title: Resolution of the Committee of the Regions on "The partnership principle and its implementation in the reform of the Structural Funds 2000-2006"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development aid
regional aid
social situation

text: C 226/20 EN Official Journal of the European Communities 8. 8. 2000 Resolution of the Committee of the Regions on ‘The partnership principle and its implementation in the reform of the Structural Funds 2000-2006’ (2000/C 226/08) THE COMMITTEE OF THE REGIONS, having regard to its Bureau decision of 17 November 1999 instructing Commission 1 to draw up a resolution on the partnership principle and its implementation in the reform of the Structural Funds; having regard to the draft resolution adopted by Commission 1 at its meeting of 1 December 1999 (CdR 434/99 rev. 1; rapporteur: Mr Tindemans, NL/PSE); whereas it has adopted an opinion on the role of the regional and local authorities in the partnership principle of the Structural Funds (CdR 234/95(1) — July 1995); an opinion on the views of the regions and local authorities on arrangements for European Structural Policy after 1999 (CdR 131/97 fin (2) — November 1997); an opinion on the Proposal for a Council Regulation (EC) laying down general provisions on the Structural Funds (CdR 167/98 fin (3) — September 1998); and a resolution on the reform of the Structural Funds and the Cohesion Fund in the context of the political debate on the Agenda 2000 package (CdR 1/99 fin (4)) and an opinion on developing a genuine culture of subsidiarity. An appeal by the Committee of the Regions (CdR 302/98 fin (5) — both March 1999); whereas the Council adopted Regulation (EC) No. 1260/1999 on 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds; whereas the Tavistock Institute has published the report ‘The Thematic Evaluation of the Partnership Principle’ (London, February 1999); whereas the Committee of the Regions has already expressed its views in the declaration on the partnership principle presented at the final conference of a series of COR seminars on the implementation of the reform of the Structural Funds, 2000-2006 — the contribution of local and regional authorities, organised by the Committee of the Regions at the invitation of the Autonomous Region of Madeira on 10 January 2000, adopted the following resolution at its 33rd plenary session of 12 and 13 April 2000 (meeting of 12 April). The Committee of the Regions: provisions are required in the regulations to put the principle into practice; 1. emphasises the importance of the partnership principle for efficient implementation of the Structural Funds; 2. states that the partnership, as described in the COR’s opinions, should be essentially broad, involved throughout the aid allocation procedure and should provide a key role for regional and local authorities; and notes that only a few (1) OJ C 100, 2. 4. 1996, p. 72. (2) OJ C 64, 27. 2. 1998, p. 5. (3) OJ C 373, 2. 12. 1998, p. 1. (4) OJ C 198, 14. 7. 1999, p. 1. (5) OJ C 198, 14. 7. 1999, p. 73. 3. notes Council Regulation (EC) No. 1260/1999, which provides general provisions for putting the partnership principle into practice and seems to ensure the full participation of regional and local authorities; 4. states that Council Regulation (EC) No. 1260/1999 expresses in Article 8(1) the wish for broad partnership and in Article 8(2) the wish for involvement of the partnership in all stages of programming, but that it is up to the Member States to decide how to put this into practice and what role the local and regional authorities can play; 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 226/21 5. stresses that in Council Regulation (EC) No. 1260/1999 the provisions for putting the partnership principle into practice have not essentially changed compared with Council Regulation (EEC) No. 2081/93. However, it could be inferred that the intention is to give regional and local authorities a key role despite the fact that the Member States are still explicitly responsible for the implementation of partnership and of Community assistance at the appro- priate territorial level; 6. notes that the plans submitted by the Member States are required to include an account of arrangements made to consult the partners, but that in spite of this it is not known if or how this matter shall or can be reviewed since there does not seem to be a clear and transparent Community responsibility; 7. agrees in general with the conclusions laid down in the Tavistock report ‘The Thematic Evaluation of the Partnership Principle’, especially as regards the effective- ness of partnership, and agrees that the development of the partnership principle is uneven across Member States and across programmes, giving scope for substantial improvement in many countries; 8. calls the attention of the European Commission and the Member States to the following important aspects: — the vertical partnership within the European Union between the European Commission and the Member States should consequently be extended to regional and local authorities, permitting a wider and more even division of power; Brussels, 12 April 2000. — the desire for a key role for regional and local authorities in regional programming and also their involvement in horizontal programming; — the inclusiveness of the horizontal territorial partner- ship and a clear division of decision-making power between financing and non-financing partners; — the integration, or at least co-ordination, of the vertical and horizontal partnerships; — better opportunities for regional and local authorities as managing and paying authorities; — in principle, one programming document and one partnership per territory to simplify management and control and to restrict bureaucracy; — adequate technical support for the partnership to allow all the partners to fully participate; — formalisation of the partnership’s constitution without loopholes, ensuring transparency over roles and responsibilities, working arrangements and delegated powers and management resources. 9. calls on the European Commission, with regard to the subsidiarity principle, to help Member States and regional and local authorities improve the implementation of the partnership principle by drawing up, in co-operation with the Committee of the Regions, a working document giving examples of good practice and clear models of partnership and consequently providing the requisite information about the various partners’ financial contributions. The President of the Committee of the Regions Jos CHABERT


title: PERGUNTA ESCRITA E-1176/00 apresentada por Richard Corbett (PSE) à Comissão. Nacionalidade dos principais funcionários responsáveis pela liberalização dos serviços postais.

eurovoc_concepts:
Netherlands
institutional structure
postal service
privatisation

