37 6 19 7 18 1 0 4 0 0 0 3 1 13 7 4 0 0 2 3 0 EUR 15 58 23 4 19 4 6 23 3 9 13 9 0 1 2 5 7 18 2 11 0 1 0 1 0 0 0 1 0 0 0 8 0 0 1 1 5 3 1 5 0 0 1 3 4 2 0 2 0 0 1 3 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Den generelle situation i perioden 1996-1998 er stort set den samme som i perioden 1994-1996, der fremgik af den sjette oversigt. Langt de hyppigste støtteformer i EU er stadig tilskud, rentegodtgørelser og skattefritagelser, der er klassificeret som gruppe A-foranstaltninger. I denne gruppe - og med undtagelse af Frankrig - anvendes direkte tilskud hyppigere end skattefritagelser. 34. Støtte i form af kapitalinteresser, klassificeret under gruppe B, udgør kun 4% af den samlede støtte til I en medlemsstat, nemligFrankrig, er kapitalinteresser imidlertid af forholdsvis stor betydning. fremstillingsvirksomhed i EU. 3311 35 Støtteformerne i gruppe C omfatter lån til lave rentesatser og skatteudsættelser. Mens skatteudsættelser - hovedsagelig fremskyndet afskrivning og oprettelse af skattefri reserver - er den mindst udbredte støtteform i EU, med undtagelse af sig for 8% af den samlede støtte til Nederlandene, hvor den tegner fremstillingsvirksomhed, er bløde lån et vigtigt instrument i Tyskland, Østrig, Sverige og Finland. 36. Garantier, gruppe D, tegner sig fortsat for en forholdsvis lille andel af den samlede støtte i alle medlemsstater. Figur 3 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed Opdelt i budgetfinansiering og tabt skatteprovenu 1996-1998 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 37. AU B DK D GR E FIN F IRL I L NL P S UK EUR 15 Budgetfinansiering Tabt skatteprovenu I figur 3 er støtten til fremstillingsvirksomhed opdelt efter finansieringsmåde. tilskud, kapitalinteresser, bløde lån og Budgetfinansiering, der består af garantier, er den foretrukne måde at finansiere støtte på i EU. Dette gælder navnlig Østrig og Spanien, hvor al støtte eller så godt som al støtte finansieres over budgettet, samt Finland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige, hvor over 90% af støtten er finansieret på denne måde. I modsætning hertil er tabt skatteprovenu, dvs. Skattelettelser og skatteudsættelser, mest anvendt i Belgien, Danmark, Frankrig, Irland og Italien. 3322 Ad hoc-statsstøtte 38. Ovenstående analyse af statsstøtteoplysninger er et forsøg på at kortlægge de mellem- og langsigtede tendenser i EU-medlemsstaterne. Oplysningerne vedrører imidlertid ikke kun statsstøtte på grundlag af ordninger, der fremmer horisontale, sektorbestemte eller regionale formål, men omfatter også ad hoc-statsstøtte, dvs. Støtte ydet uden for sådanne ordninger. Da en analyse af de støttebevilgende myndigheders anvendelse af finansielle mekanismer, der ikke på forhånd er definerede, kaster et lys over de mere kortfristede krav til medlemsstaternes statsstøttepolitik, redegøres der nedenfor for ad hoc-støtte. Det giver et klarere billede både af den nuværende situation og de underliggende tendenser i EU. For fuldstændighedens skyld henvises der også til ad hoc-støtte til luftfart og finansielle tjenesteydelser. interessant 39. Størstedelen af ad hoc-støtten ydes som omstrukturerings- eller redningsstøtte til virksomheder. Den sektormæssige opdeling af støtte til dette formål er ulige og afspejler ofte vigtige strukturændringer inden for visse områder af EU-økonomien. Inden for fremstillingsvirksomhed blev lidt over 50% af ad hoc-støtten i perioden 1994-1996 og 42% af ad hoc-støtten i perioden 1996-1998 f. eks. ydet til omstrukturering af virksomheder i stål- og skibsbygningssektorerne. Resten har næsten udelukkende været ydet til redning eller omstrukturering af ca. 55 virksomheder. I modsætning hertil ydes ad hoc-støtte i de nye tyske delstater til omstruktureringsformål i en række sektorer. tusinder af virksomheder Fordelingen af denne type ad hoc-støtte inden for fremstillingsvirksomhed er derfor mere ensartet. i 40. Oplysningerne I den sjette og den syvende oversigt tydede på, at ydelse af ad hoc- støtte til fremstillingsvirksomhed I EU toppede I 1993/94. De aktuelle oplysninger bekræfter denne tendens. Som det fremgår af tabel 13, er ad hoc-støtten faldet fra 11% af støtten til fremstillingsvirksomhed I 1994 til 4% I 1998. Hvis man lægger ovennævnte støtte til de nye tyske delstater til, er faldet noget større, nemlig fra 37% I 1994 til 12% I 1998. Den samlede ad hoc-støtte er faldet fra 18 mia. EUR til 7 mia. EUR. I modsætning til denne tendens er ad hoc-støtten til finansielle tjenesteydelser fortsat steget. 3333 Tabel 13 Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og luftfart I EU I perioden 1992-1998 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 I mio. EUR I mio. EUR I % af samlet støtte til fv I mio. EUR I % af samlet støtte til fv I mio. EUR I % af samlet støtte til fv I % af samlet støtte til fv I mio. EUR I mio. EUR I % af samlet støtte til fv I mio. EUR I % af samlet støtte til fv I % af samlet støtte til fv 2422 6 5236 12 4483 11 3482 9 3126 9 3624 11 1339 5161 13 8774 20 10692 26 6480 17 4693 14 3522 10 2329 4 8 39062 100 44797 100 40341 100 39615 100 34486 100 33730 100 29702 100 795 478 2060 2811 3062 3171 97 2425 2371 1395 1635 295 7583 14802 18078 14393 12025 11843 7134 Ad hoc-støtte til frem. virk. Treuhand- støtte* Samlet støtte til frem. virk. Ad hoc-støtte til finansielle tjenesteydel. Ad hoc-støtte til luftfart Ad hoc-støtte I alt * støtte I Tyskland ydet via Treuhandanstalt (THA) eller Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) ** fv : fremstillingsvirksomhed 41. årlige ad hoc-støtte tabel 14 sammenlignes den gennemsnitlige I til fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og luftfart, herunder støtte til omstruktureringen af industrien i de nye tyske delstater (Treuhand), i perioderne 1994-1996 og 1996-1998. I forhold til de 11 mia. EUR, der i den foregående periode blev ydet til fremstillingsvirksomhed, er den samlede støtte faldet til lidt faldt på EU-niveau. På over 6 mia. EUR, hvilket medlemsstatsniveau har støtten kun været stigende i Frankrig og Nederlandene. De øvrige lande har alle indberettet faldende ad hoc-støtte, og det største fald er sket i Tyskland. Med et fald på over 4 mia. EUR kan det generelle fald i ad hoc-støtte i EU for hovedpartens vedkommende tilskrives Tyskland. Støtten er imidlertid stadig forholdsvis høj i Tyskland, Frankrig, Italien og Spanien. et betydeligt er 42. Hvad angår de forskellige støtteformer, der anvendes i forbindelse med ydelse af støtte til fremstillingsvirksomhed, udgør tilskud over halvdelen, bløde lån og kapitalinteresser henholdsvis 28 og 18%, mens garantier kun udgør 5%. 3344 43. Hvis man sammenligner tabel 14 med tabel 3, kan man se, hvilken betydning ad hoc-støtten spiller for den generelle tendens i forbindelse med støtte til fremstillingsvirksomhed. Af det samlede fald på 5,5 mia. EUR, der fremgår af tabel 3, kan næsten 5 mia. EUR tilskrives faldet i ad hoc-støtte. 44. Hvad angår tjenesteydelser, er ad hoc-støtten faldende i alle medlemsstater bortset fra Frankrig og Italien. I disse to lande har den nylige stærke stigning i ad hoc- støtten til deres respektive finansielle tjenesteydelser bidraget til den generelle stigning. Det toppet, da strukturtilpasningerne stort set er fuldført i denne sektor, og at ad hoc-støtten til tjenesteydelser vil falde, som det var tilfældet med støtten til luftfart. at ydelsen af imidlertid, støtte er forventes Tabel 14 Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og luftfart. Årlige gennemsnit 1994-1996 og 1996-1998 Fremstillingsvirksomhed i mio. EUR Tjenesteydelser i mio. EUR 1994-1996 64 1996-1998 26 28 4 1994-1996 1996-1998 7905 7288 10 955 197 17 1671 29 129 3835 3514 8 757 1 566 17 808 50 28 267 461 2427 46 393 288 2985* 823 252 136 11006 6103 3847 4231 Østrig Belgien Danmark Tyskland heraf Treuhand Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige I alt Gennemsnit i 1997-priser *herunder én ad hoc-sag i mediesektoren. 3355 Tysk statsstøtte til de nye delstater 45. I oversigtsperioden fortsatte omorganiseringen af økonomien i de nye tyske delstater. Tysklands forening har en særlig betydning for EU's statsstøttepolitik. I 1996-1998 blev der årligt ydet gennemsnitligt 8,6 mia. EUR i støtte til fremstillingsvirksomhed i de nye delstater. Selv om støtten ligger på et meget højt niveau, er der tale om et markant fald i forhold til 1994-1996, hvor den var på 13 mia. EUR. Dette fald går endvidere hånd i hånd med et fald i støtten til de gamle delstater, der er faldet fra 3 mia. EUR i perioden 1994–1996 til 2,8 mia. EUR i perioden 1996-1998. Tabel A4 i bilag II viser støtten til de nye delstater opdelt efter støttetype. (THA), der selskaber via Treuhandanstalt I oversigtsperioden blev der også ydet støtte til privatisering af de tidligere statslige statsejede holdingselskab, der administrerer, tilpasser og privatiserer de tidligere østtyske offentlige virksomheder, og Treuhandanstalts efterfølger, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte af Kommissionens beslutninger om THA's aktiviteter fra 1991, 1992 og 1995, udgjorde nogle af disse foranstaltninger støtte. Dette var som regel tilfældet, når THA stillede garantier for lån, som banksektoren ydede til markedsrente til dårligt kørende virksomheder. På samme måde optog THA selv lån til markedsrente for derefter at yde lån til virksomhederne til samme rente. Sonderaufgaben Som det fremgår er det (BvS). Med undtagelse af en række særlige aspekter i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering14 fandt de normale statsstøtteregler anvendelse på de nye tyske delstater i perioden 1996-1998. THA/BvS stillede årligt garantier for gennemsnitlig 1 456 mio. EUR og lån på gennemsnitlig 8 581 mio. EUR til rådighed. Kommissionen mener på basis af sin hidtidige erfaring, at 20% af disse beløb må betragtes som støtte, og de indgår derfor i oversigten. I samme periode blev der anvendt tilskud til udgifter på gennemsnitlig 1 507 mio. EUR om året. 14 Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, EFT C 368 af 23. 12. 1994, og Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, EFT C 288 af 9. 10. 1999. 3366 DEL II – LANDBRUGSSTØTTE 46. Inden for sektorer som f. eks. landbrug, hvor der eksisterer en veletableret EU- politik, fastlægges grænserne for nationale støtteordninger i høj grad af den fælles politik. Selv om EF-traktatens artikel 87-89 således principielt også gælder for landbruget som for andre sektorer af økonomien, hedder det i artikel 36, at det er Rådet, der beslutter, i hvilket omfang disse artikler skal finde anvendelse på landbrugssektoren. Rådet har på dette grundlag begrænset medlemsstaternes muligheder for at give statsstøtte på en række områder, som f. eks. : (i) Støtte til markederne for de fleste landbrugsprodukter (der er indført fælles markedsordninger ved en række rådsforordninger). Støtte, der ydes på grundlag af EU-midler (dvs. EUGFL), kan kun udbetales efter Rådets regler, i henhold til hvilke der bl. a. er etableret en fælles ordning for interventionsopkøb og eksportrestitutioner og - i henhold til reformerne fra maj 1992 - godtgørelser for prisnedsættelser i de forskellige sektorer i forbindelse med tvungen braklægning. (ii) Støtte til effektivisering af landbrugsstrukturerne (Rådets forordning (EØF) nr. 950/97). for Reglerne landbrugsbedrifter hovedsagelig rådsforordning, og denne form for støtte samfinansieres til dels af EU. støtte til produktive indeholdt investeringer på ovennævnte tildeling af er i 47. Tabel 15 viser de gennemsnitlige årlige udgifter over de nationale budgetter, herunder direkte betalinger, reducerede produktionsomkostninger og generelle tjenester på EU-niveau. Tabel 15 Gennemsnitlige årlige udgifter til landbrug over de nationale budgetter i perioden 1994–1996 og 1996–1998 i mio. EUR 1994-1996 1996–1998 EUR 15 14. 515 13. 339 3377 48. Det er værd at understrege, at begrebet samlet national støtte omfatter forskellige støttekategorier, hvis relevans i forbindelse med konkurrencepolitik varierer en del. Man kan således med nogen ret hævde, at støtte til foranstaltninger i forbindelse med f. eks. produktive investeringer og reklame formentlig påvirker handelen langt mere end støtte, der blot er vederlag for tjenester, for f. eks. adgang til at benytte et landområde, eller støtte som skal afbøde tab i forbindelse med naturkatastrofer. Nogenlunde samme argument kan gælde for støtte, der juridisk set er statsstøtte, men som finansieres over parafiskale afgifter, hvor den økonomiske byrde udelukkende bæres af støttemodtagerne selv. For nærmere oplysninger om arten af og mønstrene for den samlede landbrugsstøtte i EU henvises til Kommissionens årlige redegørelse "The Agricultural Situation in the Community". 3388 DEL III - FISKERISTØTTE 49. Inden for fiskerisektoren er de nationale støtteordninger nært forbundet med den fælles fiskeripolitik og de begrænsninger, der herigennem pålægges erhvervet med henblik på opfyldelsen af fælles målsætninger. Når man anskuer omfanget af den nationale støtte, skal man derfor ikke udelukkende se på dens konsekvenser for konkurrencesituationen, men også på, om den bidrager til at opfylde den fælles målsætning om at skabe de betingelser, der er nødvendige for at sikre fiskerisektorens levedygtighed og fremtid. 50. Markedet for fiskeri er derfor organiseret med henblik på at stabilisere priserne og harmonisere fællesmarkedet. Reglerne for udøvelse af fiskeri giver sikkerhed for en bedre udnyttelse af de disponible ressourcer med henblik på at bevare dem på et optimalt niveau samtidig med, at fiskerne garanteres en relativ stabilitet i adgangen til disse ressourcer. Disse foranstaltninger suppleres med internationale aftaler, der giver mulighed for at opretholde eller endog udvide adgangen til ressourcer uden for EU's farvande. Endvidere er formålet med integreringen af fiskeristrukturforanstaltningerne i strukturfondene at sikre strukturelle tilpasning, der er nødvendig for at nå den fælles fiskeripolitiks målsætning, ved at gøre støtte til sektoren betinget af, at målsætningen, som er ligevægt mellem ressourcer og udnyttelse, følges. Derfor har statsstøtte kun en berettigelse, hvis den er i overensstemmelse med denne politik. 51. Statsstøttereglerne i denne sektor er et resultat af udviklingen af den fælles fiskeripolitik. Kriterierne og ordningerne for EU's strukturstøtte til fiskeri- og akvakultursektoren og forarbejdningen og markedsføringen af produkterne er fastsat i Rådets forordning nr. 2468/9815. Sideløbende med udviklingen af den fælles fiskeripolitik er der udviklet retningslinjer for gennemgang af statsstøtte til fiskerisektoren 16. Det er inden for rammerne af disse retningslinjer, at Kommissionen forvalter de undtagelser fra princippet om statsstøttes uforenelighed med fællesmarkedet (EF-traktatens artikel 87, stk. 1), der er omhandlet i gennemførelsesbestemmelser hertil. På grund af den pågående revision af EU's strukturfonde, herunder det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF), vil retningslinjerne også i den nærmeste fremtid undergå en revision. EF-traktatens artikel stk. 87, og og 3, 2 i Retningslinjerne vedrører alle foranstaltninger, som indebærer en finansiel fordel af enhver art, der direkte eller indirekte finansieres via budgetmidler, som står til rådighed for offentlige myndigheder (nationale, regionale eller lokale i myndigheder). Statsstøtte overensstemmelse med målsætningerne for den fælles politik. Støtten må ikke have bevarende karakter; den skal tværtimod virke befordrende for en rationalisering og effektivisering af produktionen og afsætningen af fiskerivarer, der skal lette og fremskynde processen for sektorens tilpasning til den nye situation, den står over for. berettiget, derfor hvis kun den er er 15 EFT L 312 af 20. 11. 1998, s. 19. 16 EFT C 100 af 27. 3. 1997, s. 12. 3399 Støtten skal mere konkret stimulere til gennemførelse af udviklings- og tilpasningsforanstaltninger, som de normale markedsvilkår ikke alene kan bringe i stand som følge af sektorens stive struktur og virksomhedernes begrænsede finansieringsevne. Den skal føre til varige forbedringer, således at fiskerisektoren kan fortsætte med at udvikle sig alene på basis af sin indtjening på markedet. Støtten må derfor tidsbegrænses, så den kun ydes i den tid, der er nødvendig til at gennemføre de ønskede forbedringer og tilpasninger. støtte i Der gælder derfor følgende principper: - Statsstøtte må ikke være til hinder for anvendelsen af reglerne i den fælles fiskeripolitik. Navnlig er eksportstøtte eller samhandelen med fiskerivarer i EU uforenelig med fællesmarkedet. - Når de gældende forordninger giver mulighed herfor, f. eks. på det strukturpolitiske område, kan medlemsstaterne yde statsstøtte, forudsat at støtten udformes under hensyntagen til målsætningen for de fælles forskrifter, så der ikke opstår risiko for, at disses fulde virkning trues eller svækkes. Sådanne foranstaltninger skal derfor indgå i de forskellige programmeringsinstrumenter, der omhandles i EU-forskrifterne. - Statsstøtte, der ydes uden krav om en forpligtelse fra modtagernes side, og som har til formål at forbedre virksomhedernes situation og deres likviditet, eller som beregnes i forhold til den producerede eller afsatte mængde, varernes pris, produktionsanlægget eller produktionsmidlerne, og som bevirker en nedsættelse af modtagernes produktionsomkostninger eller en forbedring af deres indkomst, er, hvis den antager form af støtte til driften, uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen undersøger i hvert enkelt tilfælde disse former for støtte, når de er direkte forbundet med en omstruktureringsplan, der skønnes at være forenelig med fællesmarkedet. 52. Tabel 16 indeholder en oversigt over den gennemsnitlige støtte, som medlemsstaterne har ydet til denne sektor i de to perioder 1994-1996 og 1996- 1998. Tabel 16 viser også de samme tal i procent af værditilvæksten, der er beregnet på basis af landede mængder og gennemsnitspriser, mens tabel 17 er en oversigt over EU-støtten til EU's fiskerflåde, til afsætning samt til første trin i forarbejdningen af fiskerivarer. 4400 Tabel 16 Fiskeristøtte i procent af bruttoværditilvæksten* i sektoren, beregnet på basis af landede mængder og gennemsnitspriser, og absolutte beløb. Årlige gennemsnit 1994–1996 og 1996–1998 i % af værditilvæksten i mio. EUR 1994-1996 1996-1998 1994-1996 1996-1998 - - 2,4 2,3 7,9 0,2 3,3 14,4 3,5 7,7 8,1 1,1 0,8 7,9 3,3 4,4 3,7 2,3 9,9 4,1 2,3 7,7 3,7 7,2 6,9 1,6 0,9 8,1 3,6 3,9 1,87 9,57 15,96 0,94 64,52 3,48 32,62 13,39 105,75 - 4,52 2,43 8,45 3,05 9,97 16,44 13,87 44,83 2,00 24,53 13,86 81,26 - 6,29 2,53 9,13 30,16 31,96 293,66 259,71 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 Gennemsnit i 1997-priser * De anvendte tal for værditilvæksten omfatter ikke forarbejdningsvirksomhed og produktion på land. Tabel 17 EU-interventioner i fiskerisektoren inden for rammerne af de fælles markedsordninger og strukturpolitikken 1994-1998. i mio. EUR 1994 1995 Garanti 35,5 39,2 1996 34,1 1997 33,5 1998 21,2 Udvikling 403,5 480,7 475,1 390,4 502,4 4411 4422 DEL IV - STØTTE TIL KULINDUSTRIEN 53. I de to perioder, som denne oversigt dækker, var støtte til kulindustrien, for så vidt angik EKSF-kulprodukter, reguleret af Kommissionens beslutning nr. 3632/93/EKSF, der blev vedtaget på grundlag af EKSF-traktatens artikel 95. Denne beslutning udløber den 23. juli 2002, når EKSF-traktaten udløber. Ifølge Kommissionens tidligere beslutning, 2064/86/EKSF, skulle driftsstøtte, gamle forpligtelser og ordninger for sociale ydelser anmeldes til Kommissionen. Imidlertid skulle hverken gamle forpligtelser eller ordninger for sociale ydelser officielt godkendes på grundlag af de relevante statsstøttebeslutninger ifølge følgende regler: - hvad angår gamle forpligtelser, måtte "ikke overstige de faktiske gamle forpligtelser" for sociale ydelser, såfremt støtten medførte, at - hvad angår ordninger "forholdet mellem ydelserne pr. ansat minearbejder og ydelserne pr. modtager bringes på samme niveau som det tilsvarende forhold i de andre industrigrene". Hvis denne betingelse ikke var opfyldt, blev de beløb, der lå over loftet, eksplicit tilladt i beslutninger. fra blev 1993 beslutningen et i led Ifølge forskellige godkendelsesprocessen, for sociale kommissionsbeslutninger om godkendelse af støtte. Ordninger ydelser bliver ikke i beslutningerne. Siden 1994 indgår gamle forpligtelser derfor i Kommissionens årsberetninger om støtte til kulindustrien, hvorimod social støtte ikke indgår. fortsat behandlet som tidligere og indgår normalt gamle optræder forpligtelser og de de i I beslutning nr. 3632/93/EKSF om statsstøtte til kulindustrien blev reglerne vedrørende støtte også strammet op, således at støttebegrebet nu omfatter: - enhver direkte eller indirekte foranstaltning eller intervention fra de offentlige myndigheders side, som har forbindelse med produktionen, markedsføringen og udenrigshandelen, og som giver kulindustrivirksomhederne en økonomisk fordel ved at lette de byrder, de normalt selv skulle have båret, selv om de offentlige budgetter ikke belastes - anvendelsen af de afgifter, obligatoriske, og som direkte eller indirekte kommer kulindustrien til gavn - støtteelementer, der eventuelt er indeholdt i finansieringsforanstaltninger, som medlemsstaterne træffer over for kulvirksomheder, og som ikke kan betragtes som risikovillig kapital ydet til et selskab efter sædvanlig praksis i en markedsøkonomi. som de offentlige myndigheder har gjort For at opnå større gennemsigtighed skulle medlemsstaterne endvidere senest den 31. december 1996 opføre støtte på deres "offentlige budgetter på nationalt, regionalt eller lokalt plan" eller lade dem indgå "i fuldstændig ækvivalente mekanismer". Desuden skal enhver støtte, som en virksomhed har modtaget, være angivet sammen med dennes resultatopgørelse "som en særskilt indtægt i forhold til omsætningen. " Endelig mellem produktionsomkostningerne og en salgspris, som de kontraherende parter frit "forskellen driftsstøtte defineres som 4433 har aftalt under hensyntagen til betingelserne på verdensmarkedet. " Beslutning nr. 3632/93/EKSF bestemmer også, at "ordninger, der er i kraft den 31. december 1993, i henhold til hvilke der er ydet støtte i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2064/86/EKSF, (…) og som er knyttet til aftaler mellem producenter og forbrugere, der er omfattet af undtagelsen i henhold til EØF-traktatens artikel 85, stk. 3, og/eller en tilladelse i henhold til EKSF- traktatens artikel 65, skal inden 31. december 1996 bringes i overensstemmelse med" den nye beslutning 3632/93/EKSF. For Tysklands og Spaniens vedkommende er dette resulteret i en stigning i støttebeløbet fra statsbudgettet, eftersom referenceprissystemerne for kul er blevet ophævet. 54. De to nævnte beslutninger gav mulighed for at yde støtte til yderligere omstrukturering, modernisering og rationalisering i kulindustrien for at forbedre sektorens konkurrenceevne. Imidlertid er størstedelen af EU's kulproduktion import fra stadig ikke, og vil tredjelande og det på trods af en noget forbedret produktivitet og et stort fald i antallet af beskæftigede. Da verdensmarkedet for kul er stabilt med rigelige leverancer fra en lang række forskellige kilder, og risikoen for vedvarende leveringsstop er minimal, selv på lang sigt og med stigende efterspørgsel efter kul, er det nødvendigt med yderligere omstruktureringer og nedlukninger inden for EU's kulindustri. ikke blive, konkurrencedygtig i forhold til 55. Tabel 18 indeholder tal for støtte til kulminedrift, som ikke vedrører løbende produktion, og støtte, der ydes til løbende produktion. Sidstnævnte er udtrykt i EUR pr. beskæftiget i kulindustrien og i procent af den samlede støtte til denne sektor. Generelt er støttetendensen pr. beskæftiget faldet en smule fra 46 656 EUR i den foregående periode til 44 173 i den nuværende indberetningsperiode. Dette fald skyldes imidlertid til dels, at støtte, som Frankrig anmeldte i 1997 og 1998, stadig undersøges af Kommissionen og derfor ikke indgår. Det skal imidlertid bemærkes, at kulmineaktiviteterne i Frankrig indskrænkes og forventes helt at ophøre i 2005. Som følge af faldet i støtten til den løbende produktion i overensstemmelse med det såkaldte “Kohlekompromiss” fra 1997, mens støtten pr. beskæftiget og i absolutte tal er steget i Spanien. En analyse af udviklingen i statsstøtteniveauet i Frankrig, Tyskland og Spanien bør tage højde for, at man siden 1996 har skullet opføre enhver statsstøtte på budgetterne på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Som følge heraf bør statistikker fra før 1996 tilpasses, således at de bliver sammenlignelige. Efter at have indstillet al støtte til løbende produktion i perioden 1990-1994 genoptog Det Forenede Kongerige i yderst begrænset omfang støtten til den løbende produktion i 1993 og i betydeligt omfang i 1994 i forbindelse med, at der blev foretaget en gennemgribende omstrukturering af kulindustrien forud for privatiseringen. I Portugal lukkede den sidste kulmine ved udgangen af 1994. i Tyskland støtteniveau absolutte fortsat falder det 56. Støtte til andre formål end løbende produktion faldt også fra et årligt gennemsnit på 2 241 mio. EUR i den første periode til 1 657 mio. EUR i den anden periode. Ovennævnte gennemsnit kan ændres, afhængigt af, hvilken beslutning Kommissionen træffer med hensyn til Frankrigs støtte i 1997 og 1998. I disse beløb indgår et årligt gennemsnit på 2,3 mio. EUR, som Frankrig anvendte på støtte til F&U inden for kulindustrien i perioden 1994-1996, og et årligt 4444 gennemsnit på 0,6 mio. EUR, som blev anvendt på F&U og miljøbeskyttelse i Spanien i samme periode. Spanien har i en årrække anvendt en referenceprisordning for kul, der bevirkede, at de indenlandske priser eksklusiv støtte lå betydeligt over verdensmarkedspriserne. Selv om en sådan ordning har samme virkning som støtte, afspejles dette ikke ved hjælp af de sædvanlige indikatorer i tabel 18. Ophævelsen af denne referenceprisordning er imidlertid en af forklaringerne på den tilsyneladende nylige stigning i støtten til produktionen i Spanien. Kontrakter om kulindkøb, til elproduktion, hos lokale leverandører indeholdt en præmie over verdensmarkedsprisen for den tilvejebragte sikkerhed og fleksibilitet. Der kan imidlertid ganske givet også være et støtteelement, som ikke fremgår af tabellen. f. eks. 57. Inden for kulindustrien er støtten høj. Selv om konkurrencen hovedsagelig foregår med importeret kul, kan der ikke ses bort fra denne støttes mulige fordrejende virkninger, efterhånden som EU-markederne bliver stadig mere integrerede og konkurrenceprægede. Da det er EU’s erklærede hensigt at fra liberalisere energimarkedet, er det af stadig større betydning, at der Kommissionens side udføres en effektiv kontrol med denne sektor. 58. Kommissionen er fuldstændig klar over, at såfremt der ikke blev ydet en betydelig støtte, ville kulindustrien i Frankrig, Tyskland og Spanien blive tvunget til at lukke næsten øjeblikkeligt. Kommissionen er sig imidlertid også bevidst, at selv om der er behov for støtte til at mindske de sociale og regionale ikke medført, at følger af industriens omstrukturering, har støtten generelt fremtidsudsigterne for industrien er sikret på mellemlang sigt. Mens støtte tidligere har sørget for forsyningssikkerhed og mange forskellige kilder, har statsstøtte til kulindustrien i EU, som bemærket i en nylig beretning fra Kommissionen17, "ikke økonomisk kunnet løse den strukturelle krise, som den europæiske kulindustri står over for. Det kan fastslås, at de ofte kun i ringe grad har kunnet reducere produktionsomkostningerne i forhold til kulpriserne på verdensmarkedet. Det skyldes hovedsageligt, at produktionsbetingelserne gradvist er blevet forværret på grund af de stadigt mere vanskelige geologiske forhold, og ofte at kulproducerende virksomheder ikke har foretaget strukturelle omlægninger som følgende af manglende konkurrence". 17 Beretning fra Kommissionen om anvendelsen af fællesskabsordningen for statsstøtte til kulindustrien i 1996 og 1997. KOM(1999) 303 endelig udg. af 9. september 1999. 4455 Tabel 18 Statsstøtte til kulindustrien 1994–1996 og 1996-1998 Årlig gennemsnitlig støtte til andet end løbende produktion* (i mio. EUR) 1994-1996 1996-1998 Årlig gennemsnitlig støtte til løbende produktion* 1994–1996 1996-1998 EUR pr. beskæf- tiget i % af samlet støtte EUR pr. beskæf- tiget i % af samlet støtte 130 245 614 2 1. 250 2. 241 341 337 196 <1 782 63. 745 28. 570 10. 159 1. 962 733 1. 657 46. 656 98 76 20 25 1 75 61. 293 31. 658 2. 406 44. 173 93 69 13 77 Tyskland** Spanien Frankrig*** Portugal Det Forenede Kongerige I ALT * ** *** I 1997-priser I 1994-tallene for støtte til løbende produktion i Tyskland er indeholdt en ekstraordinær finansiel foranstaltning på 5,35 mio. DEM til afregning af udligningsfondens gæld ved udgangen af 1993. De franske myndigheder har anmeldt støtte ydet i 1997 og 1998, men denne støtte behandles stadig af Kommissionen. 4466 DEL V - STØTTE TIL TRANSPORTSEKTOREN 59. Selv om transportsektoren ikke er fritaget fra de almindelige bestemmelser om statsstøtte, indeholder traktaten særlige regler for denne sektor (artikel 73 og 76). For at styrke det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed giver EF-traktatens artikel 154 mulighed for EU-støtte til transeuropæiske net inden for rammerne af et åbent og konkurrencepræget markedssystem. 60. Et nøglepunkt i EU's strategi er at åbne adgangen til transportmarkederne ved at tage højde for hver transportforms særlige karakteristika. Flyselskaber, rederier og vognmandsforretninger kan nu fuldstændig frit levere tjenester, cabotage er allerede tilladt på de indre vandveje og på vejtransportområdet, og siden januar 1999 har færgeselskaberne fået stadig flere rettigheder. Jernbaneselskabernes muligheder er mere begrænsede, selv om Kommissionen forsøger at udvide dem. 61. Åbne og konkurrencedygtige markeder udelukker dog ikke offentlig indgriben, bl. a. når det skønnes at være i almenhedens interesse, eller det fremmer opfyldelsen af den fælles transportpolitiks målsætninger. Da offentlig indgriben, navnlig statsstøtte, kan misbruges skærme virksomheder mod markedskræfterne og hindre indførelse af bedre og billigere tjenesteydelser, som liberaliseringen af transportmarkederne netop skulle sikre, er det nødvendigt med en streng kontrol af en sådan støtte. Det er på den anden side også nødvendigt at sikre, at en sådan kontrol ikke uforvarende modarbejder den fælles transportpolitiks målsætninger. til at 62. Kommissionens statsstøttekontrol i transportsektoren er mere kompleks end i nogen anden sektor. Det skyldes behovet for både at tage højde for traktatens generelle statsstøttebestemmelser og de særlige bestemmelser, der vedrører transportstøtte. Således tager Kommissionen højde for det liberaliseringsniveau, der er nået for de forskellige transportformer, væksten i antallet af konkurrenter, der kan blive uberettiget berørt af unfair statsstøtte, det berørte markeds ikke mindst strategiske virksomhedernes behov for klarhed og retssikkerhed. sidst, men økonomiske betydning og og 63. For at styrke sine kontrolmuligheder vedtog Kommissionen i 1994 strenge rammebestemmelser18 for statsstøtte til lufttransportsektoren, som navnlig understreger princippet om "første og eneste gang". Der planlægges yderligere forbedringer af statsstøttekontrollen. Efter godkendelse af de reviderede statsstøtteregler for den maritime sektor planlægger Kommissionen nu en revision af den afledte EU-ret om statsstøtte til landtransport (forordning (EØF) 1107/70 og forordning (EØF) 1191/90) for at gøre dem klarere og mere systematiske. Situationen for hver af de meget forskellige europæiske transportformer beskrives nedenfor, og der gives en oversigt over den faldende statsstøtte til denne sektor siden 1994 i tabel 20. 18 Anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 89 og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10. 12. 1994, s. 5). 4477 Lufttransportsektoren 64. Denne sektor, der store gennemført omstruktureringer. tidligere var beskyttet, har gennemgået en gradvis liberaliseringsproces, der blev afsluttet i april 1997, da de sidste begrænsninger for cabotagetrafik blev fjernet. For at tilpasse sig denne nye situation har mange luftfartsselskaber til lufttransportsektoren, for det meste ad hoc-støtte, var stigende frem til 1994, hvorefter den faldt. Den gennemsnitlige årlige støtte i perioden 1994-1996 var på 2 064 mio. EUR, og for den seneste indberetningsperiode 1996-1998 var den gennemsnitlige støtte på 1 110 mio. EUR som forventet i den foregående oversigt. Fra 1999 forventes et betragteligt fald på grund af færdiggørelsen af den omstruktureringsproces, som de fleste af de pågældende luftfartsselskaber har gennemført. Disse tal bekræfter, at støtte til luftfartsselskaber er et overgangsfænomen, som det blev nævnt i de foregående oversigter. På grund af fald andre steder udgør støtteniveauet i denne sektor kun 1% af den samlede støtte eller 3% af støtten til fremstillingsvirksomhed. Støtten Jernbaner 65. I 1996 vedtog Kommissionen en hvidbog om en strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU, der også behandler finansiering af jernbaner, og som generelt fastsætter den tilgang, Kommissionen vil følge, når den behandler støtte til denne sektor. Det skal bemærkes, at de beløb, jernbaneselskaber modtager, hidtil kun i ringe omfang er blevet vurderet på grundlag af statsstøtteprincipperne. Dette skyldes den ringe liberalisering og den omfattende kompensation for offentlig tjeneste, som er fritaget for anmeldelse inden for landtransport. Det er Kommissionens mål gradvist at nå frem til et system, hvor den eneste form for offentlig finansiering af jernbaner er finansiering af infrastruktur eller kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste, eller hvor støtten er en del af en overordnet omstruktureringsplan, der har til formål at levedygtighed. For de øvrige finansielle genoprette spørgsmåls vedkommende gennemsigtighed den vigtigste en øget målsætning. Tabel 19 viser støtte og anden kompensation til jernbaner i procent af værditilvæksten i denne sektor. jernbaneselskabers er 66. Støtteniveauerne er i faldet tretten medlemsstater med det største fald i Luxembourg. Da de seneste tal for værditilvækst ikke altid var tilgængelige, er der benyttet skøn, og sammenligninger mellem medlemsstaterne skal derfor foretages med forsigtighed. I alle medlemsstater har jernbanesektoren stået over for en omfattende omstrukturering, som i vidt omfang også har ændret finansieringsmetoderne. Kommissionen har en positiv holdning til offentlige og private investeringer transeuropæiske I den henseende har Kommissionen godkendt offentlige transportnet. foranstaltninger vedrørende højhastighedslinjer mellem Paris-Bruxelles-Köln- Amsterdam-London, der er et af de 14 højtprioriterede transeuropæiske netprojekter. for at udvikle det infrastruktur i 4488 Tabel 19 Statsstøtte til jernbaner i procent af bruttotilvæksten for indenlandske transporttjenester * 1994–1996, 1996–1998 1994–1996 1996-1998 i % Samlet støtte heraf forordning 1191/69 Samlet støtte heraf forordning 1191/69 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien** Luxembourg*** Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige 14,1 37,4 10,5 48,1 16,3 19,1 1,4 25,7 19,8 21,3 28,3 20,2 5,6 30,2 9,2 - 8,0 0 16 0 2,8 0 5,7 10,3 3,1 25,5 4,8 3,8 0 7,9 13,6 38,6 7,8 39,1 16,1 16,3 1,2 24,6 19 17,7 4,4 13,6 3,4 24,4 9,7 EUR 15 23,5 7,1 20,8 13,4 7,6 1,0 15,8 0 3 0,8 5,4 10,8 2,2 4,3 1,9 3,2 0,5 9,6 6,9 * ** *** Støtte udtrykt i procent af værditilvæksten for indenlandske transporttjenester, da der ikke foreligger særskilte tal for jernbaner. Der er ikke modtaget tal fra Italien for 1998, og 1997-tallene var baseret på et skøn på grundlag af tallene for 1996. En stor del af udgifterne går i denne medlemsstat til pensioner. 4499 Søtransport 67. Den samlede støtte godkendt af Kommissionen i henhold til de tidligere i den her omhandlede periode var på 1 428 mio. EUR. retningslinjer Kommissionen er nu og da i undersøgelsesperioden blevet konfronteret med meget store atypiske sager, der har ført til en betydelig stigning i de samlede støttetal for det omhandlede år. Et eksempel på en sådan sag er den franske rednings- og omstruktureringsstøtte til selskabet CGM (514 mio. EUR) i 1995. Ikke desto mindre er den samlede gennemsnitlige tilladte støtte pr. år for nylig faldet og ligger på ca. 200 mio. EUR. 68. og skattemæssig bekvemmelighedsflag I midten af 1997 blev der indført en ny statsstøttedisciplin for søtransport19. Som i retningslinjerne fra 1989 konstateres det også i de nye retningslinjer, at EU's skibsfartspolitik skal være international for at klare udfordringerne fra billige nye retningslinjer er imidlertid mere restriktive, hvad angår støtte, der grænser op til normale forretningsmæssige beslutninger i rederier, særlig med hensyn til investeringer i skibe. Et andet nøgleelement vedrører offentlig finansiering af tab, der skyldes opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste, særlig på tyndt besejlede ruter. Her søger Kommissionen at sikre, at alle EU's rederier får lige adgang til sådan offentligt støttet virksomhed, bl. a. i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning 3577/92 om cabotagesejlads. Hvad angår havne, af havnevirksomheder efter EF-traktatens artikel 87-89. behandler Kommissionen konkurrence. De finansiering offentlig fortsat Indenlandske vandveje 69. Det meste af støtten har til formål at omstrukturere de indenlandske vandveje i forbindelse med den gradvise liberalisering, der påbegyndes i 2000. Der er således tale om støtte til foranstaltninger, der ledsager sektorens strukturelle omorganiseringsproces (nedskæring af overkapacitet ved hjælp af en EU- koordineret ophugning af skibe, teknisk modernisering af flåden, fremme af branchesammenslutninger, erhvervsuddannelse, støtte til pension, fremme af vandveje osv. ). Endvidere gælder i perioden 1996-1999 en forordning (Rådets forordning 2255/96) for de indenlandske vandveje, som giver mulighed for på visse betingelser at tillade støtte til investeringer i vandvejsterminaler eller det faste eller mobile udstyr for omladning til og fra vandvejstransport. Kommissionen har derfor f. eks. godkendt støtte til en virksomhed i Luxembourg til køb af to kraner til håndtering af containere i forbindelse med transport ad de indre vandveje. Denne støtte, der er koncentreret (Østrig, Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Luxembourg), er særdeles lav og udgjorde i gennemsnit ca. 30 mio. EUR om året i perioden 1996-1998. i seks medlemsstater 19 EF-retningslinjer for statsstøtte til søtransporten (EFT C 205 af 5. 7. 1997, s. 5). 5500 Kombineret transport 70. Artikel 3, nr. 1, litra e), i forordning 1107/70 tillod indtil den 31. december 1997 statsstøtte til udstyr og infrastruktur til kombineret transport. I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 543/97 var medlemsstaterne fra den 1. januar 1996 og indtil den 31. december 1997 undtaget fra at anmelde statsstøtte til denne sektor. Siden den 1. januar 1998 har traktatens generelle statsstøtteregler fundet transport. Dette gælder både for anvendelse på støtte til kombineret anmeldelsespligten og den saglige vurdering af støtten. I oversigtsperioden blev der modtaget anmeldelser fra Østrig, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Italien vedrørende støtte til kombineret transport og omladningsudstyr samt støtte til opførelse af terminaler. De anførte beløb var forholdsvis små. Det faktiske beløb til kombineret transport kan imidlertid være meget i en del af oversigtsperioden. Endvidere yder nogle medlemsstater støtte til fremme af kombineret transport på grundlag af forordning 1191/69. Det anslås f. eks. , at Østrig i perioden 1994- 1998 betalte det østrigske jernbaneselskab ÖBB ca. 80 mio. ECU/år for selskabets tjenester inden for kombineret transport. Andre medlemsstater fandt i oversigtsperioden, at statstilskud til opførelsen af privatdrevne kombinerede transportterminaler var offentlige foranstaltninger inden for finansiering af offentlig tilgængelig infrastruktur og således ikke støtte, som skulle anmeldes. Tyskland forelagde f. eks. i 1998 et budget på 20 mio. ECU for det pågældende år til opførelse af privatejede og -drevne kombinerede transportterminaler. større, da anmeldelsespligten ikke var gældende Vejtransport 71. Siden 1993, da liberaliseringen af landevejstransportmarkedet blev påbegyndt, har Kommissionen styrket sin overvågning af støtte, der uretmæssigt kunne komme særlige operatører til gode. Konkurrencen i denne sektor er blevet mærkbart skærpet, og den strenge linje, som Kommissionen har fulgt, har givet sig udslag i en række negative eller delvist negative beslutninger, hvor Kommissionen strengt har anvendt princippet om, at driftsstøtte generelt er f. eks. vedtaget en negativ uforenelig med traktaten. Kommissionen har beslutning om to ordninger, hvorved der blev indført skattelettelser for vognmænd. Støtteudgifterne og det samlede antal sager ligger fortsat på et forholdsvis lavt niveau, og der kan ikke konstateres særlige tendenser på grundlag af de eksisterende data. 5511 Tabel 20 Statsstøtte til transportsektoren Årlige beløb 1994-1998 1994 1995 1996 1997 i mio. EUR 1998 Jernbaner 34. 