formats: html pdf print

text: C 374 E/208 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 Resposta dada por A. Diamantopoulou em nome da Comissªo (17 de Maio de 2000) A Directiva-quadro 89/391/CEE do Conselho de 12 de Junho de 1989 relativa (cid:224) aplica(cid:231)ªo de medidas destinadas promover a melhoria da seguran(cid:231)a e da saœde dos trabalhadores no local de trabalho (1), estabelece nos artigos 10o e 11o as regras relativas (cid:224) informa(cid:231)ªo, (cid:224) consulta e (cid:224) participa(cid:231)ªo equilibrada, de acordo com as legisla(cid:231)ıes e/ou prÆticas nacionais, dos trabalhadores e/ou dos seus representantes em matØria de saœde e seguran(cid:231)a no local de trabalho. Nos termos do no 1 da Directiva 89/391/CEE, os Estados-membros garantirªo um controlo e uma fiscaliza(cid:231)ªo adequados das disposi(cid:231)ıes nacionais que transpıem a referida directiva. infrac(cid:231)ªo (cid:224)s disposi(cid:231)ıes nacionais de trans- Por consequŒncia, qualquer caso prÆtico de uma eventual posi(cid:231)ªo da referida directiva, deve ser levado ao conhecimento das autoridades espanholas competentes na matØria, a saber, a Inspec(cid:231)ªo do trabalho e da seguran(cid:231)a social, que deve organizar e efectuar as inspec(cid:231)ıes e verifica(cid:231)ıes necessÆrias a uma boa aplica(cid:231)ªo de tais medidas. A Comissªo nªo deixarÆ de tomar as medidas que se imponham caso lhe sejam comunicados elementos concretos, que demonstrem que as autoridades espanholas nªo asseguram o controlo da aplica(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes nacionais que transpıem a Directiva 89/391/CEE. (1) JO L 183 de 29. 6. 1989. (2000/C 374 E/246) PERGUNTA ESCRITA E-1176/00 apresentada por Richard Corbett (PSE) (cid:224) Comissªo (12 de Abril de 2000) Objecto: Nacionalidade dos principais funcionÆrios responsÆveis pela liberaliza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os postais PoderÆ a Comissªo confirmar que: (cid:129) o novo Director responsÆvel pelos servi(cid:231)os postais no mercado interno Ø neerlandŒs; (cid:129) o conselheiro especial do ComissÆrio em matØria de servi(cid:231)os postais Ø neerlandŒs; (cid:129) o Chefe de Gabinete do ComissÆrio responsÆvel pela liberaliza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os postais Ø neerlandŒs; (cid:129) o ComissÆrio responsÆvel Ø neerlandŒs; (cid:129) os servi(cid:231)os postais neerlandeses sªo os servi(cid:231)os postais europeus que mais activamente apoiam a liberaliza(cid:231)ªo? Nªo considera a Comissªo que a percep(cid:231)ªo pœblica desta situa(cid:231)ªo poderÆ comprometer a credibilidade das suas reformas internas, em particular, a aboli(cid:231)ªo dos «feudos nacionais» a n(cid:237)vel de lugares e pol(cid:237)ticas? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (15 de Maio de 2000) A resposta (cid:224)s perguntas do Senhor Deputado Ø afirmativa. Para alØm disso, merece a pena mencionar que a equipa de seis pessoas que se ocupa das questıes postais na Direc(cid:231)ªo-Geral do Mercado Interno Ø composta por dois membros franceses, um alemªo, um brit(cid:226)nico, um portuguŒs e pelo Chefe de Unidade, de nacionalidade espanhola. AlØm disso, o Director-Geral adjunto da Direc(cid:231)ªo-Geral do Mercado Interno Ø austr(cid:237)aco e o Director-Geral, brit(cid:226)nico. Por outro lado, cabe assinalar que a Comissªo estÆ em contacto com todas as entidades reguladoras nacionais e com os operadores postais de diversos Estados-membros. 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/209 Finalmente, no que se refere (cid:224) pol(cid:237)tica de aboli(cid:231)ªo dos «feudos nacionais» a n(cid:237)vel dos cargos, a resposta anterior deixa entrever que nªo existe qualquer problema particular a este respeito. (2000/C 374 E/247) PERGUNTA ESCRITA P-1190/00 apresentada por Timothy Kirkhope (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (10 de Abril de 2000) Objecto: Fundo Social Europeu Nos termos do actual sistema de pagamentos do Fundo Social Europeu (FSE), os projectos dos sectores voluntÆrio e comunitÆrio recebem um adiantamento de 50 %, seguido de um outro de 30 % (quando o projecto jÆ tiver gasto metade do primeiro adiantamento). Os restantes 20 % sªo pagos ap(cid:243)s a apresenta(cid:231)ªo do pedido definitivo. O novo sistema proposto pelo MinistØrio da Educa(cid:231)ªo e do Emprego prevŒ um adiantamento de apenas 10 % e depois disso o projecto terÆ de apresentar pedidos de pagamento de quantias em d(cid:237)vida (provavelmente a ritmo trimestral) para receber os pagamentos seguintes. Um saldo de 20 % continuarÆ a ser retido para pagamento ap(cid:243)s a apresenta(cid:231)ªo do pedido definitivo. A Comissªo pode esclarecer se tem o direito e a competŒncia para intervir no pagamento de verbas do FSE a n(cid:237)vel nacional se considerar que a concessªo dos fundos nªo estÆ a decorrer da forma mais eficaz, de forma a beneficiar as organiza(cid:231)ıes que merecem os fundos e que nªo poderªo sobreviver sem eles? As estimativas indicam que (cid:129) com o novo sistema de pagamento proposto (cid:129) pelo menos 90-95 % das organiza(cid:231)ıes que actualmente recebem verbas do FSE serªo obrigadas a fechar as portas devido a falta de fundos para financiar as suas actividades. A Comissªo estaria disposta a apoiar o sistema de pagamento alternativo proposto pelas organiza(cid:231)ıes envolvidas? Trata-se do «modelo escocŒs», que propıe os seguintes termos: (cid:129) 1o trimestre: adiantamento de 30 % (cid:129) 2o trimestre: adiantamento de 25 %, subordinado a resultados satisfat(cid:243)rios no 1o trimestre (cid:129) 3o trimestre: adiantamento de 25 %, subordinado a resultados satisfat(cid:243)rios no 2o trimestre (cid:129) 4o trimestre: pagamento final de 20 % das quantias em d(cid:237)vida, subordinado a uma auditoria satisfat(cid:243)ria de todos os trimestres. Resposta dada pela ComissÆria Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (3 de Maio de 2000) A responsabilidade pela defini(cid:231)ªo das regras circunstanciadas em matØria de execu(cid:231)ªo do Fundo Social Europeu (FSE) em cada Estado-membro incumbe (cid:224) autoridade de gestªo do programa. Os documentos de programa(cid:231)ªo adoptados pela Comissªo nªo incluem informa(cid:231)ıes relativas, por exemplo, aos montantes a pagar a t(cid:237)tulo de adiantamento aos organizadores dos projectos. Nestas circunst(cid:226)ncias, a Comissªo nªo pode intervir nesta questªo. No entanto, o MinistØrio da Educa(cid:231)ªo e do Emprego decidiu recentemente, no seguimento de debates no Reino Unido, aumentar de 10 % para 30 % o adiantamento relativo aos custos do primeiro ano do projecto para todas as organiza(cid:231)ıes. A Comissªo acolheu favoravelmente esta decisªo


title: Advies van het Comité van de Regio's over de "Mededeling van de Commissie Een gemeenschappelĳke strategie voor de modernisering van de sociale bescherming"