395 34. 784 32. 682 30. 195 30. 289 heraf forordning 1191/69 8. 745 10. 660 10. 302 10. 761 11. 631 Lufttransport 2425 2371 1395 1635 295 Indenlandske vandveje Søtransport Vej-/kombineret transport 6 414 23 414 45 300 - 28 300 17 0 5522 DEL VI - STØTTE TIL FINANSIELLE TJENESTEYDELSER 72. Støtteniveauet til finansielle tjenesteydelser er forholdsvis lavt sammenlignet med de samlede tal, selv om der siden 1994 er konstateret en fortsat stigning. Der blev ydet støtte til finansielle tjenesteydelser i Frankrig og i mindre omfang i Tyskland, fra et årligt gennemsnit på 1 959 mio. EUR i 1994-1996 til 3 283 mio. EUR i denne oversigtsperiode. Specificerede tal for disse fem lande findes i bilag A5 og A6. Italien og Portugal. Niveauet er steget Irland, Med undtagelse af Tyskland, Irland og Portugal er støtten næsten udelukkende gået til store omstruktureringer, og den er bl. a. betinget af, at de berørte virksomheders markedsandel reduceres. Endvidere er omstruktureringen af de berørte virksomheder ofte en forløber for en efterfølgende privatisering. lille antal Da størstedelen af ad hoc-støtten til sektoren kun kommer et virksomheder til gode, skal offentlig støtte til denne sektor holdes under konstant overvågning, og alle nuværende omstruktureringsprojekter vil fortsat blive tæt overvåget. Det gælder især banksektoren, hvor kapitalindskud eller lignende former for støtte har direkte følger for støttemodtagernes transaktioner og kan have konkurrencefordrejende følger langt ud over det, man kunne forvente, hvis man kun tog højde for støttens pålydende værdi. 5533 5544 DEL VII - STØTTE TIL TURISME, MEDIER OG KULTUR 73. Medlemsstaterne yder støtte til turisme, medier og kultur via multisektorale SMV- og regionalstøtteordninger og særlige programmer, som udelukkende sigter mod en af disse sektorer. Kommissionen har generelt godkendt disse særlige programmer på grundlag af enten rammebestemmelserne for SMV eller for regionalstøtte. Selv om disse særlige programmer kun tegner sig for en meget lille del af den samlede støtte - og uden hensyntagen til den samlede støtte til disse sektorer via multisektorale SMV- og regionalstøtteprogrammer - indeholder nedenstående tabel 21 oplysninger om støtten til sådanne særlige programmer og udviklingen i medlemsstaternes udgiftsmønstre på dette område. 74. Italien gennemfører mange særlige programmer til støtte for turismen og tegner sig for ca. 40% af de samlede udgifter i denne sektor. Fem andre medlemsstater især særlige programmer, som udgør 10-15% af disse gennemfører hver samlede udgifter. 75. Nogle medlemsstater gennemfører også særlige programmer til støtte for enten medier eller kultur, som alle også er blevet godkendt på grundlag af rammebestemmelserne for SMV eller regionalstøtte eller på grundlag af de generelle statsstøtteregler. De forholdsvis høje tal for Frankrig kan tilskrives støtte til kultur, mens oplysningerne for Det Forenede Kongerige omfatter støtte til tv. 5555 Tabel 21 Statsstøtte til turisme, medier og kultur via særlige programmer i perioderne 1994–1996 og 1996–1998. i mio. EUR Turisme Medier og kultur 1994–1996 1996-1998 1994–1996 1996-1998 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 33 7 10 36 0 33 0 0 1 139 0 0 46 0 10 316 32 8 9 26 <1 33 0 0 1 73 0 0 37 0 11 229 0 7 15 7 <1 22 4 160 3 103 0 22 19 74 201 636 0 4 13 6 <1 22 12 231 4 96 1 22 12 86 236 748 5566 DEL VIII - STØTTE TIL BESKÆFTIGELSE OG UDDANNELSE 76. fremme eller ikke er begrænset I alle medlemsstater lette findes der ordninger, der skal beskæftigelse og uddannelse. I det omfang sådanne ordninger står til rådighed for alle og derfor til en enkelt sektor og dermed i virkeligheden er et led i de almindelige beskæftigelsesordninger, betragtes de ikke som statsstøtte. I modsætning hertil vil Kommissionen med større sandsynlighed anse ordninger, som ikke står til rådighed for alle, for at indeholde sondringen mellem foranstaltninger, der indeholder statsstøtte, og generelle foranstaltninger vedtog Kommissionen retningslinjer for beskæftigelsesstøtte og rammebestemmelser for 199821. Statsstøtteforanstaltninger til beskæftigelse, der er anmeldt efter 1995, er derfor blevet vurderet på grundlag af førstnævnte retningslinjer, og fra og med 2000 sidstnævnte statsstøtte vurderes rammebestemmelser. statsstøtteelementer. henholdsvis uddannelse uddannelse præcisere grundlag 199520 støtte For og på til til af at i vedrørende beskæftigelses- Oplysninger som indeholder statsstøtte, fremgår af tabel 22 nedenfor. Det skal understreges, at tallene for perioden 1994-1996 er ufuldstændige for en lang række lande og derfor denne vejledende. er indberetningssituation blive bedre. uddannelsesordninger, fremtidige oversigter kun og vil I instrument Tallene i tabel 22 giver en umiddelbar ide om de store forskelle i brugen af øge statsstøtte som et ikke yder uddannelsesaktiviteterne. Mens statsstøtte til disse formål, støtter to af de øvrige medlemsstater kun uddannelse, og fire yder kun støtte til beskæftigelse. Det er naturligvis en selvfølge, at alle medlemsstater generelle arbejdsmarkedsforanstaltninger og uddannelse via generelle foranstaltninger. to medlemsstater overhovedet beskæftigelsen beskæftigelsen støtter støtte via og til at 20 Retningslinjer for beskæftigelsesstøtte (EFT C 334 af 12. 12. 1995). 21 Rammebestemmelser for støtte til uddannelse (EFT C 343 af 11. 11. 1998). 5577 Tabel 22 Statsstøtte til beskæftigelse og uddannelse i perioderne 1994–1996 og 1996–1998 i mio. EUR Beskæftigelse Uddannelse 1994–1996 1996–1998 1994–1996 1996-1998 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige 24 85 138 1 0 147 66 44 0 229 0 1 106 263 0 18 97 75 50 0 111 51 22 0 846 0 1 85 61 0 EUR 15 1. 104 1. 416 0 9 28 1 0 63 0 70 15 0 0 0 89 70 499 844 0 9 93 31 0 43 0 15 14 0 0 0 74 35 585 900 5588 DEL IX - DEN SAMLEDE NATIONALE STØTTE I EU 77. Den samlede nationale statsstøtte i EU til de sektorer, der indgår i denne oversigt, fremgår af tabel 23 og beløber sig til et årligt gennemsnit på 93 mia. EUR i oversigtsperioden. I forhold til de 104 mia. EUR, der blev anvendt i den foregående periode, er der samlede statsstøtteniveau. Hvis dette samlede tal opdeles, er de tilsvarende tal for hver sektor - med undtagelse af finansielle og andre tjenesteydelser, medier og kultur – ligeledes faldende. Med hensyn til beskæftigelse og uddannelse kan der endnu ikke foretages en pålidelig sammenligning af de grunde, der er anført i punkt 76 ovenfor. tale om et markant fald i det Tabel 23 Samlet gennemsnitlig årlig national støtte i medlemsstaterne i 1994-1996 og 1996-1998 1994–1996 1996–1998 i mio. EUR Samlet national støtte 104. 215 93. 127 heraf: - Fremstillingsvirksomhed - Landbrug - Fiskeri - Kul - Transport - Finansielle tjenesteydelser - Turisme - Medier og kultur - Beskæftigelse - Uddannelse - Andre tjenesteydelser 38. 531 14. 515 294 9. 079 36. 666 1. 959 316 636 1. 104 844 272 32. 639 13. 339 *260 **7. 227 *32. 193 3. 283 229 748 1. 416 900 892 * Samlet støtte for 1998 - delvis skøn ** 1997- og 1998-oplysninger for franske kulminer indgår ikke 78. Tabel 24 viser medlemsstaternes af bruttonationalproduktet, pr. beskæftiget og i forhold til de samlede offentlige udgifter. støtteudgifter i procent samlede 5599 Tabel 24 Samlet national støtte** i medlemsstaterne i procent af BNP, pr. beskæftiget og i procent af de offentlige udgifter i perioderne 1994-1996 og 1996-1998. I % af BNP* I EUR pr. beskæftiget I % af de samlede offentlige udgifter 1994-1996 1996-1998 1994-1996 1996-1998 1994-1996 1996-1998 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 0,65 1,26 0,99 1,97 1,36 1,14 0,50 1,11 0,88 1,83 0,99 0,65 1,37 0,99 0,54 1,32 0,65 1,18 0,94 1,45 1,24 0,98 0,47 1,13 0,99 1,57 0,53 0,62 1,63 0,78 0,52 1,12 342 698 526 1. 007 352 367 249 588 389 809 624 362 260 476 227 591 353 677 513 786 334 318 248 618 497 712 343 349 323 388 223 526 1,17 2,33 1,60 3,96 2,38 2,47 0,85 2,02 2,12 3,38 2,24 1,23 2,98 1,49 1,17 2,54 1,23 2,26 1,59 2,95 2,25 2,22 0,85 2,08 2,66 3,04 1,27 1,24 3,44 1,24 1,20 2,35 I 1997-priser * ** Omfatter ikke landbrug. Trods konvergensen, som er stærkere med hensyn til støtte i procent af BNP og EUR pr. beskæftiget end i procent af de samlede offentlige udgifter, fremgår forskellene mellem medlemsstaternes støtteniveau i hver hovedsektor. Hvad angår alle tre indikatorer, udgør forskellen mellem det laveste og det højeste tal en faktor på tre. 6600 79. I tabel 25 er den samlede nationale støtte opdelt på de hovedsektorer, der indgår i oversigten22. I de to perioder, som oversigten dækker, har andelen af støtte til hver sektor været ret konstant. Tabel 25 Samlet statsstøtte i medlemsstaterne 1994-1996 og 1996–1998 Opdelt på hovedsektorer. Fremstillings- virksomhed og finansielle tjenesteydelser Samlet statsstøtte i medlemsstaterne Landbrug og fiskeri Kul Transport Turisme, medier og kultur Beskæftigelse og uddannelse 1994 - 1996 1996 - 1998 1994 - 1996 1996 - 1998 1994 - 1996 1996 - 1998 1994 - 1996 1996 – 1998 1994 - 1996 1996 – 1998 1994 - 1996 1996 - 1998 i % AU B D DK E F FIN GR IT IRL L NL P S UK 19 33 43 39 30 32 15 39 56 36 28 24 19 15 19 22 26 40 47 31 28 19 43 51 51 43 24 11 19 19 52 9 <1 >15 19 16 80 10 10 5 19 24 21 13 21 48 9 <1 13 19 16 76 10 2 1127 34 26 16 15 24 26 54 33 34 31 45 2 51 30 28 53 52 24 54 34 28 60 34 28 27 39 2 47 31 17 27 51 10 56 37 1 <1 <1 2 1 1 <1 0 1 1 1 23 3 3 1 <1 <1 1 1 1 1 0 1 1 1 1 54 5 3 1 3 11 3 1 3 1 2 13 15 7 1 4 <1 11 3 <1 3 5 2 <1 9 5 8 16 17 5 18 19 1 0 0 17 10 EU 39 35 2 4 9 8 35 35 1 2 2 3 *Landbrug og fiskeri tegner sig for yderligere 14% i løbet af den gældende periode. **Gælder kun for Portugal : de angivne beløb i denne kolonne indbefatter også andre tjenester end turisme, medier og kultur, som modtager regionalstøtte med op til 21% og 53% af den samlede portugisiske statsstøtte i de to respektive gældende perioder. 22 Med hensyn til Portugal omfatter de beløb, der er vist under turisme, medier og kultur, også andre tjenesteydelser, hvortil der ydes regionalstøtte. 6611 Støttepr. indbygger 80. Tabel 26 viser støtten pr. capita i EU udtrykt i samlet national støtte og i støtte Til fremstillingsvirksomhed. Tabel 26 Statsstøtte pr. capita i Den Europæiske Union Årlige gennemsnit i perioden 1996-1998 Samlet statsstøtte* heraf: støtte til fremstillingsvirksomhed i mio. EUR EUR pr. capita i mio. EUR EUR pr. capita Indbyggere i mio. Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederland. Portugal Sverige Det Foren. Kongerige 1. 186 2. 532 1. 356 26. 808 1. 306 4. 709 500 13. 887 688 15. 853 78 1. 963 1. 471 1. 570 5. 881 147 249 257 327 125 120 97 237 188 276 188 126 148 178 100 495 732 712 11. 463 616 1. 800 391 4. 481 416 8. 864 48 629 195 344 1. 454 61 72 135 140 59 46 76 77 114 154 114 40 20 39 25 8,07 10,17 5,27 81,96 10,49 39,30 5,13 58,49 3,66 57,45 0,42 15,57 9,94 8,84 58,90 EUR 15 79. 787 214 32. 639 87 373,66 1997-priser * Omfatter ikke landbrug. 81. Som ovenstående tabel 24 og 25 afspejler tabel 26 de fortsatte forskelle mellem medlemsstaterne. Udtrykt i EUR pr. capita er den samlede statsstøtte i Tyskland tre gange højere end i Det Forenede Kongerige. For så vidt angår støtte til fremstillingsvirksomhed, er støtteniveauet syv gange højere i Italien end i Portugal. 6622 RESULTATER 82. Støtten til fremstillingsvirksomhed i Den Europæiske Union i oversigtsperioden 1996-1998 beløber sig til et årligt gennemsnit på ca. 33 mia. EUR. Sammenlignet med de 38 mia. EUR, der i gennemsnit blev ydet om året i den foregående periode 1994-1996, er der tale om et fald på 14%. Det er imidlertid vigtigt at understrege, at det samlede fald i støtten endnu engang næsten udelukkende kan tilskrives den faldende støtte i Tyskland og Italien på henholdsvis næsten 5 mia. EUR og 2 mia. EUR. Der blev også registreret mindre fald i Belgien, Spanien og Portugal. 83. Der er fortsat store forskelle mellem medlemsstaternes støtteniveau. Forskellen er mærkbar, hvis man måler støtten til fremstillingsvirksomhed i procent af værditilvæksten, idet det støtteniveau på 4,9%, der er konstateret i Grækenland, er syv gange højere end det laveste støtteniveau på 0,7%, der er konstateret i Det Forenede Kongerige. De medlemsstater, til fremstillingsvirksomhed, er Det Forenede Kongerige, Sverige og Portugal, som alle har et støtteniveau, der ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet. yder mindst støtte der 84. Hvis man ser på forskellene medlemsstaterne imellem, hvad angår samhørighed, kan man konstatere, at støtteandelen i de fire samhørighedslande – Grækenland, Irland, Portugal og Spanien – er steget fra 7,8% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i den foregående periode til omkring 9,3% i 1996- 1998. For sammenligningens skyld skal det nævnes, at den andel af støtten til fremstillingsvirksomhed, som ydes i de fire store økonomier – Tyskland, Italien, Frankrig og Det Forenede Kongerige – er faldet fra 84 til 80%. (Tyskland tegner sig for 35%, Italien for 27%, Frankrig for 14% og Det Forenede Kongerige for 4% af den samlede støtte). Selv om støtten i disse lande stadig ligger på et højt for er niveau, samhørighedslandene. betydning relative landes fordel faldet disse til 85. Hvad dvs. ydes 57%, angår formålene, størstedelen, til fremstillingsvirksomhed i EU til regionale formål, hvoraf hovedparten går til de mindst udviklede regioner, dvs. områder, der er berettiget til regionalstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Denne andel falder til 52%, hvis man ikke medregner den særlige støtte ydet af THA og dens afløsere til de nye tyske delstater. Støtte til horisontale formål, bl. a. til fremme af forskning og udvikling, miljøbeskyttelse og små og mellemstore virksomheder, udgør 35%. Sektorstøttens andel af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed er faldet til 8%. støtten af 86. Hvad angår støtteformen på EU-niveau, er budgetfinansiering den foretrukne statsstøtteform, og den udgør ca. 73% af støtten til fremstillingsvirksomhed. Sammenlignet med tabt skatteprovenu er præferencen for den førstnævnte form, der er en mere gennemsigtig form for statsstøtte, imidlertid forskellig i medlemsstaterne. I nogle lande ydes stort set al støtte, over 90%, via budgetfinansiering; i andre lande, som f. eks. Danmark, Frankrig og Italien, ydes 30% af al støtte til fremstillingsvirksomhed i form af skattelettelser. 6633 for Inden sektorerne fremstillingsvirksomhed, 87. Som det også fremgik af de tidligere oversigter, falder en forholdsvis stor, men fortsat faldende del af støtten uden for støtteordningerne til horisontale, sektorbestemte eller regionale formål og ydes som ad hoc-støtte til individuelle virksomheder. finansielle tjenesteydelser og lufttransport tegner nogle få omfattende støtteforanstaltninger sig for en uforholdsmæssig stor andel af den samlede støtte. Ad hoc-støtte, der hovedsagelig ydes til redning og omstrukturering af virksomheder, er den støtte, for der fremstillingsvirksomhed steg denne støtte fra 6% af den samlede støtte til denne sektor i 1992 til 12% i 1993, inden den igen faldt til 4% i 1998. Hvis man medtager støtten til de nye tyske delstater via Treuhandanstalt/BvS - denne form for støtte kan sidestilles med ad hoc-støtte – steg andelen af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed fra 19% i 1992 til 37% i 1994, hvorefter den faldt til 12% i 1998. konkurrencen. er mest tilbøjelig fordreje Inden til at 88. Den samlede nationale støtte i EU i alle sektorer, der indgår i oversigten, har fortsat sin nedadgående tendens og er faldet fra et årligt gennemsnit på 104 mia. EUR i perioden 1994-1996 til 93 mia. EUR i perioden 1996-1998. Med undtagelse af finansielle og andre tjenesteydelser samt medier og kultur er støtten generelt ikke fuldstændige oplysninger om beskæftigelse og uddannelse for perioden 1994-1998, og der kan derfor ikke foretages en sammenligning mellem de to perioder. I perioden 1996-1998 tegnede støtten til disse formål sig imidlertid for ca. 2,5% af den samlede støtte. faldet. Der foreligger store fortsat Irland og Portugal, 89. Selv om det samlede statsstøtteniveau er faldet i alle medlemsstater undtagen forskelle mellem er der Frankrig, medlemsstaternes støtteniveau. De to medlemsstater, der har bidraget mest til faldet på 11 mia. EUR, er som i foregående perioder Tyskland og Italien med fald på henholdsvis over 8 mia. EUR og 2 mia. EUR. Det er imidlertid ikke kun statsstøttens niveau, men også dens sammensætning, som er afgørende for dens indvirkning den sektorspecifikke støtte stadig på et forholdsvis højt niveau i Belgien (jernbaner), Tyskland (kul og jernbaner, men faldende i absolutte tal), Grækenland (jernbaner og luftfart, hvor der nu er konstateret et stort fald), Spanien (jernbaner, kul og skibsbygning) og Frankrig (jernbaner og finansielle tjenesteydelser). for fremstillingsvirksomhed tegnet sig for ca. halvdelen af al national støtte. konkurrencevilkårene. regionalstøtte til områder I Portugal 1996-1998 perioden uden har på lå I 6644 KONKLUSIONER 90. Den vellykkede indførelse af euroen har i høj grad styrket det indre marked. For at sikre ØMU'ens fortsatte succes er det imidlertid et uomgængeligt krav til praktisk talt alle medlemsstater, at de fortsat fører en stram finanspolitik. Dette er nødvendigt for at tilvejebringe betingelserne for en stærk og varig udvidelse af investeringer, produktion og beskæftigelse. I den periode, som denne oversigt dækker, har behovet for at holde sig inden for konvergenskriterierne og overholde stabilitetspagten gjort det nødvendigt for medlemsstaterne at fokusere på budgetdisciplin. Selv om den faldende statsstøtte i de fleste medlemsstater, som det fremgår af denne oversigt, absolut også er en afspejling af denne betydelig fortsat disciplin, manøvremargen med hensyn til yderligere konsolideringsbestræbelser. En fortsat streng håndhævelse af EU's statsstøtteregler vil understøtte denne konsolideringsproces. støtteniveauet udgør ligger højt og en 91. For at udnytte fordelene ved det indre marked med en fælles valuta har den europæiske industri endvidere allerede gjort en betydelig indsats for at omorganisere sine produktions- og distributionsaktiviteter på europæisk plan. Statsstøttekontrollen spiller en central rolle med hensyn til at fremme denne strukturændring inden for europæisk økonomi, idet den kan bidrage til at fjerne offentligt forårsagede hindringer for omstruktureringen af industrien. Den bidrager således til på lang sigt at forbedre de europæiske virksomheders konkurrenceevne og baner derved vej for skabelsen af blivende arbejdspladser. 92. Når Kommissionen kontrollerer statsstøtte, godkender den naturligvis støtte til mange formål, som skønnes at være i fælles interesse. Eksempler på støtte, som Kommissionen ser velvilligt på, er støtte til forskning og udvikling, SMV, miljøbeskyttelse, uddannelse, beskæftigelse og regionalstøtte. Det fortsat høje støtteniveau giver imidlertid Kommissionen god grund til at fastholde presset på statsstøtte i EU og navnlig inden for fremstillingsvirksomhed. Derfor skal statsstøtteniveauet også nøje og inden de stiller støtte til rådighed, om dette medlemsstaterne at godtgøre, instrument i virkeligheden er det mest hensigtsmæssige. holdes under påhviler kontrol, det 93. Kommissionen understregede i sin rapport af 26. januar 2000 om økonomisk reform behovet for at sikre, at statsstøtten fortsætter den generelt faldende tendens. Den anbefalede endvidere, at medlemsstaterne gør en yderligere indsats for at undgå sektorspecifik støtte og især ad hoc-støtte. I sine konklusioner af 16. marts 2000 om de økonomiske reformer efter Cardiff slog Rådet (det indre marked) til lyd for, at der bør udformes strategier med henblik på en samlet nedbringelse af statsstøtten i medlemsstaterne og Fællesskabet under et, idet der skal fokuseres på overvågning af omfanget af støtte og evaluering af de økonomiske følger, særlig ved anvendelse af statistiske oplysninger. Statsstøtte bør orienteres mod horisontale mål og bør kun ydes, hvor det primært er økonomisk berettiget og indebærer en klar velstandsfordel i fælles interesse til formål som f. eks. regional udvikling, miljøbeskyttelse, F&U og innovation. Rådet opfordrede Kommissionen til fortsat at gribe energisk ind mod al statsstøtte, som kan fordreje konkurrencen. Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at øge 6655 indsatsen for at fremme konkurrence og mindske det generelle statsstøtteniveau, idet vægten flyttes væk fra støtte til individuelle virksomheder eller sektorer, så der fællesskabsinteresse som f. eks. beskæftigelse, regional udvikling, miljø og erhvervsuddannelse eller forskning. i stedet satset på horisontale mål af nye Der måder. EU-retningslinjer 94. Den løbende regulering af statsstøttekontrollen kommer til udtryk på en række forskellige og udarbejdes -rammebestemmelser for ikke blot at tage højde for de behov, der opstår på markedet, men også for at finjustere EU's eksisterende bestemmelser for statsstøttekontrol. I de kommende måneder vil der blive offentliggjort nye rammebestemmelser for beskæftigelsesstøtte vil blive revideret. I begyndelsen af næste år vil der finde en revision sted af de nuværende rammebestemmelser for F&U. Markederne for risikokapital bidrager til at sætte gang i udviklingen af virksomheder og beskæftigelse. Kommissionen er derfor ved at undersøge statsstøttens rolle og de betingelser, hvorpå den kan ydes på dette område. Arbejdet med at indkredse skadelige skatteforanstaltninger i form af statsstøtte vil også blive videreført. for miljøbeskyttelse, retningslinjerne og 95. Støtte, der ydes til SMV og uddannelse, og som opfylder strenge kriterier, der på nuværende tidspunkt er ved at blive fastlagt af Kommissionen, vil blive fritaget fra kravet om anmeldelse. Sådanne gruppefritagelser skulle mindske den administrative inden gennemførelsen af støtte til disse formål, således at der i højere grad kan lægges vægt på overvågningen af denne støttes effektivitet. Endvidere skulle der blive frigivet af ressourcer statsstøttekontrollen. for medlemsstaterne og Kommissionen behandle mere komplicerede byrde dele til at 96. regulerer ydelsen af I juli 2002 udløber EKSF-traktaten og med den de statsstøtteregler, som på nuværende tidspunkt statsstøtte til EKSF-kul- og -stålprodukter. Som det fremgår af oversigten, er statsstøtten til disse to områder faldet, navnlig hvad angår EKSF-stålprodukter. På grundlag af ikke mindst denne tendens, men også andre overvejelser, vil der i den nærmeste fremtid skulle træffes beslutning om, hvilke regler der skal være gældende for disse sektorer, når de er underlagt statsstøttekontrol efter EF-traktaten. 97. Kommissionen vil også fortsat nøje følge udviklingen i de nyligt liberaliserede som opnås ved sektorer, således at de langsigtede konkurrencefordele, liberaliseringen, ikke mistes via tildeling af subsidier til støtte for tabgivende aktiviteter. rettet mod omkostninger, som afholdes af elektricitetsproducenterne under de regulerede vilkår, men som ikke kan dækkes på det liberaliserede marked, dvs. de såkaldte strandede omkostninger, der i givet fald kan godkendes i overensstemmelse med en metode, som blev drøftet med medlemsstaterne i juni 1999. opmærksomheden energisektoren særlig er I 98. Et centralt aspekt ved en europæisk politik for statsstøttekontrol, som i den grad indvirker på det indre marked og derfor skal underkastes en nærmere undersøgelse, er øget gennemsigtighed. Kommissionen vil i denne henseende i statsstøtteregister og en lægge grunden til et de kommende måneder resultattavle. Begge instrumenter skulle fremme en større åbenhed ved at give interesserede parter mere detaljerede og konsoliderede oplysninger om 6666 forskellige aspekter af politikken for statsstøttekontrol og gennemførelsen af Kommissionens statsstøttebeslutninger i medlemsstaterne. 99. En afgørende ledsagende foranstaltning til gennemsigtighed er behovet for en fortsat forbedring af de oplysninger, som Kommissionen indsamler om de nationale statsstøtteudgifter. Medlemsstaterne har videreført deres indsats for at træffe foranstaltninger forbedre kvaliteten og pålideligheden af de oplysninger, der fremsendes til Kommissionen, men der er dog behov for yderligere forbedringer. til at 100. Resultaterne fra denne oversigt viser, at den statsstøtte, medlemsstaterne yder til omstrukturering af fremstillingsvirksomheder og luftfart, nu er faldende. I de kommende 2-3 år vil man se samme tendens, hvad angår omstrukturering af finansielle tjenesteydelser. Den fortsatte ydelse af en forholdsvis stor ad hoc- støtte i en række medlemsstater styrker imidlertid behovet for Kommissionens nye rammebestemmelser for støtte til redning og omstrukturering. Selv støtte, der har til formål at genoprette virksomheders levedygtighed eller afhjælpe de sociale følger af tilpasningsprocessen i visse sektorer, kan betyde store omkostninger i form af tabte muligheder for et effektivt ressourceforbrug. Kommissionen mener derfor fortsat ikke, at rednings- og omstruktureringsstøtte kan tillades som et påskud for at beskytte industrigrene, der er i vanskeligheder, eller skrantende virksomheder. 101. Hvad angår samhørighed i Den Europæiske Union, viser i de fire samhørighedslande fortsat resultaterne af oversigten, at forskellen mellem statsstøtteniveauet i de rigeste medlemsstater indsnævres langsomt. Med og niveauet henblik på at udligne de regionale forskelle er finansiel bistand af afgørende betydning, og effektiviteten heraf må ikke bringes i fare som følge af, at der ydes uforholdsmæssig stor statsstøtte andre steder. I det omfang, det er muligt statsstøttekontrol, vil på grundlag af de nuværende bestemmelser Kommissionen fortsat mindske samhørighedskløften. for 102. Udvidelsesprocessen er skredet hastigt fremad. Denne proces blev for nylig ændret, idet alle ansøgerlande blev omfattet af en enkelt forhandlingsproces. Det er derfor blevet et presserende anliggende, at der i disse lande indføres samme konkurrencevilkår som i EU. I betragtning af deres fremtidige forhåbninger er indførelsen af EU's regelværk på statsstøtteområdet før selve optagelsen et centralt på konkurrenceområdet, som fastlagt på Det Europæiske Råd i København i 1993. Kommissionen følger derfor fortsat udviklingen på statsstøtteområdet i disse lande nøje og tilvejebringer via oversigten et effektivt grundlag, på basis af hvilket den nødvendige sammenlignelighed og gennemsigtighed kan sikres. optagelseskriterierne opfyldelsen element for af 103. Der gøres også gode fremskridt med hensyn til den fulde gennemførelse af de forskellige bestemmelser i de samarbejdsaftaler, der blev indgået med Rusland, de nye uafhængige stater og andre lande. Til sikring af frie og retfærdige konkurrencevilkår i hele dette nye frihandelsområde har statsstøttebestemmelser fået en central placering i alle disse aftaler. På grundlag af EU's model er gennemførelsen heraf en udfordring af stor betydning, og det er Kommissionens 6677 hovedopgave fortsat at yde støtte til disse lande, således at de kan indføre en troværdig statsstøttekontrol. Kun på denne måde vil der i disse lande blive indført konkurrencevilkår som i EU. 6688 BILAG 6699 7700 BILAG I TEKNISK BILAG Formålet med dette bilag er at skitsere de metoder og kilder, der er anvendt ved udarbejdelsen af denne oversigt over statsstøtte, særlig vedrørende: I. Formålet med undersøgelsen Udelukkede områder II. Støtteformer og -kategorier samt formål III. Arten af de benyttede data, kilder og metoder til vurdering af støtteelementet IV. Særlige områder - - Forskning og udvikling (F&U) Tre nye medlemsstaters tiltrædelse 7711 I. Formålet med undersøgelsen Udelukkede områder 1. Dette tekniske bilag indeholder alle oplysninger om den metode og den statistiske teknik, der er anvendt ved undersøgelsen. Det er en ajourføring af det tekniske bilag til den foregående oversigt. Oversigten er koncentreret om statsstøtte til virksomheder, som er omfattet af EF-traktatens artikel 87 og 88 og EKSF-traktatens artikel 95. Generelle foranstaltninger (der, såfremt de fordrejer konkurrencen, skal behandles på grundlag af EF-traktatens artikel 96), er ikke medtaget i tallene. 2. 2. 1. Følgende foranstaltninger eller områder er ikke behandlet: Støtte, hvis modtagere ikke er virksomheder - - - - - - Støtte til husholdninger Støtte til erhvervshæmmede Støtte til infrastruktur Støtte til uddannelsesinstitutioner, hospitaler, socialt boligbyggeri Støtte til erhvervsuddannelsescentre Direkte støtte til udviklingslande 2. 2. Generelle foranstaltninger og andre foranstaltninger - - - - Forskellene mellem de forskellige skattesystemer og de almindelige socialsikringssystemer i medlemsstaterne (afskrivning, underskud på socialsikringsregnskabet osv. ) Kvoter, offentlige indkøb, markedsrestriktioner, tekniske standarder i forbindelse med en række økonomiske Beskatningsordninger aktiviteters enkeltmandsfirmaer, særlige selvstændige erhvervsdrivende osv. )23 Generel momsnedsættelse Kongerige) i Det Forenede (kooperativer, fødevarer (f. eks. art 2. 3. Støtte ydet af overstatslige og multinationale organisationer - - - Fællesskabsstøtte (EFRU, EUGFL osv. ) EIB- og EBRD-finansiering Støtte til ESA (Den Europæiske Rumorganisation) 2. 4. Individuelle støttetyper - - Forsvar (se punkt 11. 1 i bilaget) Offentlige arbejder 23 En selskabsskat for små virksomheder, der er lavere end standardsatsen, udgør støtte og er inkluderet (f. eks. Tyskland). 7722 II. Støtteformer og -kategorier samt formål 3. Støttekategorier Al støtte repræsenterer en udgift eller et indtægtstab for myndighederne og en fordel for modtagerne. "Støtteelementet", dvs. den egentlige finansielle fordel af det overdragne nominelle beløb, afhænger imidlertid i vid udstrækning af, i hvilken form støtten ydes. Støtten skal derfor opdeles efter støtteform. Med henblik herpå er der opstillet fire kategorier. Hver kategori angives med et bogstav: A, B, C eller D efterfulgt af tallet 1 eller 2, som betyder henholdsvis budgetstøtte (dvs. støtte ydet på grundlag af centralregeringens budget) eller støtte ydet via skattesystemet), plus et A, hvis støtteelementet kendes; f. eks. angiver C1A, hvad der betegnes som støtteelement (A) i et blødt lån (C1). skattelettelse (dvs. Gruppe A (A1+A2) Den første kategori (A) vedrører støtte, som overdrages i sin helhed til modtageren. Med andre ord svarer støtteelementet til støttens kapital- værdi. Denne første kategori er underopdelt i to grupper, afhængig af om støtten eller (A1) socialsikringssystemerne (A2). gennem skatte- budgettet ydes eller via 4. 4. 1. 4. 2. Liste over støtte i kategori A1 og A2 - - - - - - Tilskud Rentetilskud direkte til modtageren Skattefradrag og andre skatteforanstaltninger, hvor ydelsen ikke er (hvis skattefradraget overstiger den afhængig af skattetilsvaret skyldige skat, tilbagebetales det overskydende beløb) Skattefradrag, -fritagelser og -lempelser, hvor ydelsen er afhængig af skattetilsvaret Nedsættelse af socialsikringsbidrag Støtteækvivalenter, f. eks. salg eller leje af offentlige grunde eller ejendomme til priser under markedsværdien Gruppe B1 Det er nødvendigt at fastslå, om en finansiel overførsel fra myndighederne gennem erhvervelse af kapitalinteresser skal betragtes som støtte til modtageren eller som et eksempel på den offentlige sektors engagement i erhvervsvirksomhed i lighed med en privat investors transaktioner på normale markedsvilkår. Erhvervelse af kapitalinteresser under forskellige former kunne således i princippet være medtaget i den første kategori, men de er blevet samlet i en særskilt kategori (B1). 5. 5. 1. 7733 5. 2. Liste over støtte i kategori B1 6. 6. 1. - Erhvervelse af kapitalinteresser under enhver konvertering af gæld) form (herunder Gruppe C (C1+C2) Den tredje kategori (C) omfatter overførsler, hvor støtteelementet udgøres af den rente, som modtageren sparer i den periode, hvor han har den over- førte kapital til rådighed. Den finansielle overførsel kan være enten et blødt lån (C1) eller udsættelse af skatten (C2). Støtteelementerne (C1A/C2A) i denne kategori er meget lavere end støttens kapitalværdi. 6. 2. Liste over støtte i kategori C1 og C2 7. 7. 1. - - - - Bløde lån fra offentlige eller private kilder (rentetilskud henhører under A1) Ansvarlig lånekapital fra offentlige eller private kilder Forskud, der tilbagebetales i tilfælde af et projekts succes Udsættelse af skatten (hensættelser, fri eller fremskyndet afskrivning osv. ) Gruppe D1 Den sidste kategori (D1) omfatter garantier udtrykt i garanterede nomi- nelle beløb. Støtteelementerne (D1A) er normalt meget lavere end de nominelle beløb, eftersom de svarer til den fordel, som modtageren opnår omkostningsfrit eller til en lavere kurs end markedskursen, hvis der betales en præmie til dækning af risikoen. Hvis der imidlertid opstår tab under garantiordningen, henføres det samlede tab, fratrukket betalte præmier, under D1A, fordi det da kan betragtes som en endelig overførsel til modtageren. Disse garantiers nominelle beløb er angivet under D1 for at give en idé om eventuelforpligtelsens størrelse. 7. 2. Liste over støtte i kategori D1 - - Beløb, der dækkes ved garantiordninger (D1) Tab i forbindelse med garantiordninger, fratrukket betalte præmier (D1A) 7744 8. Formålet med støtten Støtteordningerne er opdelt formål. Beskæftigelses- og uddannelsesstøtte er medtaget for første gang: i 21 rubrikker efter modtagergrupper og 1. - Landbrug og fiskeri 1. 1. - Landbrug 1. 2. - Fiskeri 2. - Fremstillingsvirksomhed/Tjenesteydelser 2. 1. - Horisontale formål - Forskning og udvikling - Miljø - Små og mellemstore virksomheder - Handel - Energibesparende foranstaltninger - Beskæftigelsesstøtte - Uddannelsesstøtte - Andre formål 2. 2. - Særlige sektorer - Stål - Skibsbygningsindustri - Transport (jernbane, luftfart, indenlandske vandveje og søtransport) - Kul (nuværende produktion) - Kul (Anden støtte) - Anden fremstillingsvirksomhed - Medier, kultur og andre tjenesteydelser - Turisme - Finansielle tjenesteydelser 3. - Regionalstøtte 3. 1. - Regioner under artikel 87, stk. 3, litra a) 3. 2. - Regioner under artikel 87, stk. 3, litra c) 7755 9. Liste over regioner, der falder ind under artikel 87, stk. 3, litra a), gyldig indtil den 31. december 199924 Medlemsstat Regioner Grækenland Irland Portugal Østrig Tyskland Spanien Frankrig Italien alle regioner alle regioner alle regioner Burgenland Berlin (Østberlin) Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thüringen Galicien Asturias Cantabria Castilla-Leon Castilla-La Mancha Extremadura Comunidad Valenciana Andalucia Murcia Ceuta y Melilla Canarias Guadeloupe Martinique Guyane Réunion Campania Sicilia Sardegna Puglia Basilicata Calabria Det Forenede Kongerige Nordirland 24 EFT C 212 af 12. 8. 1988, s. 2-10 og efterfølgende ændringer. 7766 III. Kilder og metoder til vurdering af støtteelementet 10. Tallene repræsenterer normalt de faktiske udgifter (eller det faktiske indkomsttab i tilfælde af skatteudgifter). 25 Hvor disse ikke har foreligget, er der efter konsultation af de berørte medlemsstater benyttet budgetbevillinger eller beløb fra planlægningsprogrammer. I tilfælde, hvor der ikke forelå tal, er der - medmindre andet er nævnt - anvendt tal fra de foregående år som skøn. 10. 1. Alle tallene er indsamlet i national valuta og er blevet omregnet til faste 1997-tal i EUR. Følgende statistiske data i oversigten stammer fra Eurostats database NEWCHRONOS. - - - - - - - bruttonationalproduktet (BNP) i markedspriser implicit BNP-deflator samlede generelle offentlige udgifter bruttoværditilvækst i markedspriser for forarbejdede varer, landbrug og transport værditilvækst i faktorpriser for skibsbygning samlet antal beskæftigede, beskæftigelse i alt beskæftigelse efter branche for forarbejdede varer og kul Bruttotilvæksten for fiskeri er beregnet på basis af de landede mængder og gennemsnitspriserne. I ganske få tilfælde, hvor der ikke har foreligget data, er disse blevet suppleret med statistikker fra databasen AMECO i Kommissionens GD ECFIN. 10. 2. Kommissionens tjenestegrene har fremskaffet sektorer på grundlag af nedenstående. tal for deres respektive omfatter at medlemsstaterne For landbrug kræver de nuværende indberetningsforpligtelser for både forelægger Kommissionen OECD og WTO, oplysninger om al støtte, som de yder både nationalt og regionalt. Oplysningerne reducerede direkte produktionsomkostninger og generelle tjenester samt overførsler, der støtter landbrugets mange funktioner. Støtte til oprettelse og bevaring af arbejdspladser i landbrugsområder, agro-miljøprogrammer, der fører til en afbalanceret arealanvendelse, bevaring og fornyelse af de naturlige indgår også samt visse sociale sikringsprogrammer og ressourcer ekstraordinære betalinger som følge af BSE-krisen. betalinger, 25 Det skal understreges, at de årlige udgifter (forpligtelser) ikke nødvendigvis svarer til de årlige budgetfinansieringer af en støtteordning. 7777 For fiskeri er der anvendt de tal, som medlemsstaterne har afgivet efter proceduren i den resolution, som repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer vedtog på Rådets 306. samling den 2. oktober 1974. På for udarbejdelsen af denne oversigt tidspunktet forelå der 1998- fra Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, oplysninger Finland, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige. er kul dem, tallene som medlemsstaterne i For overensstemmelse med Kommissionens beslutning nr. 528/76/EKSF, 2064/86/EKSF og i Kommissionens årlige meddelelse til Rådet om støtte til denne sektor. Tallene er opdelt i støtte til løbende produktion og støtte, der ikke vedrører den løbende produktion (dvs. særlige sociale sikringsprogrammer for minearbejdere og støtte til at dække gamle forpligtelser). 3632/93/EKSF, sammenfattet som er afgivet har og For jernbanetransport er tallene dem, som medlemsstaterne fremsender. For hovedpartens vedkommende skal beløbene ikke anmeldes på forhånd. Særskilt er der derudover anført støtte til jernbaner på grundlag af Rådets som ændret ved forordning 1893/91 om forordning nr. 1191/69, opretholdelsen af forpligtelser til offentlig tjeneste. fremlagt af medlemsstaterne Fremstillingsvirksomhed Hvad angår fremstillingsvirksomhed, er der næsten udelukkende anvendt tal årlige indberetningsprocedure. Denne procedure blev fastlagt i Kommissionens i skrivelse af 22. februar 1994 til medlemsstaterne og ajourført Kommissionens skrivelse til medlemsstaterne af 2. august 1995. Endvidere sammenholdes tallene med Kommissionens beslutninger, nationale publikationer om ydelse af støtte, nationale udgiftsregnskaber, budgetforslag og andet. normale ifølge den Stål og skibsbygning Tallene i denne Kommissionen udarbejder stålsektoren. undersøgelse stammer som for Rådet om tilsynet med støtten til rapporter, fra de 10. 3. 10. 4. 7788 10. 5. Metoder til vurdering af støtteelementet 10. 5. 1. 10. 5. 2. 