eurovoc_concepts:
cooperation policy
social policy
social security

formats: pdf print

text: C 226/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 8. 2000 Advies van het Comité van de Regio’s over de „Mededeling van de Commissie ‘Een gemeenschap- pelijke strategie voor de modernisering van de sociale bescherming‘” HET COMITE´ VAN DE REGIO’S, (2000/C 226/05) gezien de Mededeling van de Commissie „Een gemeenschappelijke strategie voor de modernisering van de sociale bescherming” (COM(1999) 347 def. ); gezien het besluit van zijn Commissie d. d. 19 juli 1999 om, overeenkomstig art. 265, eerste alinea, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap het Comité over deze Mededeling te raadplegen; gezien het besluit van zijn bureau d. d. 2 juni 1999 om commissie 5 „Sociaal beleid, volksgezondheid, consumentenbescherming, onderzoek, toerisme” met de voorbereiding van het advies over deze Mededeling te belasten; gezien zijn advies over de Mededeling van de Commissie over het Sociaal Actieprogramma 1998-2000 (CDR 277/98 fin (1)); gezien de Conclusies van de Raad van 17 december 1999 betreffende de versterking van de samenwerking voor de modernisering en verbetering van de sociale bescherming (2); gezien het werkprogramma van de Commissie voor 2000 (COM(2000) 155 def. ); gezien het werkprogramma van het Portugese voorzitterschap; gezien het door commissie 5 op 6 maart 2000 goedgekeurde ontwerpadvies (CDR 481/99 rev. 2) (rapporteur: mevrouw Buron — F/PSE); overwegende dat de Europese Unie ervoor moet zorgen dat economische en sociale ontwikkeling gelijk opgaan en dat het economisch en werkgelegenheidsbeleid, alsook de sociale bescherming daarom vanuit een globale en gecoördineerde invalshoek worden benaderd; overwegende dat het Europees sociaal model aan talrijke uitdagingen bloot staat en dat de modernisering ervan noodzakelijk is zonder dat daardoor het niveau van sociale bescherming wordt verlaagd, maar dat een samenleving zonder maatschappelijke uitsluiting daardoor juist dichterbij zou moeten komen, heeft tijdens zijn 33e zitting van 12 en 13 april 2000 (vergadering van 12 april) het volgende advies goedgekeurd. Het Comité van de Regio’s: 1. onderstreept het belang van het proces dat met de Aanbeveling de Raad over de convergentie van doelstellin- gen en beleid op het gebied van sociale bescherming (1992) op gang is gebracht en herinnert aan zijn actieve deelname aan de volgende etappes van dat proces, met name de organisatie van Europese fora over het sociaal beleid; 2. is daarom ingenomen met de Mededeling van de Commis- sie die een nieuwe etappe van dit proces inluidt; 3. acht het positief dat de Raad de beoogde samenwerking beschouwt als „een coherent geheel van maatregelen (. ), parallel aan en in interactie met de Europese werkgelegen- heidsstrategie en de macro-economische dialoog”; 4. onderstreept, net als de Commissie, dat de verantwoorde- lijkheid voor het opzetten en de financiering van de stelsels van sociale bescherming met inbegrip van de zorgsystemen, duidelijk nog steeds bij elk van de lidstaten zelf ligt, maar dat de EU daaraan een meerwaarde verleent door gemeenschappelijke doelstellingen vast te leggen, in het licht van uitgewisselde ervaringen en geconstateerde goede praktijken, en op grond van een brede maatschappe- lijke discussie; 5. ziet de gegrondheid in van de vier door de Commissie voorgestelde en door de Raad goedgekeurde doelstellingen: — werk lonend maken en een vast inkomen bieden (1) PB C 93 van 6. 4. 1999, blz. 56. (2) PB C 8 van 12. 1. 2000, blz. 7. — pensioenen veiligstellen en pensioenstelsels betaalbaar maken 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 226/13 — sociale integratie bevorderen — een kwalitatief hoogwaardige en betaalbare gezond- heidszorg garanderen. 6. wijst echter met klem op de essentiële rol die bij de verwezenlijking van deze doelstellingen voor de lokale en regionale overheden is weggelegd 9. dringt erop aan dat in het mandaat van de Werkgroep op hoog niveau de lokale en regionale dimensie wordt meegenomen en dat deze werkgroep profijt trekt van de ervaringen en goede praktijken van de lokale en regionale overheden op het gebied van sociale bescherming. Het verwijst in dit verband naar het — goede — voorbeeld van de territoriale pacten in het kader van de tenuitvoerlegging van de werkgelegenheidsstrategie; — als financiers van sociale voorzieningen — als beheerders van zorgdiensten, de opvang van oude- ren en zwakkeren, en voorzieningen ter bestrijding van maatschappelijke uitsluiting — als werkgevers, en dus als drijfkracht achter economi- sche bedrijvigheid en werkgelegenheid — als democratische instanties die instaan voor de in- spraak van de burgers — als uitvoerders en coördinatoren van acties en diensten van verschillende organen — als instanties die instaan voor de toepassing van het subsidiariteitsbeginsel — als instanties die opkomen voor de rol van het maatschappelijk middenveld; 7. juicht het dan ook toe dat Commissie en Raad het Comité bij de samenwerking voor de modernisering en verbetering van de sociale bescherming willen betrekken, maar dringt erop aan dat aan die principiële verklaring een concrete inhoud wordt gegeven; 8. herhaalt zijn verzoek dat er, met medewerking van het Comité, een bestand van regionale en lokale gegevens inzake de voornaamste onderdelen van het sociaal beleid wordt opgezet, waardoor duidelijk wordt welke rol lokale en regionale overheden daarin spelen en welk aandeel deze in de financiering daarvan voor hun rekening nemen; Brussel, 12 april 2000. 10. roept de lidstaten daarom op, erop toe te zien dat de bijdrage van hun vertegenwoordiger in de Werkgroep op hoog niveau het resultaat is van uitvoerig overleg in eigen land tussen sociale partners, sociale zekerheidsinstellingen en hoofden van diensten van de gezondheidszorg, maar ook organisaties die representatief zijn voor de lokale en regionale overheden, en de betrokken ngo’s; 11. kondigt de oprichting aan van een werkgroep die ermee zal worden belast de vorderingen van de door Commissie en Raad voorgestelde samenwerking te volgen. Deze werkgroep kan het contact onderhouden met de Groep op hoog niveau en ervoor instaan dat het Comité krachtig zijn stem kan laten horen in alle overlegorganen inzake sociale bescherming die kunnen worden opgezet, alsook tijdens het forum op hoog niveau dat door de Raad te Lissabon voor juni 2000 is aangekondigd; 12. verzoekt de Commissie om bij de voorbereiding van het voor het jaar 2000 aangekondigde Sociaal Actieprogram- ma rekening te houden met de rol van lokale en regionale overheden; 13. dringt er ten slotte op aan dat de kandidaat-lidstaten actief deelnemen aan het op gang gebrachte samenwerkingspro- ces, aangezien het Europees sociaal model een hoog niveau van sociale bescherming garandeert en als zodanig onderdeel is van de communautaire verworvenheden. Op die manier worden de voorwaarden geschapen voor een confrontatie van de situatie in de kandidaat-lidstaten met de communautaire verworvenheden waaraan zij zich zullen moeten gaan aanpassen. De voorzitter van het Comité van de Regio’s Jos CHABERT


title: Commission opinion of 30 March 2000 within the framework of Council Directive 73/23/EEC relating to electrical equipment designed for use within certain voltage limits (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
consumer protection
household electrical appliance
product quality
product safety

text: C 104/8 EN Official Journal of the European Communities 12. 4. 2000 COMMISSION OPINION of 30 March 2000 within the framework of Council Directive 73/23/EEC relating to electrical equipment designed for use within certain voltage limits (2000/C 104/07) (Text with EEA relevance) This opinion is based on Article 9 of Council Directive 73/23/EEC of 19 February 1973 relating to electrical equipment designed for use within certain voltage limits (1). It refers to the application of Article 5 of that Directive. In accordance with Article 5 of Directive 73/23/EEC, references to harmonised standards EN 60335-1 and EN 60335-2-9 were published in the Official Journal of the European Communities (2). Those standards, adopted by the European Standards Body Cenelec, are entitled as follows: (cid:151) EN 60335-1 Safety of household and similar appliances (cid:151) Part 1: General requirements. (cid:151) EN 60335-2-9 Safety of household and similar appliances for (cid:151) Part 2: Particular similar toasters, appliances. requirements and roasters grills, In the context of an application of the safeguard clause procedure in accordance with Article 9 of the Low Voltage Directive, standard EN 60335-2-9, applied in conjunction with EN 60335-1, was brought to the attention of the Commission. in the harmonised shortcoming a refers to the risk of high non-working surface This temperatures of apparatus covered by EN 60335-2-9. This standard, in its current version, does not address the risk in relation to non-working surface temperatures. The safety electrical equipment objectives, as laid down in Annex I, Section 1(d) and 2(b) to Directive 73/23/EEC require to be designed and manufactured so as to ensure that protection against hazards in relation to surface temperatures is assured. Due to the absence of adequate specifications in relation to non-working surface temperatures, EN 60335-2-9 cannot therefore necessarily guarantee full compliance with the Low Voltage Directive. In relation to the hazards in connection with non-working surface temperatures, EN 60335-2-9 (clause 11) and EN 60335-1 (clause 11), as listed in the abovementioned publication in the Official Journal of the European Communities, are therefore not regarded as giving a presumption of conformity with the stated safety objectives. These conclusions as detailed were supported by the represen- tatives of national administrations at the meeting of the Low Voltage Working Party of 17 and 18 June, 1999. The European Standards body Cenelec has been requested by the Commission to ensure that the abovementioned hazard is adequately addressed in a revised version of this standard. A revision of EN 60335-2-9 is currently under way. In the absence of a revised harmonised standard, manu- facturers, when establishing compliance of relevant electrical equipment with the Low Voltage Directive, must therefore address the risk of non-working surface temperatures. This may require a risk analysis and assessment in order to ensure that equipent is designed and manufactured in such a way as to reduce as much as is reasonably possible the risk in relation to non-working appropriate surface temperatures. (1) OJ L 77, 26. 3. 1973, Directive as amended by Directive 93/68/EEC (OJ L 220, 30. 8. 1993, p. 1). (2) OJ C 268, 22. 9. 1999, p. 1