10. 5. 3. 10. 5. 4. Gruppe A – hvor A1A repræsenterer tilskud og rentetilskud og A2A fritagelse for skatter og sociale byrder osv. Det ikke nødvendigt at beregne støtteelementet, da støttebeløbet er lig med tilskuddet eller det tilsvarende. Gruppe B - kapitalinteresser (herunder konvertering af gæld). Sådanne interventioner er ifølge Kommissionens faste praksis støtte, når en privat investor, der opererer på normale markedsvilkår, ikke ville have foretaget den pågældende investering. Se Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EØF-traktatens artikel 87 og 88 og af artikel 5 i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige virksomheder i fremstillingssektoren, EFT C 307 af 13. 11. 1993, s. 3. Metoden bygger på en beregning af den fordel, støttemodtageren opnår. Gruppe C – hvor C1 repræsenterer bløde lån og C2 skatteudsættelser. lavere end Støtteelementerne (C1A/C2A) i denne kategori er meget støttens kapitalværdi. Siden 1995 har man, hvis en medlemsstat ikke oplyser tal for støtteelementerne, betragtet 15% af det samlede lån fra staten som støtteelement sammenlignet med den tidligere praksis, hvor det var 33%. Denne nedsættelse skyldes, at støtteelementet er lavere på grund af det generelt lavere renteniveau i medlemsstaterne i forhold til niveauet i de tidligere undersøgelser. I forbindelse med tilbagebetalingspligtige forskud, hvor en medlemsstat ikke oplyser den andel af lånet, der skal tilbagebetales, anser man støtteelementet for at udgøre 90%, da den andel, der har skullet tilbagebetales, i gennemsnit har været lav. Gruppe D - garantier. Støtteelementet (D1A) er meget lavere end den garanterede kapitalværdi. Hvis disse oplysninger om det nøjagtige støttebeløb ikke foreligger, betragtes støtteelementet. Hvis medlemsstaternes oplysninger kun indeholder tal for den garanterede kapitalværdi, anses støtteelementet for at udgøre 10% af dette tal. som et statens skøn over tab 7799 IV. Særlige problemer 11. Forskning og udvikling (F&U) 11. 1. F&U-kontrakter statsstøtte. Ingen forsknings- og udviklingskontrakter har Desuden giver kilderne ikke mulighed for at udskille forsknings- og udviklingskontrakter, der især har militære formål, og at vurdere virkningerne for markedet af sådanne kontrakter26. indeholdt 11. 2. Offentlig forskning ingen tal for det eventuelle støtteelement statens Der opgives finansiering "inden for murene" af offentlige forskningsinstitutter eller af forskning på højere læreanstalter. Offentlig finansiering af F&U- aktiviteter, der gennemføres af højere læreanstalter eller offentlige forskningsorganer uden profit for øje, er som hovedregel ikke omfattet af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 127. i 11. 3. Kerneenergi Kommissionen har ikke kendskab til ikke-anmeldt støtte, som er blevet ydet til kerneenergisektoren. Medlemsstaterne kan imidlertid yde støtte til kerneenergisektoren gennem deres offentlige virksomheder eller F&U- finansiering (hovedsagelig i form af F&U-kontrakter og offentlig forskning). Kun en del af denne finansiering indgår i tallene for F&U. De tal for kerneenergi, der indgår i F&U-tallene, kan derfor meget vel være undervurderede. Situationen med hensyn til støtte i energisektoren er ved at blive undersøgt, navnlig på baggrund af liberaliseringen heraf samt de dermed forbundne strandede omkostninger. 12. Tre nye medlemsstaters tiltrædelse Ved sammenligningen af medlemsstaternes støtteniveau er analysen af støttetallene baseret på de årlige gennemsnit for de to treårsperioder 1994- 1996 og 1996-1998. Da de 3 nye medlemstater først tiltrådte EU i 1995, foretages der sammenligninger mellem gennemsnittet for toårsperioden 1995-1996 og gennemsnittet for treårsperioden 1996-1998. 26 27 Se punkt 2. 5 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling, EFT C 45 af 17. 2. 1996. Se punkt 2. 4 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling. 8800 STATISTISK BILAG BILAG II Tabel A1 Tabel A2 Tabel A3 Tabel A4 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed. Årlige støttebeløb 1994-1998 i løbende priser og nationale valutaer. Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed. Årlige støttebeløb 1994-1998 i løbende priser og EUR. Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed. Årlige støttebeløb 1994-1998 i faste priser og EUR. Statsstøtte til de nye tyske delstater. Årligt gennemsnit 1994-1998 i faste priser og EUR. Tabeller A5/1-15 Samlet statsstøtte - årligt gennemsnit 1996-1998 i hver enkelt medlemsstat i faste priser og EUR. Tabeller A5/16 Samlet statsstøtte - årligt gennemsnit 1996-1998 i EU i faste priser og EUR. Tabeller A6/1-15 Samlet statsstøtte 1994-1998 i hver enkelt medlemsstat i faste priser og EUR. Tabeller A6/16 Samlet statsstøtte 1994-1998 i EU i faste priser og EUR. 8811 Tabel A1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i løbende priser 1994- 1998 1994 1995 5. 954,90 1996 6. 311,60 i mio. national valuta (mia. for Italien) 1997 7. 231,69 1998 6. 980,87 37. 887,73 35. 360,34 36. 683,30 23. 901,98 28. 393,06 3. 729,58 4. 419,95 5. 019,80 5. 578,89 5. 400,95 38. 998,84 29. 763,58 24. 518,56 22. 576,30 20. 493,88 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland 102. 283,45 198. 820,31 177. 941,13 223. 565,61 166. 004,79 Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige 161. 043,54 414. 705,68 315. 272,70 292. 205,74 287. 765,17 2. 287,91 1. 904,78 2. 507,97 2. 482,42 25. 943,80 20. 125,28 23. 732,84 38. 010,85 27. 141,82 131,85 152,37 236,34 236,99 476,34 17. 440,63 22. 580,54 19. 332,99 16. 786,25 15. 101,31 1. 678,50 1. 829,79 1. 815,47 1. 958,08 2. 015,95 1. 133,78 1. 283,32 1. 425,51 1. 341,98 1. 403,60 82. 644,51 33. 377,05 33. 636,61 43. 889,46 38. 985,81 2. 764,41 2. 849,58 2. 683,82 3. 394,04 Det For. Kongerige 741,24 899,41 1. 027,56 1. 049,85 935,93 EUR 15 38. 239,72 37. 539,95 34. 099,46 33. 730,76 30. 095,23 8822 Tabel A2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i løbende priser 1994- 1998 Østrig Belgien Danmark Tyskland 1994 1995 1996 1997 955,40 494,42 451,73 917,21 603,16 469,81 933,45 682,10 523,13 589,69 745,48 i mio. EUR 1998 503,87 698,98 720,19 20. 264,19 15. 884,50 12. 840,04 11. 492,84 10. 407,58 Grækenland 355,12 656,20 582,37 722,68 501,93 Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige 1. 013,38 2. 544,21 1. 961,29 1. 761,47 1. 721,25 400,79 326,82 426,48 414,95 3. 941,26 3. 084,31 3. 655,14 5. 748,25 4. 111,52 166,14 186,83 297,87 317,04 605,84 9. 107,09 10. 600,50 9. 869,01 8. 700,70 7. 769,56 42,33 525,32 419,74 47,46 611,42 170,20 296,23 46,20 666,21 171,82 334,66 48,31 607,01 221,01 310,23 49,63 632,34 193,29 380,67 Det For. Kongerige 955,33 1. 085,21 1. 262,67 1. 516,45 1. 383,62 EUR 15 38. 239,72 37. 539,95 34. 099,46 33. 730,76 30. 095,23 8833 Tabel A3 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i faste priser 1994-1998 Østrig Belgien Danmark Tyskland 1994 1995 1996 1997 977,48 526,52 446,30 898,84 613,02 463,87 917,36 682,95 523,13 589,69 745,48 i mio. EUR 1998 498,78 688,33 706,59 20. 633,12 15. 405,44 12. 564,37 11. 492,84 10. 330,63 Grækenland 418,82 741,29 614,84 722,68 511,04 Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige 1. 073,12 2. 636,15 1. 940,06 1. 761,47 1. 697,64 401,13 331,23 426,48 414,43 4. 076,76 3. 117,11 3. 627,11 5. 748,25 4. 068,96 183,92 211,58 323,22 317,04 607,07 10. 230,39 12. 607,34 10. 282,74 8. 700,70 7. 609,16 44,24 543,89 464,87 47,83 601,82 178,08 326,82 46,25 659,63 173,71 333,51 48,31 607,01 221,01 310,23 48,92 621,44 189,07 388,48 Det For. Kongerige 1. 168,11 1. 382,10 1. 524,66 1. 516,45 1. 321,01 EUR 15 40. 341,24 39. 614,83 34. 485,53 33. 730,76 29. 701,55 8844 Tabel A4 Tysk statsstøtte til de nye delstater - årligt gennemsnit 1996-1998 i mio. EUR i % i % af samlet støtte Tilskud 4. 788,33 55,63 41,75 Skattefritagelser 998,22 11,60 Kapitalinteresser 12,23 0,14 8,70 0,11 Bløde lån 2. 329,02 27,06 20,31 Skatteudsættelser Garantier 0,00 478,98 0,00 5,57 0,00 4,18 I ALT 8. 607 100 75 nye I årene 1996-1998 blev der årligt ydet en gennemsnitlig støtte på 8. 607 mio. EUR til de til 75% af fremstillingsvirksomhed, der har været faldende siden 1993, og omfatter den årlige gennemsnitlige "Treuhand"-støtte på 3. 514 mio. EUR. delstater. Dette samlede udgør støtte tyske den 8855 Tabel A5/1 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 88 66 ØSTRIG A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % STØTTEFORMER SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. I mio. EUR 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - 976,45 296,03 137,15 49,79 54,39 0,00 5,21 15,68 0,00 33,79 680,43 3,50 0,00 641,26 631,34 0,00 0,00 0,00 9,36 0,00 26,30 0,00 81,92 60,67 21,25 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 43,71 38,32 15,57 0,57 12,71 0,00 0,00 2,13 0,00 7,34 5,39 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 5,39 0,00 59,43 52,78 6,65 103,14 8,70 95,62 19,31 45,26 15,48 6,63 2,19 2,95 0,00 0,23 0,77 0,00 2,71 29,78 0,15 0,00 27,85 27,42 0,00 0,00 0,00 0,41 0,00 1,38 0,00 6,25 4,93 1,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 22,03 1. 042,19 22,03 0,00 0,00 0,83 0,00 0,00 0,00 0,00 21,20 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,49 0,00 2,49 356,38 152,72 50,37 67,93 0,00 5,21 17,81 0,00 62,33 685,82 3,50 0,00 641,26 631,34 0,00 0,00 0,00 9,36 0,00 31,69 0,00 143,84 113,45 30,38 24,51 2,07 24,51 4,95 1. 186,03 495,26 351,42 338,56 152,72 50,37 67,93 0,00 5,21 0,00 0,00 62,33 12,86 3,50 0,00 0,00 - - - - 9,36 0,00 - - 143,84 113,45 30,38 495,26 495,26 - 70,96 68,36 30,84 10,17 13,72 0,00 1,05 0,00 0,00 12,59 2,60 0,71 0,00 0,00 - - - - 1,89 0,00 - - 29,04 22,91 6,13 100,00 100,00 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 1. 058,37 89,24 375,13 75,74 Tabel A5/2 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 88 77 BELGIEN STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 3,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,05 0,11 - 2. 009,13 203,49 315,97 111,80 87,53 5,30 113,04 2,38 0,47 96,80 9,20 1,25 1. 693,17 2,09 0,00 1. 678,70 324,38 0,00 0,00 0,00 0,22 4,10 8,06 0,00 228,89 228,89 0,00 0,80 0,00 0,14 0,00 0,00 0,00 0,00 110,86 91,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 91,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 32,04 32,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 32,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 29,51 29,51 28,26 0,00 0,57 0,68 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,18 0,18 0,00 82,30 18,08 4,19 0,19 4,26 0,43 0,02 3,48 0,33 5,19 64,22 0,08 0,00 60,40 11,67 0,00 0,00 0,00 3,31 0,15 0,29 0,00 8,68 8,68 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,67 3,67 0,00 3,67 0,14 3,67 0,50 13,34 2. 287,51 13,34 502,65 0,00 0,00 4,54 8,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 8,41 8,41 0,00 21,75 0,86 21,75 2,97 116,59 5,30 118,28 11,86 0,47 96,80 9,20 144,15 1. 784,86 2,09 0,00 1. 678,70 324,38 0,00 0,00 0,00 91,91 4,10 8,06 0,00 241,15 241,15 0,00 2. 531,71 731,79 490,65 396,65 116,59 5,30 118,28 11,86 0,47 0,00 0,00 144,15 94,00 2,09 0,00 0,00 - - - - 91,91 0,00 - - 241,15 241,15 0,00 731,79 731,79 - 67,05 54,20 15,93 0,72 16,16 1,62 0,06 0,00 0,00 19,70 12,84 0,29 0,00 0,00 - - - - 12,56 0,00 - - 32,95 32,95 0,00 100,00 100,00 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 2. 241,07 88,52 441,15 60,28 203,49 8,04 203,49 27,81 32,04 1,27 32,04 4,38 29,69 1,17 29,69 4,06 Tabel A5/3 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 88 88 DANMARK STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 9,97 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,97 0,65 - - 1. 071,02 217,59 543,80 217,59 135,51 16,29 14,70 17,04 191,97 75,22 93,07 0,00 527,22 0,00 59,48 443,81 139,29 0,00 0,00 0,00 1,91 13,37 8,66 0,00 9,89 9,89 0,00 1,35 216,24 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,51 40,51 27,60 0,00 0,32 12,58 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,51 2,99 40,51 5,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,80 1. 335,91 86,82 52,56 10,91 15,11 1,19 1,92 12,48 4,89 6,05 0,00 34,26 0,00 3,87 28,84 9,05 0,00 0,00 0,00 0,12 0,87 0,56 0,00 0,64 0,64 0,00 701,78 640,40 167,93 232,53 18,35 29,62 191,97 0,00 0,00 0,00 61,39 0,00 59,48 0,00 - - - - 1,91 0,00 - - 9,89 9,89 0,00 98,61 89,98 23,60 32,67 2,58 4,16 26,97 0,00 0,00 0,00 8,63 0,00 8,36 0,00 - - - - 0,27 0,00 - - 1,39 1,39 0,00 808,69 167,93 232,53 18,35 29,62 191,97 75,22 93,07 0,00 527,22 0,00 59,48 443,81 139,29 0,00 0,00 0,00 1,91 13,37 8,66 0,00 9,89 9,89 0,00 1. 355,77 711,67 711,67 711,67 100,00 100,00 6,80 3,47 0,00 3,33 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,80 0,50 6,80 0,95 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 1. 090,88 80,46 446,78 62,78 217,59 16,05 217,59 30,57 Tabel A5/4 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 88 99 TYSKLAND STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 16,44 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,44 0,06 - 17. 165,39 353,34 29,31 1. 048,76 1. 707,98 206,14 1. 066,61 65,15 209,15 5,97 227,86 49,64 27,59 56,00 0,00 0,00 205,12 0,00 1,02 0,00 0,00 0,00 15. 457,41 147,20 2,25 360,86 9. 930,46 4. 186,68 0,00 4. 802,72 341,36 15,10 4,66 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 145,44 0,00 1,76 0,00 29,31 0,00 0,00 6,81 0,00 0,00 0,00 0,00 22,50 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 906,25 34,48 53,04 373,57 0,00 41,99 0,00 3,16 400,02 142,51 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,61 0,00 141,90 88,42 70,43 0,00 0,00 70,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,99 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,99 0,00 260,43 18. 945,66 253,30 3. 173,41 1,20 0,00 110,51 0,67 0,00 0,00 0,00 140,92 1. 102,29 118,19 975,59 6,64 270,87 49,64 30,75 619,44 7,13 15. 772,25 0,07 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,01 6,05 0,00 2,32 360,86 9. 930,46 4. 186,68 0,00 4. 802,72 341,36 160,54 6,29 25,80 141,90 4. 609,54 1. 000,49 0,00 1. 786,68 86,06 363,09 7. 845,87 65,47 10,97 3,81 0,41 3,37 0,02 0,94 0,17 0,11 2,14 54,50 0,01 1,25 34,32 14,47 0,00 16,60 1,18 0,55 0,02 0,09 0,49 27,11 1,89 24,92 3. 616,74 3. 093,02 1. 102,29 118,19 975,59 6,64 270,87 0,00 0,00 619,44 523,72 2,32 360,86 0,00 - - - - 160,54 0,00 - - 7. 845,87 548,37 7. 209,92 11. 462,61 11. 462,61 - 31,55 26,98 9,62 1,03 8,51 0,06 2,36 0,00 0,00 5,40 4,57 0,02 3,15 0,00 - - - - 1,40 0,00 - - 68,45 4,78 62,90 100,00 100,00 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 521,48 4. 087,79 1,02 998,22 0,00 0,00 25,86 1. 760,82 0,00 0,00 0,00 363,09 548,37 7. 209,92 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 21. 791,36 81,29 6. 618,50 57,74 1. 353,84 5,05 1. 352,07 11,80 29,31 0,11 29,31 0,26 2. 835,45 10,58 2. 689,78 23,47 174,49 0,65 156,50 1,37 623,52 2,33 616,46 5,38 26. 807,96 11. 462,61 Tabel A5/5 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 99 00 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % GRÆKENLAND STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 13,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,87 0,97 - 415,36 9,56 1,23 0,10 7,83 0,39 0,00 0,00 0,00 0,00 405,81 10,02 7,65 388,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,03 0,02 0,00 567,52 0,00 567,52 996,76 76,32 594,75 96,55 2,89 2,89 0,00 0,00 0,00 2,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,89 0,22 2,89 0,47 288,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 288,01 0,00 0,00 288,01 0,00 288,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 288,01 22,05 0,00 0,00 0,76 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,02 0,00 0,00 17,50 0,00 17,50 18,26 1,40 18,23 2,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,01 0,11 0,02 707,14 49,38 0,88 0,09 0,01 0,55 0,23 0,00 0,00 0,00 0,01 48,51 0,75 0,53 47,21 0,00 20,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,85 0,00 40,85 12,56 1,23 0,10 7,83 3,28 0,00 0,00 0,00 0,11 694,58 10,76 7,65 676,10 0,00 288,01 0,00 0,00 0,00 0,06 0,02 0,00 585,02 0,00 585,02 1. 306,03 615,99 30,97 12,56 1,23 0,10 7,83 3,28 0,00 0,00 0,00 0,11 18,41 10,76 7,65 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 585,02 0,00 585,02 615,99 615,99 - 5,03 2,04 0,20 0,02 1,27 0,53 0,00 0,00 0,00 0,02 2,99 1,75 1,24 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 94,97 0,00 94,97 100,00 100,00 Tabel A5/6 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 99 11 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % SPANIEN STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 44,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 44,83 0,78 - - 4. 194,44 580,68 156,75 17,74 145,39 1,93 18,76 110,96 43,22 85,93 3. 613,76 50,82 665,35 1. 579,04 296,15 0,00 739,20 337,06 187,77 21,83 32,69 0,00 252,24 197,15 55,09 4. 491,51 95,39 1. 582,68 87,94 0,86 0,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,02 0,86 0,05 56,88 145,33 21,67 145,16 0,00 0,00 3,78 0,00 0,00 0,00 0,00 17,89 35,22 35,22 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,52 0,00 4,52 61,41 1,30 61,41 3,41 28,40 0,00 111,82 0,00 0,00 0,00 0,00 4,93 0,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,17 0,00 9,22 9,22 0,00 154,55 3,28 154,38 8,58 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,40 4. 397,93 0,40 0,00 0,00 0,19 0,00 0,00 0,00 0,00 0,22 748,78 185,16 17,74 261,18 1,93 18,76 110,96 43,22 109,83 0,00 3. 649,15 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,40 0,01 0,40 0,02 86,04 665,35 1. 579,04 296,15 0,00 739,20 337,06 187,77 21,83 32,87 0,00 265,98 206,36 59,61 4. 708,73 1. 799,73 76,06 12,95 3,20 0,31 4,52 0,03 0,32 1,92 0,75 1,90 63,11 1,49 11,51 27,31 5,12 0,00 12,78 5,83 3,25 0,38 0,57 0,00 4,60 3,57 1,03 1. 533,75 594,60 185,16 17,74 261,18 1,93 18,76 0,00 0,00 109,83 939,15 86,04 665,35 0,00 - - - - 187,77 0,00 - - 265,98 206,36 59,61 85,22 33,04 10,29 0,99 14,51 0,11 1,04 0,00 0,00 6,10 52,18 4,78 36,97 0,00 - - - - 10,43 0,00 - - 14,78 11,47 3,31 1. 799,73 1. 799,73 100,00 100,00 Tabel A5/7 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 99 22 FINLAND STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 2,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,00 0,10 - - 377,23 281,11 131,94 5,38 26,33 38,59 25,71 50,98 0,00 2,18 96,12 0,00 33,99 43,74 40,67 0,00 0,00 0,00 6,25 12,15 0,00 0,00 55,91 55,91 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 8,19 8,19 0,00 2,27 2,27 2,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,27 0,45 2,27 0,58 47,56 47,56 6,38 0,00 41,18 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,48 1,48 0,00 49,04 9,82 49,04 12,55 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21,19 16,38 6,90 0,26 3,31 1,89 1,26 2,50 0,00 0,25 4,81 0,00 1,67 2,15 2,00 0,00 0,00 0,00 0,40 0,60 0,00 0,00 3,22 3,22 0,00 3,01 3,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,11 0,00 3,12 0,62 3,12 0,80 431,90 333,95 140,60 5,38 67,51 38,59 25,71 50,98 0,00 5,19 97,95 0,00 33,99 43,74 40,67 0,00 0,00 0,00 8,08 12,15 0,00 0,00 65,68 65,68 0,00 499,58 390,72 325,04 282,98 140,60 5,38 67,51 38,59 25,71 0,00 0,00 5,19 42,06 0,00 33,99 0,00 - - - - 8,08 0,00 - - 65,68 65,68 0,00 390,72 390,72 83,19 72,43 35,98 1,38 17,28 9,88 6,58 0,00 0,00 1,33 10,77 0,00 8,70 0,00 - - - - 2,07 0,00 - - 16,81 16,81 0,00 100,00 100,00 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 435,13 87,10 326,27 83,51 10,02 2,01 10,02 2,56 Tabel A5/8 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 99 33 FRANKRIG STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 24,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 24,53 0,15 - - 7. 360,90 545,26 3. 579,19 381,73 26,43 165,58 12. 059,08 753,05 526,08 554,50 377,40 363,10 31,46 279,25 1,12 22,20 5,95 0,00 49,98 495,01 0,00 0,00 0,00 0,00 15,79 15,28 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 554,50 354,19 0,00 23,21 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6. 607,85 19,17 3. 024,69 2,64 157,81 5. 988,93 1. 379,73 0,00 28,98 195,92 129,85 103,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 19,17 0,00 0,00 0,00 0,00 254,72 0,00 254,72 0,00 0,00 39,08 108,37 0,00 2. 