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1193/00 van Christel Fiebiger (GUE/NGL) aan de Commissie. Distorsie van de mededinging ingevolge verschillende dieselprijzen in de landbouw.

eurovoc_concepts:
agricultural machinery
common agricultural policy
diesel fuel
discriminatory price

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/97 Volgens het Engelse recht kan niet van rechtswege beroep worden ingesteld bij het House of Lords, het hoogste rechtscollege in het Verenigd Koninkrijk. Krachtens Section 1 van de Administration of Justice (Appeals) Act van 1934 (1) kan alleen beroep worden ingesteld bij het House of Lords nadat daarvoor toestemming is gegeven door het Court of Appeal of het House of Lords. In de praktijk kan het voorkomen dat zowel het Court of Appeal als het House of Lords weigeren toestemming te verlenen om beroep in te stellen bij het House of Lords. De beslissing van het Court of Appeal ten aanzien waarvan toestemming werd gevraag om in beroep te gaan, wordt dan een definitieve beslissing, waardoor het geschil niet meer kan worden voorgelegd aan een andere rechterlijke instantie. Zoals het geachte parlementslid wellicht weet, bestaat in Finland (2) een vergelijkbare situatie. De Commissie heeft verschillende klachten ontvangen over het feit dat Section 1 van de Administration of Justice (Appeals) Act van 1934 strijdig zou zijn met artikel 234 van het Verdrag. Alle klachten tot nu toe hebben betrekking op de merkbinding bij de bierverkoop. Ze worden momenteel onderzocht. (1) 24 & 25 Geo 5 c 40. (2) Zestiende jaarlijks verslag over de controle op de toepassing van het Gemeenschapsrecht (1998), door de Commissie ingediend op 9 juli 1999 (PB C 354 van 7. 12. 1999, blz. 1, derde alinea). (2001/C 53 E/127) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1193/00 van Christel Fiebiger (GUE/NGL) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Distorsie van de mededinging ingevolge verschillende dieselprijzen in de landbouw De prijzen voor dieselolie in de landbouw lopen in de EU aanmerkelijk uiteen. In Frankrijk bedraagt deze prijs bijvoorbeeld 0,40 euro, in Nederland 0,35 euro, in Denemarken 0,31 euro en in Duitsland moeten landbouwers vanaf 1 januari 2000 voor diesel 0,61 euro betalen. Ziet de Commissie kans op dit gebied van de gemeenschappelijke landbouw gelijke kansen tot stand te brengen? Hoe kan de concurrentievervalsing in deze sector worden beºindigd? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (29 mei 2000) De prijzen van dieselolie die in de landbouw als brandstof voor voertuigen zoals landbouwtrekkers en stationaire machines wordt gebruikt, verschillen aanzienlijk van lidstaat tot lidstaat. Deze verschillen hebben tot op zekere hoogte fiscale oorzaken en houden in het bijzonder verband met de wijze waarop elke lidstaat de vigerende belastingvoorschriften van het Gemeenschapsrecht toepast. De communautaire wetgeving, in het bijzonder artikel 8, lid 2, onder f), van Richtlijn 92/81/EEG van de Raad van 19 oktober 1992 betreffende de harmonisatie van de structuur van de accijns op minerale oliºn (1), geeft de lidstaten de mogelijkheid, uitsluitend voor land- en tuinbouwwerkzaamheden en voor de bosbouw en de zoetwatervisteelt, geheel of ten dele vrijstelling of verlaging te verlenen van de accijns op minerale oliºn of op andere producten die onder belastingcontrole worden gebruikt. Het is de lidstaten derhalve toegestaan niet het volledige minimumtarief van de accijns op als motorbrandstof gebruikte gasolie van 245 € per 1 000 liter toe te passen (artikel 5, lid l, van Richtlijn 92/82/EEG van de Raad van 19 oktober 1992 betreffende de onderlinge aanpassing van de accijnstarieven voor minerale oliºn (1)), doch een recht tussen 0 € en 245 € op te leggen. De Commissie heeft in maart 1997 een voorstel voor een richtlijn van de Raad tot herstructurering van de communautaire regeling voor de belasting van energieproducten (2) ingediend die in hoofdzaak ten doel heeft de communautaire regeling inzake de belasting van minerale oliºn te moderniseren en het toepas- singsgebied daarvan tot alle energieproducten uit te breiden ten einde de Gemeenschap in staat te stellen de voordelen van de interne markt ten volle te benutten en haar milieudoelstellingen te verwezenlijken. C 53 E/98 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 Artikel 7 van dit voorstel voorziet voor de gehele Gemeenschap in een verlaagde minimumaccijns voor gasolie die als motorbrandstof voor landbouwwerkzaamheden wordt gebruikt. Deze accijns zal in een eerste stadium vermoedelijk op 32 € per 1 000 liter worden vastgesteld. Dit voorstel zal, indien het wordt goedgekeurd, in aanzienlijke mate bijdragen tot de harmonisatie van de belastingen die door de afzonder- lijke lidstaten worden geheven van motorbrandstoffen die voor werkzaamheden in de landbouw worden gebruikt. De Raad heeft dit voorstel nog niet goedgekeurd. De Commissie heeft zich aanzienlijke inspanningen getroost om deze goedkeuring mogelijk te maken en heeft zich bereid verklaard compromisoplossingen te onderzoeken die de economische gevolgen voor de economieºn van bepaalde lidstaten beperken. Deze kunnen onder meer bestaan in bepalingen die voorzien in een verlaagde minimumheffing voor bepaalde energieproducten, overgangstermijnen of belastingvrijstelling of verminderingen voor energie-intensieve takken van industrie. Wat, ten slotte, de BTW betreft, zij opgemerkt dat onder de huidige omstandigheden (geen onderlinge aanpassing van de belastingtarieven, talrijke bijzondere regelingen, opties en afwijkingen) in de nabije toekomst vermoedelijk geen vooruitgang van betekenis zal worden geboekt op de weg naar ØØn enkel voor de gehele Gemeenschap geldend BTW-tarief. De BTW op gasolie voor landbouwdoeleinden varieert momenteel van 12 tot 25 %. (1) PB L 316 van 31. 10. 1992. (2) PB C 139 van 6. 5. 1997. (2001/C 53 E/128) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1200/00 van Adriana Poli Bortone (UEN) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Gemeente Casarano Op 21 maart 2000 vond in de gemeente Casarano (provincie Lecce) onder auspiciºn van de Europese Commissie een manifestatie plaats onder de titel (cid:132)vijfde dag ter herdenking en nagedachtenis van de slachtoffers van de maffia(cid:148). Kan de Commissie meedelen in hoeverre en met welke middelen zij dit initiatief heeft gesteund? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (27 juni 2000) De Commissie deelt het geachte parlementslid mee dat ze geen enkele morele, financiºle of logistieke steun heeft verleend aan de manifestatie in kwestie. De Voorzitter van de Commissie heeft dit initiatief echter persoonlijk gesteund. (2001/C 53 E/129) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1201/00 van Alexander de Roo (Verts/ALE) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Bouw woontorens in het IJmeer In Almere zijn luxe woontorens in aanbouw in het buitendijkse gebied langs het IJmeer. Het IJmeer valt onder de Vogelrichtlijn en Habitatrichtlijn en is bovendien onderdeel van de Ecologische Hoofdstructuur. Is de Commissie van mening dat wanneer een zwaarwegend belang ontbreekt aangetoond) een dergelijk bouwplan niet uitgevoerd kan worden? (althans niet wordt


title: Stellungnahme des Ausschusses der Regionen zu der "Mitteilung der Kommission Eine konzertierte Strategie zur Modernisierung des Sozialschutzes"