622,53 200,88 1. 601,68 167,55 33,33 977,92 623,76 0,00 0,00 0,00 4,33 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,33 0,00 0,00 0,00 0,36 0,00 0,36 144,44 2. 355,47 0,00 0,00 0,00 144,44 0,00 0,00 0,00 0,00 1. 212,30 31,46 302,45 145,56 22,20 21,74 15,28 604,48 21,14 9. 703,62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21,14 2,64 157,81 6. 243,65 1. 379,73 254,72 28,98 195,92 199,49 231,48 0,00 2. 643,66 74,81 14,61 7,52 0,20 1,88 0,90 0,14 0,13 0,09 3,75 60,20 0,02 0,98 38,73 8,56 1,58 0,18 1,22 1,24 1,44 0,00 16,40 2. 678,37 2. 318,44 1. 212,30 31,46 302,45 145,56 22,20 0,00 0,00 604,48 359,93 2,64 157,81 0,00 - - - - 199,49 0,00 - - 0,15 1. 803,07 11,19 1. 803,07 0,15 0,00 1. 145,62 657,44 7,11 4,08 1. 145,62 657,44 165,73 13. 886,68 1,19 144,59 3,23 4. 481,44 4. 481,44 4. 481,44 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,23 0,20 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,43 0,19 26,23 0,59 59,77 51,73 27,05 0,70 6,75 3,25 0,50 0,00 0,00 13,49 8,03 0,06 3,52 0,00 - - - - 4,45 0,00 - - 40,23 25,56 14,67 100,00 100,00 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 7. 586,31 54,63 1. 238,27 27,63 2. 146,94 15,46 2. 096,69 46,79 3. 579,19 25,77 593,58 13,25 382,09 2,75 382,09 8,53 Tabel A5/9 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 99 44 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % IRLAND STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 13,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,86 1,70 - - 202,16 222,38 45,57 121,32 20,94 0,00 4,00 4,44 2,02 0,00 14,18 0,00 0,00 0,00 0,00 0,25 0,00 0,00 0,00 121,07 156,58 101,06 17,46 0,00 138,13 93,24 0,00 0,00 0,00 0,28 0,00 0,72 0,00 199,24 0,00 199,24 415,26 60,35 248,37 59,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 101,06 1,12 0,00 1,12 223,49 32,48 122,43 29,45 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 28,56 0,00 28,56 30,39 4,42 30,39 7,31 4,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,27 0,08 0,00 0,00 0,00 0,00 4,35 0,63 0,00 0,00 54,73 22,30 2,57 0,00 0,50 0,60 0,25 0,00 1,74 16,64 32,42 2,15 0,00 16,98 11,46 0,00 0,00 0,00 0,26 0,52 0,10 12,42 28,13 0,00 28,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,58 445,29 14,58 181,47 0,00 0,00 0,05 0,19 0,00 0,00 0,00 14,34 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,58 2,12 14,58 3,51 20,94 0,00 4,04 4,88 2,02 0,00 14,18 135,41 263,83 17,46 0,00 138,13 93,24 0,00 0,00 0,00 2,11 4,27 0,80 101,06 228,92 0,00 228,92 688,08 415,77 186,85 167,29 20,94 0,00 4,04 4,88 2,02 0,00 0,00 135,41 19,56 17,46 0,00 0,00 - - - - 2,11 0,00 - - 228,92 0,00 228,92 415,77 415,77 44,94 40,24 5,04 0,00 0,97 1,17 0,49 0,00 0,00 32,57 4,71 4,20 0,00 0,00 - - - - 0,51 0,00 - - 55,06 0,00 55,06 100,00 100,00 Tabel A5/10 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 99 55 ITALIEN STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 81,26 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 81,26 0,46 - - 7. 530,48 361,21 1. 207,70 1. 903,37 354,33 385,12 212,71 21,77 612,90 8,04 37,29 560,28 0,00 450,38 5. 627,11 133,77 206,44 5. 069,61 640,38 0,00 0,00 0,00 57,90 89,52 69,88 0,00 58,79 0,00 10,01 0,00 0,00 285,53 0,00 0,00 6,88 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,71 0,17 0,00 0,00 0,00 0,02 0,49 0,00 0,00 0,00 384,61 822,58 0,00 0,00 429,53 0,00 429,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 393,06 0,00 0,00 0,00 70,34 66,45 14,37 0,00 35,55 0,23 0,00 0,00 0,00 16,30 3,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,82 0,00 3,07 0,00 51,92 2,59 49,33 122,26 0,77 119,19 1,34 53,20 16,44 1,63 0,12 3,75 0,92 0,21 4,81 0,00 5,00 36,75 0,76 1,17 31,28 3,64 2,44 0,00 0,00 0,33 0,55 0,42 2,24 36,53 1,59 34,94 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 180,85 9. 350,58 180,85 2. 890,11 0,00 0,00 0,86 152,70 0,00 0,00 0,00 27,29 285,87 21,77 659,34 161,46 37,29 845,81 0,00 878,58 0,00 6. 460,47 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 133,77 206,44 5. 499,13 640,38 429,53 0,00 0,00 58,72 96,23 73,12 393,06 4,33 6. 420,97 0,13 4,20 279,93 6. 141,03 185,18 15. 852,80 1,17 185,18 2,09 8. 864,20 2. 443,23 2. 044,30 27,56 23,06 285,87 21,77 659,34 161,46 37,29 0,00 0,00 878,58 398,93 133,77 206,44 0,00 - - - - 58,72 0,00 - - 6. 420,97 279,93 6. 141,03 8. 864,20 8. 864,20 3,22 0,25 7,44 1,82 0,42 0,00 0,00 9,91 4,50 1,51 2,33 0,00 - - - - 0,66 0,00 - - 72,44 3,16 69,28 100,00 100,00 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 3. 118,82 3. 245,90 256,73 2. 862,09 20,48 3. 225,41 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 10. 730,56 67,69 4. 860,02 54,83 3. 607,11 22,75 3. 314,70 37,39 1. 207,70 7,62 385,12 4,34 Tabel A5/11 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 99 66 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % LUXEMBOURG STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - - 45,34 14,64 3,13 1,96 9,26 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 30,69 0,00 0,00 29,82 26,26 0,00 0,00 0,00 0,07 0,81 0,00 0,00 29,55 29,55 0,00 74,89 95,45 44,26 92,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,69 2,69 0,00 2,69 3,42 2,69 5,62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,88 0,88 0,14 0,00 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,88 1,12 0,88 1,84 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 41,40 13,91 2,93 1,76 8,96 0,26 0,00 0,00 0,00 0,00 27,49 0,00 0,00 26,71 23,52 0,00 0,00 0,00 0,06 0,72 0,00 0,00 28,87 28,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 46,22 15,52 3,27 1,96 10,00 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 30,69 0,00 0,00 29,82 26,26 0,00 0,00 0,00 0,07 0,81 0,00 0,00 32,24 32,24 0,00 78,45 47,83 15,59 15,52 3,27 1,96 10,00 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 0,07 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,07 0,00 - - 32,24 32,24 0,00 47,83 47,83 32,60 32,46 6,84 4,10 20,91 0,61 0,00 0,00 0,00 0,00 0,14 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,14 0,00 - - 67,40 67,40 0,00 100,00 100,00 Tabel A5/12 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 99 77 NEDERLANDENE STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 6,29 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,29 0,25 - - 1. 650,27 126,47 284,95 126,47 127,59 9,63 10,38 0,00 107,08 0,57 0,00 29,71 1. 365,32 0,00 38,27 1. 305,24 171,29 0,00 0,00 0,00 0,00 21,81 0,00 0,00 78,05 78,05 0,00 0,00 5,59 0,00 0,00 120,88 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 34,76 34,76 6,03 0,00 0,00 28,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 54,24 54,24 0,00 54,24 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,18 1. 878,93 13,18 513,61 0,00 0,01 6,86 0,00 0,00 0,00 0,00 6,32 133,61 69,47 17,23 28,73 227,97 0,57 0,00 36,03 0,00 1. 365,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 38,27 1. 305,24 171,29 0,00 0,00 0,00 0,00 21,81 0,00 0,00 78,05 78,05 0,00 73,93 20,21 5,26 2,73 0,68 1,13 8,97 0,02 0,00 1,42 53,72 0,00 1,51 51,36 6,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,00 0,00 3,07 3,07 0,00 34,76 1,77 34,76 5,52 54,24 2,76 54,24 8,62 13,18 0,67 13,18 2,09 1. 963,27 629,36 551,31 513,04 133,61 69,47 17,23 28,73 227,97 0,00 0,00 36,03 38,27 0,00 38,27 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 78,05 78,05 0,00 629,36 629,36 87,60 81,52 21,23 11,04 2,74 4,57 36,22 0,00 0,00 5,72 6,08 0,00 6,08 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 12,40 12,40 0,00 100,00 100,00 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 1. 734,61 88,35 400,70 63,67 126,47 6,44 126,47 20,10 Tabel A5/13 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 99 88 PORTUGAL STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 2,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,53 0,14 - - 368,39 908,29 140,40 16,89 271,21 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 85,08 74,05 78,40 9,59 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,59 4,40 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,40 97,17 898,70 136,00 0,98 11,27 33,84 27,60 0,00 0,00 0,30 8,93 9,51 32,35 0,00 30,31 0,00 30,31 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 895,14 0,00 3,55 3,13 0,00 3,13 0,00 0,00 136,00 0,00 136,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 81,61 16,24 0,71 0,00 0,67 0,03 0,51 4,84 4,21 5,26 65,38 0,06 0,64 9,67 1,57 7,74 0,00 0,02 1,23 51,48 2,08 0,20 1,97 0,00 1,97 0,09 1. 434,06 0,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,09 285,30 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 85,08 74,05 92,49 0,00 1. 148,77 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,12 0,00 0,12 0,21 0,01 0,21 0,11 0,98 11,27 169,83 27,60 136,00 0,00 0,30 21,62 904,65 36,55 3,55 34,56 0,00 34,56 1. 471,15 194,59 160,03 126,17 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 0,00 0,00 92,49 33,87 0,98 11,27 0,00 - - - - 21,62 0,00 - - 34,56 0,00 34,56 82,24 64,84 6,43 0,00 6,02 0,29 4,57 0,00 0,00 47,53 17,40 0,50 5,79 0,00 - - - - 11,11 0,00 - - 17,76 0,00 17,76 194,59 194,59 100,00 100,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 12,69 0,00 4,20 0,00 1,00 0,00 1,00 17,89 1,22 13,69 7,03 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 401,23 27,27 163,57 84,06 911,42 61,95 12,72 6,54 140,40 9,54 4,40 2,26 Tabel A5/14 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 99 99 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % SVERIGE STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 9,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,13 0,50 - - 1. 292,99 172,21 2,06 34,31 32,12 0,00 7,13 61,25 34,91 0,43 1. 120,78 0,00 0,00 1. 034,57 384,47 0,00 0,00 0,00 0,00 86,21 0,00 0,00 130,71 130,71 0,00 1. 432,83 91,25 206,77 60,09 11,69 11,69 0,00 11,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 51,76 51,76 0,00 63,45 4,04 63,45 18,44 10,59 10,59 10,49 0,00 0,10 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 10,59 0,67 10,59 3,08 51,47 51,38 21,29 0,00 23,36 0,00 6,65 0,00 0,00 0,08 0,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,09 0,00 0,00 11,30 11,30 0,00 62,77 4,00 62,68 18,22 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 74,78 13,48 1,85 2,52 3,07 0,00 0,75 3,35 1,91 0,03 61,31 0,00 0,00 56,58 21,03 0,00 0,00 0,00 0,00 4,72 0,00 0,00 10,60 10,60 0,00 0,62 1. 367,37 0,56 0,00 0,00 0,56 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 246,44 33,84 46,00 56,15 0,00 13,77 61,25 34,91 0,51 0,06 1. 120,93 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,06 0,00 0,00 0,03 0,03 0,00 0,65 0,04 0,59 0,17 0,00 0,00 1. 034,57 384,47 0,00 0,00 0,00 0,00 86,36 0,00 0,00 193,79 193,79 0,00 1. 570,29 344,07 150,28 150,28 33,84 46,00 56,15 0,00 13,77 0,00 0,00 0,51 0,00 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 193,79 193,79 0,00 344,07 344,07 43,68 43,68 9,83 13,37 16,32 0,00 4,00 0,00 0,00 0,15 0,00 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 56,32 56,32 0,00 100,00 100,00 Tabel A5/15 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 11 00 00 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % DET FORENEDE KONGERIGE STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A A2A B1A C1A C2A D1A I ALT i % I ALT i % 31,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 31,96 0,42 - - 4. 927,53 1. 107,99 155,64 4,09 255,31 92,38 15,09 0,00 585,48 0,00 3. 819,54 0,00 7,89 2. 779,98 2. 556,42 0,00 0,00 781,93 2,21 236,41 11,12 0,00 840,98 606,77 234,21 5. 800,47 98,63 1. 373,59 94,47 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 18,53 18,53 0,00 18,53 0,32 18,53 1,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 25,85 25,85 0,00 0,00 25,85 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,32 0,25 0,07 26,18 0,45 26,18 1,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,52 16,52 0,00 16,52 0,28 16,52 1,14 19,23 4. 972,61 19,23 1. 153,07 0,00 0,00 19,13 0,10 0,00 0,00 0,00 0,00 155,64 4,09 300,29 92,47 15,09 0,00 585,48 0,00 0,00 3. 819,54 0,00 7,89 2. 779,98 2. 556,42 0,00 0,00 781,93 2,21 236,41 11,12 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 19,23 0,33 19,23 1,32 5. 880,92 1. 454,04 65,72 15,24 2,06 0,05 3,97 1,22 0,20 0,00 7,74 0,00 50,48 0,00 0,10 36,74 33,79 0,00 0,00 10,33 0,03 3,12 0,15 0,00 876,35 11,58 642,07 234,28 8,49 3,10 577,69 567,59 155,64 4,09 300,29 92,47 15,09 0,00 0,00 0,00 10,10 0,00 7,89 0,00 - - - - 2,21 0,00 - - 876,35 642,07 234,28 1. 454,04 1. 454,04 39,73 39,04 10,70 0,28 20,65 6,36 1,04 0,00 0,00 0,00 0,69 0,00 0,54 0,00 - - - - 0,15 0,00 - - 60,27 44,16 16,11 100,00 100,00 Tabel A5/16 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1996-1998 SEKTOR / FORMÅL 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. /Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 11 00 11 EU 15 STØTTEFORMER I mio. EUR SAMLET STØTTE FREMSTILLINGSVIRK. A1A 13. 339,16 259,71 A2A B1A C1A C2A D1A I ALT 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13. 339,16 259,71 0,00 i % 14,32 0,28 49. 261,90 2. 064,06 5. 348,22 1. 963,53 169,10 700,25 59. 507,06 8. 288,11 1. 688,76 1. 039,89 1. 764,04 124,68 671,92 13. 577,40 2. 614,40 262,99 1. 785,74 173,13 669,68 1. 112,40 881,71 788,06 555,95 233,52 215,27 3,14 121,90 301,32 15,28 242,39 12,76 0,00 10,71 0,49 0,00 0,00 0,00 1. 015,93 536,72 53,61 648,88 42,22 48,64 2,13 3,16 428,68 41. 298,97 1. 266,55 4. 308,33 178,40 223,53 1. 549,00 31. 085,20 10. 897,90 0,00 5. 570,90 1. 656,57 419,83 604,15 189,79 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 238,96 921,03 1,94 104,62 35,22 0,00 1. 108,25 0,00 1. 108,25 0,00 0,00 40,91 108,37 0,00 3. 015,58 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,84 5,00 12,92 141,90 0,00 54,24 70,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 44,42 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,23 0,20 17,99 0,00 4,67 0,01 146,85 306,89 0,00 0,00 0,00 213,50 3. 724,49 604,36 2. 877,90 525,87 840,22 1. 415,85 900,16 2. 688,55 28,33 47. 124,99 259,55 0,07 0,00 1. 549,00 0,00 32. 193,45 0,00 10. 897,90 1. 108,25 0,00 5. 570,90 0,00 1. 656,57 0,00 743,78 0,00 1. 639,82 1,07 228,69 6,05 3. 283,23 21,14 10. 434,43 5. 933,48 33,08 1. 939,38 106,25 378,73 18. 825,35 64,09 14,58 4,00 0,65 3,09 0,56 0,90 1,52 0,97 2,89 50,60 0,28 1,66 34,57 11,70 1,19 5,98 1,78 0,80 1,76 0,25 3,53 20,21 3,82 16,30 I ALT i % - - 13. 874,13 11. 261,39 3. 724,49 604,36 2. 877,90 525,87 840,22 - - 2. 688,55 2. 552,33 259,55 1. 549,00 - - - - - 743,78 - - - 18. 825,35 3. 556,61 15. 181,17 32. 639,08 32. 639,08 - - 42,40 34,50 11,41 1,85 8,82 1,61 2,57 - - 8,24 7,82 0,80 4,75 - - - - - 2,28 - - - 57,68 10,90 46,51 100,00 100,00 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 2. 343,34 8. 090,83 1. 080,59 4. 851,64 0,00 33,08 103,66 1. 835,72 20,19 0,00 8,83 3. 556,61 369,90 15. 181,17 I ALT i % Heraf FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i % 73. 620,38 79,05 18. 920,80 57,97 8. 888,78 9,54 7. 544,60 23,12 5. 381,30 5,78 1. 149,10 3,52 3. 881,81 4,17 3. 716,71 11,39 275,35 0,30 257,16 0,79 1. 078,98 93. 126,61 1,16 1. 050,72 32. 639,08 3,22 Tabel A6/1 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 ØSTRIG I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 0,0 0,0 0,0 0,0 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 1057,1 1031,8 1073,6 1021,2 371,9 355,0 387,8 326,3 85,6 44,3 62,7 0,0 5,8 28,1 0,0 145,5 141,5 47,0 63,6 0,0 7,8 19,5 0,0 75,6 163,9 49,5 70,5 0,0 4,2 30,2 0,0 69,4 152,7 54,6 69,6 0,0 3,6 3,8 0,0 42,0 685,1 676,7 685,8 694,9 3,5 0,0 634,7 623,0 0,0 0,0 0,0 9,9 0,0 37,0 0,0 3,5 0,0 633,7 625,2 0,0 0,0 0,0 9,9 0,0 29,5 0,0 3,5 0,0 646,7 638,3 0,0 0,0 0,0 8,7 0,0 26,9 0,0 3,5 0,0 643,3 630,5 0,0 0,0 0,0 9,4 0,0 38,6 0,0 89,1 114,8 153,4 163,3 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 45,5 43,5 83,8 31,0 123,8 29,6 132,7 30,6 1. 146,1 1. 146,6 1. 227,0 1. 184,5 498,8 42,1 523,1 42,6 446,3 38,9 463,9 40,5 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 110022 Tabel A6/2 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 BELGIEN I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 3,0 1,3 1,3 1,8 6,0 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 2369,3 2345,4 2303,8 1963,9 2594,8 451,4 457,3 514,1 472,1 521,8 96,2 10,9 110,2 37,9 0,4 65,6 8,9 121,3 108,4 9,9 89,1 32,2 0,7 81,7 8,6 126,6 119,1 4,6 121,6 24,3 0,1 108,5 8,5 127,4 126,8 1,6 108,0 7,6 0,7 97,2 8,6 121,6 103,9 9,7 125,2 3,7 0,6 84,7 10,5 183,5 1. 917,9 1. 888,1 1. 789,8 1. 491,8 2. 073,0 3,3 0,0 2,1 0,0 4,1 0,0 2,5 82,1 0,0 0,0 1. 534,9 1. 583,1 1. 494,9 1. 479,8 2. 061,4 324,1 323,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,7 275,1 4,3 7,2 6,6 8,5 0,0 0,0 325,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 9,1 0,0 351,3 0,0 0,0 0,0 289,8 5,4 6,5 0,0 333,4 0,0 0,0 0,0 283,8 8,4 6,4 0,0 3. Regionalstøtte heraf 232,3 238,9 241,1 221,2 261,1 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 232,3 0,0 238,9 0,0 241,1 0,0 221,2 0,0 261,1 0,0 2. 604,6 2. 585,6 2. 546,3 2. 186,9 2. 861,9 688,3 917,4 24,1 36,0 898,8 34,8 589,7 27,0 977,5 37,5 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 110033 Tabel A6/3 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 DANMARK I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 11,1 7,2 10,5 11,4 8,1 1316,4 1243,0 1419,9 1293,4 1294,5 650,7 650,1 767,0 755,9 903,2 149,9 190,6 34,5 12,1 61,5 197,9 4,2 0,0 193,5 115,4 22,8 35,4 167,3 115,6 0,2 0,0 190,2 188,9 41,0 22,8 144,6 100,1 79,4 0,0 164,0 231,0 13,0 35,2 208,9 1,0 102,9 0,0 149,7 277,7 1,0 30,9 222,5 124,6 96,9 0,0 665,7 592,8 652,9 537,5 391,3 0,0 73,8 566,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 15,7 9,6 0,0 3,8 3,8 0,0 0,0 67,7 500,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 15,4 9,2 0,0 10,6 10,6 0,0 0,0 88,4 539,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 12,7 11,7 0,0 0,0 81,3 436,8 223,3 0,0 0,0 0,0 1,3 13,6 4,4 0,0 0,0 8,7 355,3 194,6 0,0 0,0 0,0 3,6 13,8 9,8 0,0 6,3 6,3 0,0 10,8 12,6 10,8 0,0 12,6 0,0 1. 331,3 1. 260,7 1. 436,6 1. 315,5 1. 315,1 706,6 682,9 53,7 47,5 613,0 48,6 745,5 56,7 526,5 39,5 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 110044 Tabel A6/4 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 TYSKLAND I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 16,0 16,8 15,1 11,2 23,0 26912,7 22395,2 20081,4 19323,1 17432,5 3. 127,9 3. 405,7 3. 295,0 3. 171,3 3. 053,9 956,1 144,8 866,2 12,8 464,5 0,0 0,2 683,3 1. 047,2 144,6 1. 025,4 11,5 440,4 0,8 0,3 735,6 1. 149,8 124,5 933,2 10,6 303,6 3,4 3,7 766,3 1. 081,6 110,5 1. 040,4 6,6 257,9 56,1 39,9 578,3 1. 075,4 119,6 953,2 2,7 251,1 89,5 48,7 513,8 23. 784,8 18. 989,4 16. 786,4 16. 151,8 14. 378,5 79,0 892,5 786,0 484,1 4,8 377,3 2,1 421,0 14. 241,8 12. 902,9 10. 710,7 10. 049,2 4. 191,7 0,0 4. 919,1 412,0 171,4 9,3 25,5 142,1 4. 208,7 0,0 5. 246,7 102,5 161,4 8,0 32,1 142,9 4. 250,4 802,3 4. 639,9 103,5 191,1 6,4 32,4 141,7 4. 132,4 0,0 7. 762,8 184,7 141,8 6,3 42,7 134,6 0,0 284,2 9. 031,4 4. 159,7 0,0 4. 242,4 509,6 148,8 1,6 19,8 140,7 16. 093,6 10. 838,3 8. 732,9 7. 822,9 6. 981,9 361,0 625,0 15129,92 10257,58 8111,345 7206,591 6311,827 483,3 380,5 536,8 43. 022,3 33. 250,2 28. 829,4 27. 157,2 24. 437,3 20. 633,1 15. 405,4 12. 564,4 11. 492,8 10. 330,6 42,3 46,3 42,3 48,0 43,6 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 110055 Tabel A6/5 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 GRÆKENLAND I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 1,0 0,9 0,9 17,1 23,7 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 1068,0 765,8 762,1 773,0 586,4 247,1 12,4 0,0 8,7 125,4 0,0 0,0 0,0 100,6 3,4 3,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,1 3,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 34,2 0,3 0,3 23,5 9,8 0,0 0,0 0,0 0,3 820,9 762,4 758,9 772,7 552,1 0,0 30,7 789,1 0,0 502,6 0,0 0,0 0,9 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 762,4 0,0 457,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 758,9 0,0 424,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 32,3 1,1 739,3 0,0 396,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,8 530,1 0,0 43,1 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 140,1 737,9 611,7 688,4 455,0 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 0,0 140,1 0,0 737,9 0,0 611,7 0,0 688,4 0,0 455,0 1. 