text: C 226/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 8. 8. 2000 Stellungnahme des Ausschusses der Regionen zu der „Mitteilung der Kommission ‘Eine konzertierte Strategie zur Modernisierung des Sozialschutzes’“ (2000/C 226/05) DER AUSSCHUSS DER REGIONEN, gestützt auf die Mitteilung der Kommission „Eine konzertierte Strategie zur Modernisierung des Sozialschutzes“ (KOM(1999) 347 endg. ), aufgrund des Beschlusses der Kommission vom 19. Juli 1999, ihn gemäß Artikel 265 Absatz 1 des EG- Vertrags um Stellungnahme zu diesem Thema zu ersuchen, aufgrund des Beschlusses seines Präsidiums vom 2. Juni 1999, die Fachkommission 5 „Sozialpolitik, Gesundheitswesen, Verbraucherschutz, Forschung, Fremdenverkehr“ mit der Vorbereitung der Stellung- nahme zu beauftragen, gestützt auf die Stellungnahme des Ausschusses der Regionen (CdR 277/98 fin) (1) zur Mitteilung der Kommission: Sozialpolitisches Aktionsprogramm 1998-2000, gestützt auf die Schlußfolgerungen des Rates vom 17. Dezember 1999 über den Ausbau der Zusammenarbeit zur Modernisierung und Verbesserung des Sozialschutzes (2), gestützt auf das Arbeitsprogramm der Kommission für 2000 (KOM(2000) 155 endg. ), gestützt auf das Arbeitsprogramm des portugiesischen Vorsitzes, gestützt auf den von der Fachkommission 5 am 6. März 2000 angenommenen Stellungnahmeentwurf (CdR 481/99 rev. 2) (Berichterstatterin: Frau Buron (F/PSE), IN ERWA¨ GUNG NACHSTEHENDER GRU¨ NDE: Die Europäische Union muß gewährleisten, daß die wirtschaftliche und soziale Entwicklung Hand in Hand gehen und daß angesichts dieses Ziels die Politik in den Bereichen Wirtschaft, Beschäftigung und Sozialschutz in einen umfassenden, koordinierten Rahmen eingebettet wird. Das europäische Sozialmodell sieht sich zahlreichen Herausforderungen gegenüber und muß modernisiert werden, ohne daß deshalb das Sozialschutzniveau gesenkt wird; vielmehr muß es auf eine Gesellschaft hin entwickelt werden, die keine soziale Ausgrenzung kennt. verabschiedete auf seiner 33. Plenartagung am 12. /13. April 2000 (Sitzung vom 12. April) folgende Stellungnahme. Der Ausschuß der Regionen, 1. unterstreicht die Bedeutung des Prozesses, der durch die Empfehlung des Rates über die Annäherung der Ziele und der Politiken im Bereich des sozialen Schutzes (1992) eingeleitet wurde und weist auf seine aktive Teilnahme an den künftigen Phasen dieses Prozesses, insbesondere an den Europäischen Foren zur Sozialpolitik, hin. 2. begrüßt daher die Mitteilung der Kommission, die eine neue Phase in diesem Prozeß kennzeichnet. 3. schätzt es, daß der Rat sich auf diese Zusammenarbeit einläßt, indem er sie als „eine kohärente Maßnahme […], die parallel zur Europäischen Beschäftigungsstrategie sowie zum makroökonomischen Dialog verläuft und zu ihnen in einer Wechselbeziehung steht“ ansieht. 4. unterstreicht zusammen mit der Kommission, daß die Organisation und Finanzierung der Sozialschutzsysteme, einschließlich der Gesundheitssysteme, weiterhin eindeutig in die Verantwortung der einzelnen Mitgliedstaaten fallen, die Union jedoch einen Mehrwert erbringt, indem sie sich auf der Grundlage von Erfahrungsaustausch und der Feststellung bewährter Verfahrensweisen sowie einer um- fassenden öffentlichen Debatte gemeinsame Ziele setzt. 5. erkennt die Sachdienlichkeit der vier großen, von der Kommission vorgeschlagenen und vom Rat gebilligten Ziele an: — dafür sorgen, daß Arbeit sich lohnt und daß das Einkommen gesichert ist, (1) ABl. C 93 vom 6. 4. 1999, S. 56. (2) ABl. C 8 vom 12. 1. 2000, S. 7. — die Renten sicher und die Rentensysteme langfristig finanzierbar machen, 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 226/13 — die soziale Eingliederung fördern, — eine hohen Qualitätsansprüchen genügende und langfristig finanzierbare Gesundheitsversorgung si- chern. 6. weist jedoch nachdrücklich auf die grundlegende Funktion der lokalen und regionalen Gebietskörperschaften bei der Durchführung der Politiken zur Verwirklichung dieser Ziele hin, bezüglich — der Finanzierung der Sozialleistungen, — der Verwaltung der Pflegedienste, der Aufnahme älterer und schwächerer Menschen und der Bekämpfung der sozialen Ausgrenzung, — der Ankurbelung der Wirtschaftsaktivität und der Beschäftigung, da sie selbst Arbeitgeber sind, — der Verantwortung für die demokratische Debatte der Bürger, — der Verwaltung einschließlich der Koordinierung von Maßnahmen bzw. Leistungen verschiedener Einrich- tungen, — der Verteidigung des Subsidiaritätsprinzips, — der Verteidigung der Bürgergesellschaft. 7. schätzt es also, daß die Kommission und der Rat ihn am Kooperationsprozeß für die Modernisierung und Verbesse- rung des Sozialschutzes beteiligen wollen, fordert jedoch eine konkrete Umsetzung dieses Prinzips. 8. Der Ausschuß der Regionen wiederholt seine Forderung, unter seiner Mitwirkung eine Datenbank mit regionalen und lokalen Angaben zu den wichtigen Elementen der Sozialpolitik einzurichten, die es ermöglicht, die Funktion der Gebietskörperschaften und ihren Anteil an der finan- ziellen Belastung festzustellen. Brüssel, den 12. April 2000. 9. Er fordert, daß das Mandat der Arbeitsgruppe hochrangiger Beamter der regionalen und lokalen Dimension Rechnung trägt und die Erfahrungen und bewährten Verfahrenswei- sen der Gebietskörperschaften im Bereich des Sozialschut- zes einbezieht. Er weist hier auf das positive Beispiel der lokalen und regionalen Beschäftigungspakte bei der Umsetzung der Beschäftigungsstrategie hin. 10. Zu diesem Zweck ruft der Ausschuß die Mitgliedstaaten auf, darauf zu achten, daß sich der Beitrag ihres Vertreters in der hochrangigen Gruppe auf eine breit angelegte Anhörung auf nationaler Ebene stützt: Sozialpartner, So- zialversicherungsträger und Träger des Gesundheitswesens, aber auch die Organisationen zur Vertretung der Ge- bietskörperschaften sowie die betreffenden NRO. 11. Der Ausschuß wird seinerseits einen Arbeitskreis zur Begleitung des von der Kommission und dem Rat vorge- schlagenen Kooperationsprozesses einsetzen. Dieser Ar- beitskreis kann den Kontakt zu der hochrangigen Gruppe gewährleisten und eine starke Präsenz des Ausschusses in den unterschiedlichen, möglicherweise einzurichtenden Gremien zur Konzertierung des Sozialschutzes sowie bei dem vom Europäischen Rat von Lissabon für Juni 2000 geplanten hochrangigen Forum sicherstellen. 12. Zudem fordert der Ausschuß die Kommission auf, bei der Vorbereitung des neuen, für das Jahr 2000 angekündigten Sozialpolitischen Aktionsprogramms die Rolle der Ge- bietskörperschaften zu berücksichtigen. 13. Schließlich fordert der Ausschuß, der das europäische Modell mit seinem hohen Sozialschutzniveau als Teil des gemeinschaftlichen Besitzstandes ansieht, daß die Beitritt- sanwärterstaaten in den Kooperationsprozeß einbezogen werden, um deren Vertretern den Vergleich zwischen der Lage in ihren Ländern und dem Besitzstand, den sie übernehmen müssen, zu erleichtern. Der Präsident des Ausschusses der Regionen Jos CHABERT


title: WRITTEN QUESTION E-1186/00 by Cristiana Muscardini (UEN) to the Commission. Scarcity of melatonin on the market.

eurovoc_concepts:
European social policy
dangerous substance
hormone
market approval
restriction on competition

text: C 53 E/94 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/124) WRITTEN QUESTION E-1186/00 by Cristiana Muscardini (UEN) to the Commission (12 April 2000) Subject: Scarcity of melatonin on the market There have been numerous reports (cid:129) in press articles and readers(cid:146) letters (cid:129) of the difficulty of finding pure melatonin in European Union countries, and there is even talk of a possible sales boycott. Can the Commission state: (cid:129) whether it has prohibited the sale of this substance, or published any information concerning its adverse effects on human health? (cid:129) what are its views on the subject? (cid:129) can the Commission state, finally, whether it is possible that the current situation was created by commercial interests as a means of pushing up prices? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (16 May 2000) The Commission has not made any general pronouncement on melatonin. Like the Member States, however, it considers that, given its function and presentation, this substance meets the definition of a medicinal product and may not therefore be marketed without authorisation. As melatonin was in fact being placed on the market without authorisation, most of the Member States wanted to draw consumers(cid:146) attention to the risk of using a product which had not been evaluated. Accordingly, they took measures which have in some cases resulted in the substance being withdrawn from the national market, and in others in appropriate information being given out. (2001/C 53 E/125) WRITTEN QUESTION P-1188/00 by Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) to the Commission (10 April 2000) Subject: Medicinal herbs and plants Because of the widespread distribution and abuse of medicinal herbs, without proper controls over either the marketing or prescribing of these products, this highly sensitive sector needs to be regulated as a matter of urgency, bearing in mind the possible effects on human health. International scientific literature on the subject has revealed, as widely reported in the media recently in both the United States and Europe, that some of these medicinal herbs, when used without medical supervision, are responsible for thousands of cases of fatal poisoning, as well as causing a series of unwanted or toxic side-effects in the form of allergies or affecting the cardiovascular system, the kidneys, the central nervous system and other systems or organs. Unfortunately, as a result of subtle and deceitful propaganda by the industries and operators concerned, the belief has taken root that herbs, being natural products, are useful and harmless and produce no toxic effects


title: 2000/282/CE: Décision de la Commission, du 12 avril 2000, relative à des mesures techniques destinées à assister le Japon et la Corée du Sud pendant une épidémie de fièvre aphteuse [notifiée sous le numéro C(2000) 1031] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
EU stock
Japan
South Korea
foot-and-mouth disease
technical cooperation
vaccine

text: L 92/28 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 4. 2000 DÉCISION DE LA COMMISSION du 12 avril 2000 relative à des mesures techniques destinées à assister le Japon et la Corée du Sud pendant une épidémie de fièvre aphteuse [notifiée sous le numéro C(2000) 1031] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/282/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (10) En mettant à la disposition du Japon et de la Corée du Sud pour une durée limitée certaines quantités d'anti- gènes de la fièvre aphteuse, l'Union européenne accroît les chances d'éviter une catastrophe majeure et réduit ainsi le danger pour la Communauté. (11) L'antigène mis à la disposition du Japon et de la Corée du Sud sera remplacé dans un délai de six mois par un antigène équivalent en qualité et en quantité. (12) Les mesures prévues par conformes à l'avis du comité vétérinaire permanent, la présente décision sont A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier 1. La Communauté prend les dispositions destinées à apporter une assistance technique temporaire au Japon et à la Corée du Sud en rapport avec l'apparition d'une épidémie de fièvre aphteuse. 2. Les dispositions visées au paragraphe 1 sont les suivantes: — la cession temporaire d'une quantité d'antigènes de la fièvre aphteuse achetés et conservés conformément aux disposi- tions de la décision 93/590/CE, — la quantité d'antigènes cédée ne peut dépasser 50 % d'une souche d'antigène conservée, — l'acceptation par la Corée du Sud et le Japon de fournir à la Communauté dans un délai de six mois un antigène équiva- lent en qualité et en quantité à celui obtenu de la Communauté. Article 2 Les États membres sont destinataires de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 12 avril 2000. Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la décision 90/424/CEE du Conseil du 26 juin 1990 relative à certaines dépenses dans le domaine vétérinaire (1), modifiée en dernier lieu par le règlement (CE) no 1258/1999 (2), et notamment son article 8, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) La fièvre aphteuse est une maladie virale extrêmement contagieuse pour les bovins, ovins, caprins, porcins et un grand nombre d'animaux sauvages. La fièvre aphteuse peut être la cause de pertes écono- miques importantes pour les éleveurs de bétail. Le 24 mars 2000, le Japon a communiqué la présence de fièvre aphteuse chez des bovins. Cette maladie avait disparu du territoire du Japon depuis 1908. Le 2 avril 2000, présence de foyers de fièvre aphteuse. la Corée du Sud a communiqué la La maladie constatée au Japon et en Corée du Sud est causée par la fièvre aphteuse du type 0. Le vaccin est un instrument important pour le contrôle de la fièvre aphteuse, en particulier dans les situations d'urgence. Le Japon et la Corée du Sud ont demandé à la Commis- sion européenne de pouvoir emprunter, pour une utilisa- tion d'urgence, l'antigène de la fièvre aphteuse à convertir en vaccin. Par la décision 93/590/CE de la Commission du 5 novembre 1993 pour l'achat par la Communauté d'anti- gènes antiaphteux dans le cadre de l'action communau- taire concernant des réserves de vaccins antiaphteux (3), l'Union européenne a acheté des antigènes de la fièvre aphteuse, dont cinq millions de doses de la souche euro- péenne 01 et cinq millions de doses de la souche 01 du Moyen-Orient. Les réserves communautaires d'antigène (vaccin) ache- tées en vertu de la décision 93/590/CE sont conservées, pour des raisons de sécurité, dans différents sites en France, en Italie et au Royaume-Uni. (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 19. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 103. (3) JO L 280 du 13. 11. 1993, p. 33


title: PREGUNTA ESCRITA E-1198/00 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) a la Comisión. Importaciones en la UE de conservas de sardina procedentes de Venezuela y Perú.

eurovoc_concepts:
Peru
Venezuela
application of EU law
competence of the Member States
fish
import (EU)
marketing standard