209,1 1. 504,6 1. 374,6 1. 478,5 1. 065,0 511,0 614,8 48,0 44,7 741,3 49,3 722,1 48,8 418,8 34,6 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 110066 Tabel A6/6 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 SPANIEN I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 88,0 73,1 32,5 31,8 70,2 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 4109,8 5769,4 4751,8 4298,6 4143,4 612,7 718,0 749,3 837,0 660,0 148,4 26,3 196,3 14,2 21,5 95,7 42,4 67,9 107,4 39,6 186,5 2,6 26,1 180,7 114,6 60,5 128,1 22,8 333,8 2,7 9,0 163,7 33,1 56,1 230,3 15,2 240,3 1,6 22,3 87,0 44,8 195,5 197,0 15,2 209,4 1,5 25,0 82,1 51,8 77,9 3. 497,2 5. 051,4 4. 002,4 3. 461,6 3. 483,4 72,1 538,8 127,9 1. 374,6 323,9 195,9 29,5 156,5 676,6 780,6 2. 058,9 1. 946,6 1. 778,6 1. 554,4 1. 404,1 289,9 300,5 0,0 0,0 748,4 764,7 395,0 252,3 176,6 208,6 22,0 24,5 31,1 36,6 0,0 0,0 298,0 0,0 704,5 363,8 178,1 19,0 30,9 0,0 303,3 0,0 826,9 264,5 259,9 19,7 35,2 0,0 327,4 0,0 793,0 217,7 55,5 21,8 26,4 0,0 3. Regionalstøtte heraf 219,2 254,9 241,9 267,2 288,8 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 194,5 24,7 200,6 54,4 185,5 56,4 209,2 58,1 224,5 64,3 4. 417,0 6. 097,4 5. 026,1 4. 597,6 4. 502,4 1. 073,1 2. 636,1 1. 940,1 1. 761,5 1. 697,6 37,7 24,3 38,3 43,2 38,6 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 110077 Tabel A6/7 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 FINLAND I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 4,6 2,4 1,9 1,7 422,9 373,9 469,4 452,3 368,7 308,8 329,4 363,6 139,3 11,6 79,1 41,7 12,7 78,6 0,0 5,8 117,7 6,3 74,6 35,0 13,8 54,4 0,0 7,0 147,8 4,8 64,5 47,7 9,7 48,5 0,0 6,5 156,3 5,0 63,4 33,0 53,7 50,1 0,0 2,1 54,2 65,2 140,0 88,7 0,0 0,0 48,4 44,0 0,0 0,0 0,0 5,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 47,1 43,6 0,0 0,0 0,0 10,2 7,8 0,0 0,0 0,0 75,4 43,0 40,1 0,0 0,0 0,0 8,0 13,6 0,0 0,0 0,0 26,6 41,1 38,2 0,0 0,0 0,0 6,0 15,0 0,0 0,0 105,2 66,6 62,2 68,3 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 105,2 0,0 66,6 0,0 62,2 0,0 68,3 0,0 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 532,7 401,1 75,3 443,0 331,2 74,8 533,4 426,5 79,9 522,3 414,4 79,3 110088 Tabel A6/8 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 FRANKRIG I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 25,5 47,6 24,8 24,5 24,3 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 12283,9 11829,7 11710,3 13273,2 11193,7 2. 888,8 1. 928,4 2. 216,4 3. 335,1 1. 514,9 1. 247,9 38,9 300,6 650,4 25,7 23,8 72,3 529,3 1. 089,2 42,6 238,7 352,1 21,6 54,1 92,9 37,2 1. 404,3 34,1 386,6 194,4 24,4 53,4 45,8 73,3 1. 180,6 30,2 285,5 105,9 21,2 5,9 0,0 1. 705,7 1. 052,0 30,0 235,2 136,4 21,0 5,9 0,0 34,5 9. 395,2 9. 901,3 9. 493,9 9. 938,1 9. 678,8 0,0 58,4 7. 510,1 1. 335,8 1. 571,4 308,2 635,9 235,9 168,9 0,0 477,7 0,0 55,1 6. 747,3 1. 330,6 774,4 57,5 618,8 209,0 153,6 0,0 2. 059,9 7,9 46,8 6. 777,0 1. 300,3 764,2 86,9 587,8 199,3 156,5 0,0 1. 631,7 0,0 278,2 6. 020,0 1. 448,1 0,0 0,0 0,0 193,6 384,7 0,0 3. 061,6 0,0 148,4 5. 933,9 1. 390,8 0,0 0,0 0,0 205,6 153,2 0,0 3. 237,7 989,7 1. 071,6 1. 255,9 1. 947,3 2. 206,0 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 583,8 405,9 649,9 421,7 756,0 499,9 1. 313,2 634,1 1. 367,7 838,3 13. 299,2 12. 948,8 12. 991,0 15. 245,0 13. 424,0 4. 069,0 3. 627,1 30,3 27,9 3. 117,1 24,1 5. 748,2 37,7 4. 076,8 30,7 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 110099 Tabel A6/9 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 IRLAND I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 15,1 10,8 14,3 14,0 13,3 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 325,1 318,4 302,0 361,3 672,6 66,1 60,9 73,8 78,0 392,6 10,3 0,0 3,8 12,2 0,0 0,0 14,5 25,3 17,0 23,3 28,3 11,2 0,0 1,9 4,8 0,1 0,0 11,1 25,9 0,0 3,7 4,9 1,1 0,0 19,5 21,3 0,0 5,0 5,2 2,5 0,0 15,2 21,8 0,0 3,4 4,6 2,4 0,0 7,8 363,2 259,0 257,6 228,2 283,3 280,0 0,0 0,0 216,9 71,7 69,7 0,0 0,0 7,3 0,6 1,6 0,0 0,0 212,3 84,3 69,4 0,0 0,0 4,9 4,6 1,1 52,4 0,0 136,6 108,9 0,0 0,0 0,0 0,5 3,8 0,8 0,0 0,0 140,9 85,1 0,0 0,0 0,0 1,4 4,0 0,5 0,0 0,0 136,9 85,8 0,0 0,0 0,0 4,4 5,0 1,1 32,6 34,7 34,2 136,5 132,5 125,1 156,9 216,1 252,8 217,8 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 0,0 125,1 0,0 156,9 0,0 216,1 0,0 252,8 0,0 217,8 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 465,2 183,9 39,5 486,1 211,6 43,5 532,4 323,2 60,7 628,1 317,0 50,5 903,7 607,1 67,2 111100 Tabel A6/10 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 ITALIEN I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 120,4 113,4 83,4 81,3 79,0 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 11399,2 10023,4 10907,2 8424,6 8719,9 2. 934,1 2. 888,2 3. 761,5 1. 801,8 3. 107,0 355,2 7,6 759,7 400,3 123,5 58,4 0,0 1. 229,5 302,7 31,9 759,1 486,5 83,1 36,7 0,0 1. 188,3 309,3 30,4 699,9 296,4 46,9 592,2 0,0 1. 786,5 320,0 10,6 732,4 183,3 44,6 34,4 0,0 476,5 228,3 24,3 545,7 4,6 20,5 1. 910,9 0,0 372,8 8. 465,1 7. 135,2 7. 145,7 6. 622,8 5. 612,9 1. 266,5 153,7 6. 579,0 721,5 0,0 0,0 0,0 197,1 88,9 180,0 0,0 178,7 444,6 6. 197,7 702,8 0,0 0,0 0,0 70,6 110,5 133,2 0,0 188,4 300,0 5. 205,2 657,5 0,0 0,0 0,0 59,6 109,0 104,5 1. 179,2 206,9 102,0 6. 109,2 640,7 1. 036,6 0,0 0,0 53,9 91,2 59,5 0,0 6,0 217,4 5. 183,1 622,9 251,9 0,0 0,0 62,7 88,4 55,4 0,0 5. 737,4 9. 062,0 6. 565,5 6. 570,4 6. 127,0 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 252,8 5. 484,6 148,4 8. 913,6 275,7 6. 289,9 282,3 6. 288,1 281,9 5. 845,1 17. 257,0 19. 198,8 17. 556,2 15. 076,3 14. 925,9 7. 609,2 10. 230,4 12. 607,3 10. 282,7 51,0 58,6 8. 700,7 57,7 65,7 59,3 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 111111 Tabel A6/11 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 LUXEMBOURG I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3. Regionalstøtte heraf 221,3 43,6 39,6 25,1 74,0 17,7 12,0 16,0 13,5 17,1 2,2 4,9 10,4 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 3,9 0,3 7,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 2,9 1,9 10,9 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 2,6 2,2 8,4 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 4,3 1,8 10,8 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 203,6 31,6 23,6 11,6 56,9 0,0 0,0 203,5 112,8 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 2,0 0,0 29,5 19,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 23,5 17,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 11,5 7,4 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 54,4 54,4 0,0 0,0 0,0 0,1 2,4 0,0 0,0 26,5 33,7 30,2 34,7 31,8 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 26,5 0,0 33,7 0,0 30,2 0,0 34,7 0,0 31,8 0,0 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 247,7 44,2 17,9 77,3 47,8 61,8 69,8 46,3 66,3 59,9 48,3 80,7 105,7 48,9 46,3 111122 Tabel A6/12 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 NEDERLANDENE I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2,5 2,5 8,6 5,7 4,6 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 1656,1 1723,9 2165,1 1335,0 2136,7 414,9 424,8 509,3 511,1 520,4 168,8 48,0 31,5 14,7 137,1 1,3 0,0 13,4 121,7 58,0 20,1 16,5 187,5 0,6 0,0 20,4 110,7 58,8 17,4 22,6 261,2 1,6 0,0 37,1 136,0 67,9 17,5 29,8 228,0 0,1 0,0 31,8 154,2 81,7 16,8 33,8 194,7 0,0 0,0 39,1 1. 241,2 1. 299,1 1. 655,8 823,9 1. 616,4 0,0 23,7 0,0 60,9 0,0 71,3 1. 195,1 1. 216,4 1. 563,1 107,8 133,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,3 21,9 0,0 0,0 0,0 0,0 164,4 0,0 0,0 0,0 0,0 22,4 0,0 0,0 0,0 20,9 0,0 22,7 781,5 1. 571,1 252,3 153,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 22,6 21,5 0,0 0,0 0,0 0,0 3. Regionalstøtte heraf 106,6 116,7 80,6 75,1 78,4 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 106,6 0,0 116,7 0,0 80,6 0,0 75,1 0,0 78,4 0,0 1. 765,2 1. 843,1 2. 254,3 1. 415,8 2. 219,7 621,4 659,6 28,0 29,3 601,8 32,7 543,9 30,8 607,0 42,9 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 111133 Tabel A6/13 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 PORTUGAL I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 2,2 1,7 3,4 2,2 2,0 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: 1209,0 946,9 1205,1 1764,1 1333,0 306,0 289,9 310,5 262,0 283,4 21,0 0,0 0,7 0,4 6,1 86,8 111,0 79,9 15,5 0,0 0,4 0,6 5,2 119,6 85,4 63,3 12,9 0,0 0,0 0,6 8,5 111,6 69,2 107,6 12,6 0,0 9,5 0,6 10,6 72,9 72,2 83,7 12,1 0,0 25,6 0,5 7,6 70,7 80,7 86,2 903,0 656,9 894,6 1. 502,0 1. 049,7 -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 291,2 11,1 393,7 67,5 281,2 2,0 4,0 1,6 149,3 48,1 1,9 54,0 0,0 373,5 65,6 266,8 0,0 0,9 17,4 171,9 37,3 1,8 0,0 0,0 268,5 54,2 206,6 0,0 0,9 16,8 2,3 33,8 221,6 18,9 201,4 0,0 0,0 25,4 551,9 1. 185,2 32,6 1,2 53,7 2,7 0,6 0,0 19,4 9,7 0,0 0,0 0,0 22,6 976,8 23,4 6,8 3. Regionalstøtte heraf 52,7 21,8 27,3 42,6 33,8 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 0,0 52,7 0,0 21,8 0,0 27,3 0,0 42,6 0,0 33,8 970,3 1. 235,8 1. 808,9 1. 368,8 189,1 178,1 13,8 18,4 221,0 12,2 173,7 14,1 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 1. 263,9 464,9 36,8 111144 Tabel A6/14 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 SVERIGE I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 7,7 9,2 9,1 9,0 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 1848,5 1575,0 1185,9 1341,2 557,7 337,1 171,9 230,3 34,5 6,4 59,5 0,0 7,1 374,1 75,4 0,6 39,4 16,1 50,2 0,0 13,6 151,1 65,3 1,3 32,1 19,2 59,4 0,0 11,4 27,5 22,0 0,3 30,0 102,7 58,8 0,0 16,3 5,2 17,4 0,0 1. 290,8 1. 237,9 1. 014,0 1. 110,9 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 213,8 1. 166,6 78,3 0,0 0,0 0,0 0,0 71,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 77,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 921,0 1. 016,0 59,1 1. 016,0 0,0 0,0 0,0 0,0 94,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 93,0 0,0 0,0 3. Regionalstøtte heraf 218,7 212,8 187,8 180,8 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 218,7 0,0 212,8 0,0 187,8 0,0 180,8 0,0 2. 074,8 1. 797,0 1. 382,8 1. 531,0 388,5 25,4 310,2 22,4 333,5 18,6 326,8 15,8 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 111155 Tabel A6/15 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 DET FORENEDE KONGERIGE I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 28,6 30,5 31,4 32,6 31,9 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 3276,5 5640,7 6013,3 4197,7 4706,8 482,9 517,3 2. 126,7 762,5 569,9 272,6 1,9 139,2 68,4 0,0 0,0 0,8 0,0 216,3 253,1 1,3 1,7 315,8 150,9 97,4 109,7 1,4 1,5 0,0 0,0 0,3 1. 494,5 0,0 0,0 149,9 1,4 315,7 94,8 22,7 0,0 178,0 0,0 100,6 9,6 269,4 85,3 21,2 0,0 83,9 0,0 2. 793,6 5. 123,4 3. 886,5 3. 435,2 4. 136,9 0,0 2,8 0,0 8,9 0,0 4,9 0,0 24,6 0,0 19,4 0,0 9,9 1. 536,4 2. 808,7 3. 017,7 2. 703,1 2. 619,1 1. 478,1 2. 751,3 2. 476,4 2. 630,6 2. 562,2 0,0 0,0 469,0 1. 257,6 0,0 241,4 9,0 0,0 0,0 0,0 1. 063,8 2. 066,8 0,0 218,1 10,5 0,0 0,0 0,0 619,2 0,0 227,9 12,8 0,0 6,6 240,0 11,6 0,0 0,0 157,9 8,2 0,0 0,0 0,0 3. Regionalstøtte heraf 683,2 845,7 883,5 920,4 825,1 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 604,3 78,8 532,6 313,1 684,7 198,8 677,4 243,0 564,1 261,1 3. 988,3 6. 517,0 6. 928,2 5. 150,8 5. 563,8 1. 168,1 1. 382,1 1. 524,7 1. 516,5 1. 321,0 23,7 21,2 22,0 29,4 29,3 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 111166 Tabel A6/16 Statsstøtte i alt 1994 - 1998 EU 15 I mio. EUR SEKTOR / FORMÅL 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Landbrug (se EUR i alt) 1. 2. Fiskeri 12215,8 313,4 13233,8 14669,4 12714,0 12634,1 296,9 244,5 317,9 237,7 2. Fremstillingsvirk. / Tjenesteydelser heraf: 2. 1. Horisontale formål heraf: -Forskning og Udvikling -Miljø -SMV -Handel -Energibesparelse -Bekæmpelse af arbejdsløshed -Støtte til uddannelse -Andre formål 2. 2. Særlige sektorer heraf: 66147,4 66373,8 64642,3 59761,9 57703,0 12. 200,3 12. 654,4 15. 343,7 12. 889,7 12. 498,8 3. 440,8 473,8 2. 461,8 1. 349,1 840,4 529,5 254,4 2. 850,4 3. 522,5 506,1 2. 703,6 1. 094,1 959,1 1. 070,6 388,8 2. 409,6 3. 968,9 536,7 3. 052,4 711,9 835,9 1. 359,5 1. 819,2 3. 059,3 3. 776,8 544,3 2. 970,3 518,6 844,5 460,7 483,6 3. 290,9 3. 427,8 732,1 2. 611,0 347,1 840,2 2. 427,3 397,7 1. 715,5 53. 947,1 53. 719,4 49. 298,5 46. 872,2 45. 204,2 -Stål -Skibsbygning -Transport heraf -forordning 1191/69 -luftfartstjenester -Kul: -Støtte til igangvær. produkt. -Anden støtte -Anden fremstillingsvirksomhed -Medier og kultur -Turisme -Finansielle tjenesteydelser 2. 474,1 1. 116,2 36. 825,5 8. 745,1 2. 425,0 8. 890,7 2. 106,1 924,4 640,3 322,8 646,8 417,6 1. 673,3 1. 695,1 1. 864,0 321,4 1. 557,4 39,6 1. 416,2 37. 177,3 34. 121,6 31. 858,0 30. 600,7 10. 659,7 10. 301,6 10. 761,2 11. 630,9 295,0 4. 990,7 2. 162,3 640,4 1. 641,6 194,8 3. 517,8 1. 634,9 5. 623,6 1. 244,8 648,7 2. 075,9 201,2 3. 341,3 2. 370,6 5. 524,4 3. 054,5 1. 058,8 804,6 302,5 2. 238,2 1. 394,9 6. 098,4 1. 562,7 942,2 1. 201,9 290,2 2. 990,6 3. Regionalstøtte heraf 24. 410,1 23. 802,0 19. 287,2 19. 257,3 17. 931,5 3. 1. Regioner - art. 87, stk. 3, litra c) 3. 2. Regioner - art. 87, stk. 3, litra a) 2. 365,6 21. 441,9 2. 681,3 3. 828,8 20. 920,5 16. 042,4 15. 443,3 14. 057,8 3. 734,5 3. 106,5 103. 086,6 103. 727,5 98. 836,6 91. 977,7 88. 565,6 39. 614,8 34. 485,5 33. 730,2 29. 701,6 33,5 40. 341,2 39,1 36,7 34,9 38,2 I ALT FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT % af i alt 111177 111188 BILAG III EU-FONDE OG -INSTRUMENTER 111199 I. EU-fonde, -instrumenter og -programmer og EKSF-interventioner Tabellerne i dette bilag viser den støtte, der er ydet via de vigtigste af EU's fonde og EKSF-interventionerne i perioden 1994-1998. Støtte i hele EU til generel infrastruktur via EFRU, støtte til eksterne politikker og institutionernes administrative omkostninger indgår ikke. Da den økonomiske virkning af national statsstøtte, der er beskrevet tidligere i denne oversigt (dvs. støtte finansieret over de nationale budgetter og skattesystemerne), ikke nødvendigvis er den samme som virkningen af EU- interventioner, er det ikke altid muligt at foretage en direkte sammenligning. f. eks. kunne føre til landbrugssektoren vil sammenligninger I forkerte konklusioner, idet modtagerne af EU-støtten normalt ikke er virksomheder. Hvad angår sammenligninger mellem de forskellige medlemsstater, er det sådan, at alle aktører i Unionen vil nyde godt af EU's interventioner, uanset hvor interventionen finder sted (f. eks. eksportrestitutioner eller støtteopkøb). En sammenligning af EU's udgifter og de nationale udgifter vil vise, at Unionens udgifter i høj grad er påvirket af forskellen mellem de fluktuerende verdenspriser og EU's landbrugspriser, hvilket ikke gælder for størstedelen af de nationale udgifter. For første gang siden 1988, da den første oversigt over statsstøtte blev offentliggjort, var den faldende samlede nationale statsstøtte, der var anmeldt til og godkendt af Kommissionen, lavere end EU's eget budget i 1998. Nedenfor gives en kort beskrivelse af de væsentligste EKSF-interventioner og EU-fonde, -instrumenter og -programmer, der udgør ca. totredjedele af EU- budgettet. Der findes yderligere oplysninger i Kommissionens årsberetninger, der er nævnt i punkt 5. Strukturinterventioner I juli 1993 blev der opnået enighed om den anden reform af strukturfondene (EUGFL, Udviklingssektionen, EFRU, ESF og FIUF). I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburgh blev det besluttet at fordoble strukturfondsmidlerne angivet i faste priser i perioden 1992-1999 til fire af de lande (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, og samtidig blev de samlede bevillinger til strukturfondene i perioden 1994-1999 hævet til 141 471 mio. EUR (1992-priser). Der blev desuden indført et nyt instrument, idet FIUF trådte i kraft i 1994 med det formål at yde støtte til omstruktureringen af fiskerisektoren. Kommissionens forslag til strukturfondsforordninger for perioden 2000-2006 er nu blevet godkendt. Disse forslag indeholder de detaljerede retningslinjer, som Kommissionen afslørede i sit strategidokument "Agenda 2000 - et udvidet og styrket EU" fra juli 1997. Den foreslåede reform af strukturfondene er koncentreret om tre prioriteter, nemlig en større koncentration af støtten, en 112200 decentraliseret og forenklet anvendelse af strukturfondene og en større effektivitet og kontrol. - EUGFL, Garantisektionen landbrugspolitik og en række Garantisektionen i Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) finansierer markeds- og prisstøtteinterventioner under den fælles foranstaltninger på landbrugsområdet. Det er den sektor, der budgetmæssigt vejer tungest (40 400 mio. EUR i 1999, eller 49% af EU's almindelige budget). Fra indførelsen og frem til 1992 tilvejebragte den fælles landbrugspolitik et almindeligt generelt støttesystem for de væsentligste landbrugssektorer, for hvilke der var indført fælles markedsordninger. I de fleste tilfælde gav de retlige til producenterne ved at sikre markedspriserne via: for hver markedsordning indirekte indkomststøtte rammer andre – beskyttelse ved EU's ydre grænser [tærskelpriser og andre mindsteimportpriser bakket op af forskellige importafgifter for ikke-fællesskabsprodukter med generelt meget lavere (verdens) priser]; – betaling af eksportrestitutioner formål tredjelandemarkeder med det markedspriserne i EU og de eksterne markedspriser, der normalt var lavere; – indførelse af offentlige oplagringsforanstaltninger, således at EU forpligter sig til at købe usolgte overskud til en forud fastsat interventionspris og derved fastsætter en egentlig mindstemarkedspris. for produkter at mindske eksporteret til forskellen mellem til handlende, der I mangel af selvforsyning viste dette system med indirekte støtte sig at være mindre indviklet end et system med direkte producentstøtte, da der kun blev foretaget betalinger til interventionsprisen, og systemet således kun dækkede den del af den samlede produktion, der ikke kunne sælges i EU til markedspris. Endnu bedre var det, hvis produktionen kunne sælges på det indre marked til en højere pris end interventionsprisen, idet der så ikke var behov for restitution eller intervention fra myndighedernes side. eksporterede solgte eller Budgetkrisen i 1983-86 (udgifter dækket af EUGFL, Garantifonden, var steget fra 3 927 mio. EUR i 1973 til 15 786 mio. EUR i 1983, og de steg igen med 40% i 1986 til 22 119 mio. EUR) skyldtes den tiltagende forskel mellem udbud af og efterspørgsel efter landbrugsprodukter, der blev endnu større som følge seks nye medlemsstaters tiltrædelse og indførelse af nye fælles markedsordninger. Krisen gjorde det nødvendigt at indføre stabiliseringsmekanismer og sætte en hovedsektorer. støtte stopper af moderniseringen og de ubegrænsede teknologiske landbrugets fremskridt, den for til store Landbrugsreformen i 1992 var et meget vigtigt vendepunkt, hvad angår støtten over EUGFL-Garantifonden, idet støtte ikke længere var knyttet til produktion i visse traditionelle markedsstøtteinterventioner blev lettet ved at nedsætte de institutionelle priser, hvilket førte til lavere priser på det indre marked kompenseret af indførelse af direkte producentstøtte - med lofter - afhængig af de dyrkede arealer eller det antal kvæg, der blev opdrættet eller opfedet. Der blev samtidig indført (korn og oksekød). De landbrugssektorer 112211 ledsageforanstaltninger landbrug); disse foranstaltninger finansieres af EUGFL, Garantifonden. (skovplantning, førtidspension og miljøvenligt Afgørelsen i forbindelse med "Agenda 2000" er en fortsættelse og uddybning i 1992. Optagelse af nye efter 1999 af den reform, der blev iværksat medlemsstater, hvis velstand er relativ, men hvis landbrugssektor er stor, samt kravet om at gøre EU's landbrug mere konkurrencedygtigt (bl. a. hvad angår markafgrøder og animalsk produktion) for blot at klare presset fra EU's handelspartnere i Verdenshandelsorganisationen, gør det nødvendigt hurtigt at nedbringe og interventionsopkøb) ved et yderligere prisfald, der også skal ledsages af nogle I form af udligningsforanstaltninger overensstemmelse med de ledsageforanstaltninger, der blev indført i 1992, vil alle foranstaltninger vedrørende udvikling af landdistrikter, der ikke var omfattet af programmerne under mål nr. 1, blive samlet og finansieringen overføres styrke landbrugets mange funktioner og finansieringen over EUGFL-Garantifonden. til EUGFL-Garantifonden. En sådan overførsel vil eksportrestitutioner producentstøtte. traditionelle direkte (særlig støtte den i - EUGFL, Udviklingssektionen EUGFL, Udviklingssektionen strukturelle er med foranstaltninger som led i programmer, der er opstillet af medlemsstaterne og de regionale myndigheder med henblik på: finansiere til at - - - - fremme og omlægning af strukturer inden for landbrug og skovbrug, herunder produktion og markedsføring af produkter kompensation for virkningerne på landbruget af naturbetingede ulemper nyomlægning af landbrugsproduktionen og udvikling af nye aktiviteter for landmænd udvikling af et socialt mønster naturressourcerne. i landdistrikter og bevarelse af De foranstaltninger, der samfinansieres under mål nr. 1 og 5b, vedrører især: - - - - omlægning, landbrugsproduktionspotentialet diversificering, omstilling og tilpasning af fremme, identificering og investering i kvalitetsprodukter til fordel for det lokale eller regionale landbrug eller skovbrug udvikling af strukturer og infrastrukturer i landdistrikter diversificering, herunder især spredning af aktiviteterne på de enkelte landbrug 112222 renovering og udvikling af landsbyer og beskyttelse og bevarelse af landdistrikternes bygnings- og landskabsværdier fremme af investeringer i turist- og håndværkssektoren af hensigtsmæssige af indførelse naturkatastrofer i mål nr. 1-regioner) med henblik på at genetablere landbrugs- og skovbrugsproduktionskapacitet, der er ødelagt af naturkatastrofer forebyggelse instrumenter (især til kunstig vanding, miljøbeskyttelse og genetablering af landskaber optimal udnyttelse af skove udvikling af konsulenttjenester inden for skovbrug og landbrug og erhvervsuddannelse. - - - - - - -FIUF Første gang der blev givet strukturstøtte til fiskeindustrien var tilbage i 1971, som også er det år, hvor det blev besluttet at anvende Udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) til at fremme byggeri og modernisering af fiskefartøjer til kyst- og havfiskeri og til at fremme forarbejdning og markedsføring af fisk. I 1978 blev der i stedet for de oprindelige bestemmelser på årsbasis indført en række foreløbige foranstaltninger, som samtidig var mere omfattende, da de også skulle gælde for omstrukturering af kystflåden og udvikling af akvakultur. omlægning I 1983 trådte et system med flerårige programmer i kraft, som var baseret på ordninger, der gjorde det muligt at yde støtte til omstrukturering af industrien og denne fremgangsmåde resulterede i 1986 i, at alle strukturforanstaltningerne til modernisering af fiskeflåden og på akvakulturområdet blev samlet i et regelsæt. fiskeaktiviteterne. Ønsket om at styrke af Fra en anden kilde, som indtil da var blevet delt med strukturpolitikken for fremstilling og markedsføring af landbrugsprodukter, blev der udskilt en række ordninger beregnet på at støtte fremstillingen og markedsføringen af fiskeprodukter. I lang tid havde der kun været en forordning om fremstilling og markedsføring for begge typer produkter. Ud fra et ønske om at sikre, at der blev taget større hensyn til fiskerisektorens særlige krav, blev de to områder delt fremstilling og markedsføring af fiskeprodukter været omfattet af en række særskilte bestemmelser, der indgår som en integrerende del af EU's strukturfondsaftaler. i 1989. Siden da har I forbindelse med en justering af strukturaspekterne af den fælles fiskeripolitik i 1993 skete der tre store ændringer. Herved blev der større overensstemmelse mellem de forskellige aspekter af den fælles fiskeripolitik, adskillelsen mellem den fælles fiskeripolitik og de øvrige fællesskabsaktiviteter blev fjernet, og der blev taget højde for ændringer med betydning for sektoren. Den fælles 112233 i integreret strukturforanstaltninger EU's blev fiskeripolitiks strukturfondsordning, da denne blev revideret i 1993. Endelig blev de forskellige finansieringsmuligheder for fiskesektoren samlet i en fond, nemlig Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). Dette instrument skulle kombinere to målsætninger: bidrage til at opfylde målsætningerne for den fælles fiskeripolitik og styrke den økonomiske og sociale samhørighed. Ifølge FIUF er det muligt at finansiere strukturforanstaltninger vedrørende fangst, salg, forarbejdning og akvakultur, oprettelse af beskyttede havområder i kystfarvande og udvikling af havnefaciliteter. Modernisering og fjernelse af overskudskapacitet gik hånd i hånd. Andre aktiviteter som fremme og identifikation af nye markeder og sociale foranstaltninger kan også modtage støtte. Et nyt forslag til Rådets forordning om strukturforanstaltninger for fiskeriet (KOM(1998) 728 af 16. december 1998) er blevet behandlet tre gange på ministerniveau. Debatten er nu moden til, at der træffes en politisk beslutning. - Den Europæiske Socialfond Socialfondens formål er at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge (under 25 år) og for andre grupper, der har behov for støtte (langtidsledige, handicappede, vandrende arbejdstagere og andre socialt udsatte grupper). Fonden bidrager derfor til finansiering af foranstaltninger, der gennemføres af offentlige og private aktører på følgende områder: - - - - forebyggelse af langtidsledighed erhvervsuddannelse teknisk rådgivning om jobskabelse lette arbejdstagernes tilpasning til industrielle ændringer og ændringer i produktionssystemet. Alle ansøgninger om støtte fremsendes gennem medlemsstaterne. fra socialfonden udbetales som horisontal støtte og ikke som Midler sektorstøtte; det er derfor ikke muligt at foretage en ekstrapolation, der svarer til støttebegrebet i EF-traktatens artikel 87. - Regionalfonden Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har mindske de regionale forskelle i EU ved at yde støtte til: til formål at - - - - tilbagestående regioner (mål nr. 1) regioner, der oplever industriel tilbagegang (mål nr. 2) udvikling af landdistrikter (mål nr. 5b) udvikling af regioner med yderst lav befolkningstæthed (mål nr. 6). Støtten gives hovedsagelig til produktive investeringer. infrastruktur, menneskelige ressourcer og 112244 Da støtte fra regionalfonden normalt ydes på horisontal og ikke sektormæssig basis, er det ikke altid muligt at identificere de udgifter, der falder ind under begrebet statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87. Derfor har man anvendt tallene for fremstillingsvirksomhed og tjenesteydelser og den økonomiske udvikling; de tal, der er opnået på denne måde, giver kun en idé om størrelsen af støtten fra regionalfonden. -Det finansielle samhørighedsinstrument - Samhørighedsfonden Efter at Samhørighedsfondens princip var blevet i Maastricht- traktaten, besluttede Det Europæiske Råd i Edinburgh at oprette det finansielle samhørighedsinstrument. Instrumentet gav mulighed for finansiel støtte fra EU til støttemodtagende medlemsstater fra 1993, før traktaten trådte i kraft, hvorefter Samhørighedsfonden blev oprettet i maj 1994. indarbejdet Kommissionen vedtog et forslag til forordning om oprettelse af det finansielle samhørighedsinstrument på grundlag af artikel 308 i traktaten. Forslaget blev vedtaget af Rådet den 30. april 1993 og gjaldt indtil udgangen af 1994. Samhørighedsfonden, som blev oprettet med henvisning til EF-traktatens artikel 161, bevirkede, at man kom et skridt videre i den solidaritetspolitik, som især var blevet startet med strukturfondene. Samhørighedsfonden yder målrettet og supplerende støtte, hovedsagelig med udgangspunkt i de krav, der stilles med henblik på oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (som allerede begynder at være en realitet). Samhørighedsfonden har siden starten baseret sit virke på tre grundlæggende principper. Det første princip vedrører fondens begrænsede virkeområde, som skyldes, at i protokollen om økonomisk og social samhørighed fastsættes, at det til Samhørighedsfonden "skal yde finansielle bidrag fra Fællesskabet medlemsstater, der har en bruttonationalindkomst pr. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet i Fællesskabet. " For det andet er støtten begrænset miljøområdet og inden for de transeuropæiske transportnet. til delfinansiering af projekter på For det tredje støtter fonden på grund af den direkte forbindelse med opret- telsen af Den Økonomiske og Monetære Union de medlemsstater, der har vedtaget et program med det formål at opfylde betingelserne vedrørende ufor- holdsmæssigt store offentlige underskud i artikel 104. Herudover har det finansielle samhørighedsinstrument og senere (fra maj 1994) Samhørighedsfonden bidraget til at skabe større samhørighed. Men da til størstedelen infrastrukturprojekter og ikke til produktive investeringer, er tallene i tabel B nedenfor kun taget med til orientering. tilgængelige bevillinger blevet brugt de af er 112255 EU's forskning og teknologiske udvikling (FTU) fjerde rammeprogram for Det forskning og teknologisk udvikling og demonstration (FP4) blev vedtaget i april 1994 for perioden 1994-1998. Det nye rammeprogram omfatter alle EU's aktiviteter forskning, teknologisk udvikling og demonstration. Det har et budget på 13 215 mia. EUR. Det har tre overordnede målsætninger: inden for - - - en styrkelse af EU's videnskabelige og teknologiske grundlag, hvorved der kan bidrages til udviklingen af EU-industriens internationale konkurrenceevne og til en højnelse af EU-borgernes livskvalitet fremme af forskningsaktiviteter, der anses for nødvendige for andre EU- politikker. yderligere samarbejde og forbedring af samordningen og udnyttelsen af EU's forskning. EU's forskningsaktiviteter udføres væsentligst på to niveauer: (I) ved i samarbejde med tredjeparter at gennemføre aktioner med omkostningsdeling (herunder FTU-projekter og tematiske net) og samordnede aktioner (indirekte aktioner) (II) på Det Fælles Forskningscenter (direkte aktioner). GD for Forskning administrerer rammeprogrammets indirekte foranstaltninger i samarbejde med GD for Erhvervspolitik, GD for Landbrug, GD for Energi og Transport, GD for og GD for Fiskeri. Hoveddeltagerne i FTU-aktiviteterne er fra universiteter, forskningscentre og fremstillingssektoren (herunder SMV). Lidt over 950 mio. EUR går til støtte til Det Fælles Forskningscenter. Informationssamfundet EKSF's finansielle interventioner EKSF yder støtte i form af lån og tilskud. Lånene kan opdeles i hovedkategorier: tre - - - lån til industrien lån til omstilling lån til boliger til arbejdere. De finansieringsinstitutter, der hjemtager disse lån, er non-profit-foretagender, hvilket kunne være en fordel for lånemodtageren; men denne fordel betragtes imidlertid ikke som støtte i henhold til traktaten. Situationen for tilskud er anderledes. Mens rentegodtgørelser (for lån) normalt vil blive betragtet som støtte, er det mindre sandsynligt, at dette vil gælde for andre foranstaltninger, herunder sociale foranstaltninger til tidligere arbejdere i stål- og kulindustrien. På baggrund af EKSF-traktatens udløb i juli 2002 justerede Kommissionen i juni 1994 sin låne-/udlånspolitik i henhold til traktaten. Ydelsen af nye lån af 112266 lånte midler blev gradvis reduceret og var praktisk talt lig nul i 1997 (undtagen i visse særlige tilfælde, der var dækket af statsgarantier). Finansieringen af boliger til arbejdere ophørte i 1998. Den Europæiske Investeringsbank Banken har til opgave at fremme Den Europæiske Unions mål ved at stille langfristet finansiering til rådighed for sunde investeringsprojekter. Den er oprettet i medfør af Rom-traktaten, og dens aktionærer er medlemsstaterne. Bankens styrelsesråd er sammensat af medlemsstaternes finansministre. For at kunne få støtte skal der være tale om sunde projekter/programmer i såvel økonomisk, teknisk, miljømæssig som finansiel sammenhæng. På grund af bankens egne udlånstransaktioner og mulighed for at tilvejebringe andre finansieringsmuligheder, er finansieringsviften blevet udvidet. Gennem sine lånoptagelser medvirker banken til at udvikle kapitalmarkederne i Unionen. Banken fastlægger sin politik i nært samarbejde med medlemsstaterne og Den Europæiske Unions øvrige institutioner. Der er desuden et tæt samarbejde med handels- og banksektoren og de store internationale organisationer på området. Den Europæiske Investeringsfond netværk Den Europæiske Investeringsfond er et nyt finansielt agentur, hvis formål er at stille sikkerhed for mellemfristede og langfristede investeringer på to områder med stor betydning for udviklingen af den europæiske økonomi, nemlig de virksomheder. transeuropæiske Investeringsfonden blev oprettet i juni 1994 og danner ramme om et nyt og enestående samarbejde mellem Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Union (ved Europa-Kommissionen) på den ene side og banker og finansieringsinstitutter i medlemsstaterne på den anden side. Kommissionen vedtog et direktiv den 15. marts 1994, hvorved fonden fik status af multilateral udviklingsbank. og mellemstore små og Fondens grundlæggende mål er at tiltrække mere privat kapital til finansiering af infrastrukturprojekter og at øge tilgangen af finansielle ressourcer til små og mellemstore virksomheder (SMV). Den vil gøre dette ved at udvikle mekanismer, der gør det muligt at overføre og at dele de finansielle risici, og den vil prioritere finansiel sikkerhedsstillelse for mellem- og langfristede lån ydet af banker og andre finansieringsinstitutter. Ud over højt prioriteret langfristet gæld i forbindelse med transeuropæiske investeringer, netværksprojekter den obligationsemissioner, værdipapirer med sikkerhed i indtægt eller andre aktiver og sekundær gæld. Ved SMV-finansiering kan den dække låneporteføljer, kreditlinjer og aktiver med sikkerhedsstillelse. private dække kunne vil Fonden kan også have kapitalandele i venture-kapitalfonde. Fonden, der arbejder på et kommercielt grundlag, supplerer banksektoren og samarbejder med EU's øvrige finansieringsinstitutioner og -instrumenter. 112277 II. Statistiske data 1. 2. 3. 4. 5. Tabel A viser EU's samlede udgifter i årene 1994-1998. Tabel B indeholder en oversigt over de øvrige EU-instrumenter for 1994-1998. Tabel C1 og C2 viser gennemsnitlige årlige EU-støtte pr. medlemsstat, hvor dette er muligt. for perioderne 1994-1996 og 1996-1998 den Der findes yderligere oplysninger om EU's interventioner i det tekniske bilag. Endelig indeholder følgende dokumenter oplysninger om de forskellige EU- programmer, -fonde- og -instrumenter: - Landbrugets stilling i Den Europæiske Union. Rapport 1996 Rapport 1997 Rapport 1998 ISBN 92-827-9008-8 ISBN 92-828-2420-9 ISBN 92-828-5731-X - Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning og teknologisk udvikling Årsrapport 1995 Årsrapport 1996 Årsrapport 1997 Årsrapport 1998 - Strukturfondene Årsberetning 1995 Årsberetning 1996 Årsberetning 1997 Årsberetning 1998 ISBN 92-77-93761-0 ISBN 92-78-08603-7 ISBN 92-78-23634-9 ISBN 92-78-38078-4 ISBN 92-78-10829-4 ISBN 92-78-26044-4 ISBN 92-78-39641-9 ISSN 0254-1491 - Det Finansielle Samhørighedsinstrument Samhørighedsfonden ISBN 92-827-5739-0 ISBN 92-827-9688-4 ISBN 92-827-8877-6 ISBN 92-78-39497-1 CB-CO-99-480 EN C Årsberetning 1993-1994 Årsberetning 1995 Årsberetning 1996 Årsberetning 1997 Årsberetning 1998 - ECSC Financial Report 1995 ECSC Financial Report 1996 ECSC Financial Report 1997 ECSC Financial Report 1998 - Den Europæiske Investeringsbank Årsberetning 1995 Årsberetning 1996 Årsberetning 1997 Årsberetning 1998 ISBN 92-827-7933-5 ISBN 92-828-0908-0 ISBN 92-828-3852-8 ISBN 92-828-7230-0 ISBN 92-827-6303 ISBN 92-827-9943-3 ISBN 92-828-3197-3 ISBN 92-828-5975-4 112288 Tabel A Årlige EU-udgifter EUGFL, Garantisektionen – Landbrug EUGFL, Udviklingssektionen – Landbrug EUGFL, Garantisektionen – Fiskeri FIUF SOCIALFONDEN REGIONALFONDEN (1) SAMHØRIGHEDSFONDEN 1 2 9 EU's RAMMEPROGRAM FOR F&TU EKSF-tilskud 1994 1995 1996 1997 1998 33. 376,8 34. 463,3 39. 073,7 40. 641,5 38. 748,0 3. 335,4 3. 609,0 3. 934,5 4. 129,0 4. 366,9 i mio. EUR 35,5 403,5 5. 580,4 1. 899,6 1. 853,1 2. 018,6 39,2 480,7 4. 382,9 1. 871,9 2. 151,7 2. 983,7 86,0 40,0 52,0 51,5 41,3 40,0 61,4 11,4 34,1 475,1 7. 145,8 2. 261,3 2. 443,7 3. 153,5 56,3 0,0 23,2 85,0 36,7 33,5 390,4 7. 533,6 2. 501,7 2. 748,7 3. 485,6 21,2 502,4 8. 858,6 2. 676,7 2. 870,7 3. 499,3 66,0 43,1 - 29,0 84,0 1,8 - - 26,8 84,0 48. 889,4 50. 260,2 58. 722,9 61. 644,8 61. 697,7 Tilskud til nyansættelse, artikel 56, stk. 2, litra b) 157,0 123,8 Sociale foranstaltninger, stål, artikel 56, stk. 2, litra b) Sociale foranstaltninger, kul, artikel 56, stk. 2, litra b) Forskning, artikel 55 Rentegodtgørelse, artikel 54/56 I ALT (1) Støtte, der nogenlunde svarer til støttebegrebet i EF-traktatens artikel 87 1995-data omfatter Østrig, Finland og Sverige Tabel B Andre EU-instrumenter 1994 1995 1996 1997 1998 EKSF (nye lån) Den Europæis. Investeringsbank* Den Europæis. Investeringsfond** 673,4 17. 656,0 643,0 402,8 18. 603,0 1. 441,0 279,7 20. 946,0 1. 465,0 541,2 22. 958,0 2. 239,0 20,5 25. 116,0 2599 i mio. EUR Finansiering ydet inden for EU * ** Godkendte garantier siden etableringen i 1994 (kumuleret) 1 3 0 Tabel C1 EU's årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat (1994-1996) i mio. EUR EUGFL Garanti EUGFL Udvikling EUGFL Garanti Fiskeri FIUF SOCIAL- FOND REGIO-NAL FOND SAMHØ- RIGHEDS- FOND EU F&TU ramme- program* EKSF- TILSKUD * I ALT 1 3 1 ØSTRIG BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FINLAND FRANKRIG IRLAND ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE PORTUGAL SVERIGE FOR. KONGERIGE Teknisk støtte EU direk. betalinger 110,2 41,7 29,4 771,1 352,8 649,7 106,1 498,0 198,9 381,8 6,7 24,2 390,8 45,0 106,9 649,2 1. 312,5 1. 334,6 5. 535,7 2. 657,6 4. 332,3 354,7 8. 633,1 1. 529,5 3. 681,1 15,3 1. 793,6 683,3 347,4 3. 118,2 110,4 0,2 6,6 0,3 0,7 6,9 12,0 2,8 0,5 0,1 3,2 2,3 2,3 64,5 108,0 50,2 960,0 283,4 1. 310,1 52,9 656,8 313,7 400,5 4,3 175,9 511,3 42,1 822,4 1,0 9,5 27,5 35,8 21,4 176,7 13,6 33,3 8,2 39,2 0,4 9,7 34,4 22,4 31,1 1,4 4,06 18,4 4,4 212,0 244,9 553,8 39,8 160,8 76,0 248,3 0,6 15,2 285,4 8,5 173,9 386,1 1. 181,5 193,3 387,0 1,5 I ALT * Det har ikke været muligt at foretage en opdeling efter medlemsstat 35. 637,9 3. 626,3 36,3 453,1 5. 756,2 2. 010,9 2. 149,5 2. 718,6 2. 718,6 288,5 288,5 For Østrig, Finland og Sverige er der anvendt gennemsnit for toårsperioder 828,9 1. 490,3 1. 452,6 7. 514,9 3. 946,8 8. 211,1 567,1 9. 994,0 2. 322,4 4. 751,4 27,3 2. 018,7 2. 295,4 467,7 4. 254,8 1,5 111,8 3. 007,1 52. 677,2 Tabel C2 EU's årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat (1996-1998) EUGFL Garanti EUGFL Udvikling EUGFL Garanti Fiskeri FIUF SOCIAL- FOND REGIO-NAL- FOND SAMHØ- RIGHEDS- FOND EU F&TU ramme- program* EKSF TILSKUD* I ALT i mio. EUR 1 3 2 ØSTRIG BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FINLAND FRANKRIG IRLAND ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE PORTUGAL SVERIGE DET FORENEDE KONGERIGE Teknisk støtte EU direkte betalinger 971,1 989,7 1. 244,4 5. 791,9 2. 701,1 4. 640,4 597,2 9. 228,7 1. 787,3 4. 490,2 19,9 1. 554,9 643,3 711,6 4. 059,1 111,6 38,9 24,6 790,5 347,3 802,8 110,2 586,6 216,3 587,1 5,9 16,4 377,6 46,9 79,0 57,0 1,9 104,7 135,5 59,6 1. 246,6 316,4 1. 540,7 91,6 746,0 433,6 964,4 4,6 216,8 770,7 107,6 1. 107,5 0,0 0,2 4,5 0,0 0,0 6,2 0,0 9,1 2,0 0,0 0,0 0,1 3,4 1,1 3,0 0,0 8,5 20,2 31,8 29,9 195,8 1,7 25,2 12,2 44,6 0,0 6,2 42,1 1,7 34,8 1,4 11,3 34,1 4,8 319,1 285,6 509,8 45,4 219,2 82,5 369,2 0,8 21,7 321,4 36,6 218,4 482,7 1. 477,5 241,9 483,6 1,9 I ALT * Det har ikke været muligt at foretage en opdeling efter medlemsstat 39. 487,7 4. 143,5 29,6 456,0 7. 846,0 2. 479,9 2. 687,7 3. 379,5 3. 379,5 179,6 179,6 1. 198,6 1. 206,9 1. 358,0 8. 179,9 4. 162,9 9. 173,2 846,0 10. 814,8 2. 775,8 6. 455,5 31,2 1. 816,2 2. 642,0 905,5 5. 501,8 1,9 60,3 3. 559,1 60. 689,7 113333