text: 20. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 89 E/15 (2001/C 89 E/013) PREGUNTA ESCRITA E-1198/00 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Importaciones en la UE de conservas de sardina procedentes de Venezuela y Perœ De acuerdo con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 2 del Reglamento 2136/89 (1) del Consejo de 21 de junio de 1989 por el que se establecen normas comunes de comercializaci(cid:243)n para las conservas de sardinas, s(cid:243)lo podrÆn comercializarse como conservas de sardina y recibir la denominaci(cid:243)n de venta contemplada en el art(cid:237)culo 7, los productos que cumplan, entre otros, el requisito de estar preparados exclusivamente a partir de la especie Sardina Pilchardus Walbaum. Las especies que cumplen este requisito son las pertenecientes a las partidas arancelarias: (cid:129) 0302. 61. 10 (Sardinas Pilchardus frescas o refrigeradas) (cid:129) 0303. 71. 10 (Sardinas Pilchardus congeladas) S(cid:243)lo a partir de estas especies se obtendrÆn las conservas de sardinas que pueden denominarse como tal y serÆn aquellos productos englobados en las partidas arancelarias 1604. 13. 11. 20 y 1604. 13. 19. 20. ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar del seguimiento que estÆ realizando para el cumplimiento exacto de la citada legislaci(cid:243)n comunitaria? ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar de los resultados del seguimiento efectuado en el control de la normativa comunitaria citada para las importaciones de conservas de sardina procedentes de Venezuela y Perœ? (1) DO L 212 de 22. 7. 1989, p. 79. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de junio de 2000) El Reglamento (CEE) no 2847/93 del Consejo, de 12 de octubre de 1993, por el que se establece un rØgimen de control aplicable a la pol(cid:237)tica pesquera comœn (1), obliga a los Estados miembros a controlar en su territorio todas las actividades relacionadas con la pesca, incluida la comercializaci(cid:243)n, con el fin de garantizar el cumplimiento de toda la normativa vigente. Por tanto, la aplicaci(cid:243)n y el control del Reglamento (CEE) 2136/89 es competencia y responsabilidad de los Estados miembros. A ra(cid:237)z de una denuncia presentada por un Estado miembro en julio de 1999 y de la informaci(cid:243)n facilitada por algunas organizaciones privadas, la Comisi(cid:243)n inst(cid:243) al Estado miembro importador (Alemania) a que aplicara de manera estricta el Reglamento en cuesti(cid:243)n. De este modo se corrigieron algunas prÆcticas no conformes con la normativa comunitaria. No obstante, puesto que la situaci(cid:243)n no parec(cid:237)a aœn enteramente satisfactoria, Comisi(cid:243)n inici(cid:243) un procedimiento de infracci(cid:243)n contra el Estado miembro importador. Este procedimiento estÆ aœn en curso. La denuncia y el procedimiento mencionado se refieren a la importaci(cid:243)n de sardina chilena (especie sardinops) procedente de Perœ y de sardinela procedente de Venezuela con la denominaci(cid:243)n «sardina». Cabe seæalar el bajo volumen de importaciones comunitarias de conservas de sardina procedentes de estos dos pa(cid:237)ses. En 1999 no se registr(cid:243) ninguna importaci(cid:243)n de productos de los c(cid:243)digos 1604 13 11 20, 1604 13 19 20 ni 1604 20 50 10 de Venezuela y, en lo que respecta a Perœ, el Estado miembro al que se ha incoado un procedimiento de infracci(cid:243)n import(cid:243) 70 toneladas. (1) DO L 261 de 20. 10. 1993


title: Verordnung (EG) Nr. 762/2000 der Kommission vom 12. April 2000 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund

text: L 92/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 13. 4. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 762/2000 DER KOMMISSION vom 12. April 2000 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (3) den zur Zeit geltenden Betrag, um den die Erstattung für Getreide berichtigt wird, abzuändern. Die Berichtigung muß nach dem gleichen Verfahren fest- gesetzt werden wie die Erstattung; sie kann zwischen- zeitlich abgeändert werden — gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 8, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Der Betrag, um den die Erstattung für Getreide berichtigt wird, ist durch die Verordnung (EG) Nr. 729/2000 der Kommission (3) festgesetzt worden. Aufgrund der heutigen cif-Preise und der heutigen cif- Preise für Terminkäufe und unter Berücksichtigung der voraussichtlichen Marktentwicklung ist es erforderlich, HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Betrag, um den die nach Artikel 1 Absatz 1 Buchstaben a), b) und c), mit Ausnahme von Malz, der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 im voraus festgesetzten Erstattungen für Produkte zu berichtigen sind, wird wie im Anhang angegeben geändert. Diese Verordnung tritt am 13. April 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 12. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 81 vom 1. 4. 2000, S. 35. 13. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 92/23 zur Verordnung der Kommission vom 12. April 2000 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung ANHANG Erzeugniscode Bestimmung (1) Laufender Monat 4 1. Term. 2. Term. 3. Term. 4. Term. 5. Term. 6. Term. 5 6 7 8 9 10 (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — –1,00 — –10,00 –10,00 0 — –20,00 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — 0 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — 0 0 — 0 — — –1,00 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — –1,50 –1,34 — 0 — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittländer, 02 andere Drittländer, 03 Mauretanien, Mali, Niger, Senegal, Burkina Faso, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Kap Verde, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Tschad, Zentralafrikani- sche Republik, Benin, Kamerun, Äquatorialguinea, São Tomé und Príncipe, Gabun, Kongo, Demokratische Republik Kongo, Ruanda, Burundi, Angola, Sambia, Malawi, Mosambik, Namibia, Botsuana, Simbabwe, Lesotho, Swaziland, Seychellen, Komoren, Madagaskar, Dschibuti, Äthiopien, Eritrea und Mauritius. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: Förslag till rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Ungerns deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning

eurovoc_concepts:
EU programme
Hungary
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 04. 2000 KOM(2000) 209 slutlig 2000/0089 ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Ungerns deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Helsingfors i december 1999 betydelsen av den utvidgningsprocess som inleddes i samband med mötet i Luxemburg i december 1997. Den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 och som innehåller bestämmelser om att de 13 kandidatländerna får delta i gemenskapens program framhölls på nytt som en viktig del av denna strategi. Europaavtalen med de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa innehåller bestämmelser om dessa länders deltagande i gemenskapens program. Enligt Europaavtalen skall respektive lands associeringsråd bestämma villkoren för dessa länders deltagande. När det gäller programmen för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor deltog alla länder i Central- och Östeuropa under 1999 i den första etappen av programmen Leonardo da Vinci, Sokrates och Ungdom för Europa. Några av dem började delta i dessa program redan 1997, medan andra anslöt sig till programmen 1998 och åter andra 1999. Dessa länders deltagande i programmen har varit en viktig del av deras anslutningsprocess. De beslut av associeringsrådet i vilka villkoren för deltagande i programmen fastställs löpte ut den 31 december 1999, vilket också gäller de beslut som rör inrättandet av själva programmen. De tidigare programmen ersätts av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates och av ett nytt program Ungdom. I besluten om fastställande av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates anges att dessa program skall vara öppna för länderna i Central- och Östeuropa. En liknande bestämmelse har införts i utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut som rör fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom, vilket står i begrepp att antas. Samtliga länder i Central- och Östeuropa har bekräftat att de önskar delta i de nya programmen från och med år 2000 och att de önskar finansiera sitt ekonomiska bidrag med medel dels från den nationella budgeten dels från sin årliga Phare-tilldelning. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 ökar dessa länders egna ekonomiska bidrag stadigt. Eftersom dessa program sträcker sig utöver de nationella gränserna ligger det i alla parters intressen att den verksamhet som genomförts under den första etappen av programmen kan fortsätta utan avbrott under de efterföljande programmen. Kommissionen har, för att göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att delta i dessa nya program redan från början, lagt fram ett förslag till två beslut som skall antas av varje lands associeringsråd, ett för de två program som redan pågår, Leonardo da Vinci II och Sokrates II, och ett för programmet Ungdom. Förslagen till beslut rörande Leonardo da Vinci II och Sokrates II skulle därför kunna antas först, och förslagen till beslut rörande programmet Ungdom skulle kunna antas så snart som beslutet om inrättande av programmet träder i kraft. Huvudpunkterna i förslagen till associeringsrådens beslut är följande: • Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från de central- och östeuropeiska länderna skall omfattas av samma villkor, regler och förfaranden inom ramen för dessa 2 program som när det gäller medlemsstaterna, särskilt i fråga om inlämnande, bedömning och urval av ansökningar och projekt, de nationella byråernas ansvar när det gäller genomförandet av programmen och verksamhet i samband med övervakningen av deras deltagande i programmen. • De central- och östeuropeiska länderna kommer varje år att betala ett bidrag till programmen enligt vad som fastställs i associeringsrådens beslut. Detta bidrag kommer inte att återbetalas till de central- och östeuropeiska länderna i slutet av året om resultaten av åtgärderna inte motsvarar de bidrag som betalats in. • I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg kommer de central- i och programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. som observatörer östeuropeiska länderna inbjudas delta att att • Besluten kommer att gälla under den tid som programmen pågår och träda i kraft samma dag som de antas. Om associeringsrådets beslut antas så snart som möjligt får kandidatländerna möjlighet att utan avbrott fortsätta att delta i gemenskapens nätverk och annan verksamhet som rör utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Rådet föreslås därför anta bifogad förslag till Rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Ungerns deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning. 3 Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Ungerns deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Tilläggsprotokollet till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Ungern, å andra sidan, slöts genom rådets och kommissionens beslut av den 4 december 1995. Enligt artikel 1 i tilläggsprotokollet får Ungern delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning, och enligt artikel 2 skall associeringsrådet bestämma villkoren för Ungerns deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 1/97 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Ungern, å andra sidan1 av den 4 augusti 1997, har Ungern sedan den 1 september 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. I rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci"2, särskilt artikel 10 i detta, och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates3, särskilt artikel 12 i detta, föreskrivs att dessa program skall stå öppna för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa och respektive associeringsråds beslut. 1 2 3 EGT L 260, 23. 9. 1997, s. 23. EGT L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EGT L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Ungern, å andra sidan, när det gäller Ungerns deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning utgörs av det bifogade till associeringsrådets beslut. förslaget Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 5 Utkast till BESLUT NR …/ 2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Ungern, å andra sidan, av den. om fastställande av villkoren för Republiken Ungerns deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av tilläggsprotokollet till Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Ungern, å andra sidan, beträffande Ungerns deltagande i gemenskapens program, särskilt artiklarna 1 och 2 i detta4, och av följande skäl: (1) (2) (3) Enligt artikel 1 i tilläggsprotokollet får Ungern delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning. Enligt artikel 2 i tilläggsprotokollet skall associeringsrådet bestämma villkoren för Ungerns deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 1/97 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Ungern, å andra sidan5 av den 4 augusti 1997, har Ungern sedan den 1 september 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen, och har uttryckt sin önskan att få delta i den andra etappen av programmen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ungern skall delta i den andra etappen av Europeiska gemenskapens program Leonardo da Vinci och Sokrates (nedan kallade "Leonardo da Vinci II" och "Sokrates II") på de villkor som fastställs i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut. 4 5 EGT L 317, 30. 12. 1995, s. 30. EGT L 260, 23. 9. 1997, s. 23. 6 Detta beslut skall gälla under den tid som programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II pågår, med början den 1 januari 2000. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas av associeringsrådet. Utfärdat i Bryssel den På associeringsrådets vägnar Ordförande 7 BILAGA I Villkor för Ungerns deltagande i programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II 1. Om inte annat följer av bestämmelserna i detta beslut kommer Ungern att delta i den verksamhet som genomförs inom ramen för programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II (nedan kallade "programmen") i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000, genom vilka dessa åtgärdsprogram för gemenskapen inrättas. 2. Ungern skall, i överensstämmelse med villkoren i artikel 5 i besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II och med de av kommissionen antagna bestämmelserna om medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för Leonardo da Vinci och Sokrates, inrätta lämpliga strukturer för samordnad förvaltning av genomförandet på nationell nivå av åtgärder inom ramen för programmet och skall vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för att lämplig finansiering tillhandahålls dessa byråer, som kommer att erhålla programbistånd för sin verksamhet. Ungern kommer att vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för ett effektivt nationellt genomförande av programmen. 3. Ungern kommer varje år, i syfte att få delta i programmen, att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de villkor som anges i bilaga II. Om det är nödvändigt för att ta hänsyn till programutvecklingen eller till utvecklingen av Ungerns förmåga att tillgodogöra sig stödet, har associeringskommittén rätt att anpassa detta bidrag för att undvika obalans i budgeten i samband med genomförandet av programmen. 4. Villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar avseende institutioner, organisationer och enskilda personer i Ungern som kan komma i fråga för programmen kommer att vara desamma som för institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. När oberoende experter skall utses för att delta i projektutvärderingen enligt de relevanta bestämmelserna i besluten om inrättande av programmen får kommissionen även överväga att utse ungerska experter. 5. I syfte att säkerställa gemenskapsdimensionen i programmen kommer det att krävas att projekt och verksamhet omfattar minst en partner från en av gemenskapens medlemsstater, för att de skall kunna komma i fråga för ekonomiskt stöd från gemenskapen. 6. Medel till Ungern för den utbytesverksamhet som avses i avsnitt III. 1 i bilaga I till beslutet om Leonardo da Vinci II, för de decentraliserade åtgärderna inom Sokrates-programmet och för ekonomiskt stöd till den verksamhet som bedrivs av de nationella byråer som inrättats enligt punkt 2 ovan kommer att tilldelas Ungern på grundval av den årliga fördelningen av programmets budget, som beslutas på gemenskapsnivå, och på grundval av Ungerns bidrag till programmet. Det högsta belopp som betalas för de nationella byråernas verksamhet kommer inte att överstiga 50 % av budgeten för deras verksamhetsprogram. 8 7. Gemenskapens medlemsstater och Ungern kommer inom ramen för gällande bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för studenter, lärare, praktikanter, handledare, administrativ personal vid högskolor och universitet, ungdomar och andra personer som kan komma i fråga för programmen och som förflyttar sig mellan Ungern och gemenskapens medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. 8. Verksamhet som omfattas av detta beslut skall av Ungern befrias från indirekta skatter, tullar, förbud och restriktioner beträffande import och export av varor och tjänster avsedda att användas i samband med denna verksamhet. 9. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och revisionsrättens ansvar i samband med övervakningen och utvärderingen av programmen enligt besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II (artiklarna 13 respektive 14) kommer Ungerns deltagande i programmen att kontinuerligt följas upp inom ramen för ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Ungern. Ungern kommer att lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i andra särskilda åtgärder som gemenskapen anger i detta sammanhang. 10. I överensstämmelse med gemenskapens budgetförordningar skall kontrakt och avtal som ingås med eller av ungerska organ innehålla bestämmelser om att kommissionen och revisionsrätten skall utföra eller låta utföra kontroller och revisioner. De finansiella revisionerna kan utföras i syfte att kontrollera dessa organs inkomster och utgifter i samband med kontraktsenliga åtaganden gentemot gemenskapen. I en anda av samarbete och ömsesidigt intresse skall de behöriga myndigheterna i Ungern tillhandahålla det rimliga och genomförbara stöd som är nödvändigt för, eller som kan underlätta, utförandet av sådana kontroller och revisioner. av kommissionen antagna De som rör medlemsstaternas och bestämmelserna kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för Leonardo da Vinci och Sokrates kommer att gälla för förbindelserna mellan Ungern, kommissionen och Ungerns nationella byråer. I händelse av oegentligheter, försumlighet eller bedrägeri från de ungerska nationella byråernas sida skall de ungerska myndigheterna vara ansvariga för medel som inte återvunnits. 11. Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden som avses i artikel 7 i beslutet om Leonardo da Vinci II och artikel 8 i beslutet om Sokrates II kommer ungerska företrädare att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. De ungerska företrädarna skall inte delta i dessa möten när det gäller de övriga punkterna eller i samband med omröstning. 12. Det språk som skall användas i alla typer av kontakter med kommissionen när det gäller ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmen skall vara ett av gemenskapens officiella språk. 13. Gemenskapen och Ungern kan när som helst med tolv månaders varsel skriftligen säga upp verksamhet som omfattas av detta beslut. Projekt och verksamhet som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta till dess att de slutförts enligt de villkor som anges i detta beslut. 9 BILAGA II Ungerns ekonomiska bidrag till Leonardo da Vinci II och Sokrates II 1. Leonardo da Vinci Det ekonomiska bidrag som Ungern skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Leonardo da Vinci II kommer att vara följande (i euro): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 2 558 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 2. Sokrates Det ekonomiska bidrag som Ungern skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Sokrates II år 2000 kommer att vara 4 818 000 euro. Det bidrag som Ungern skall betala för de följande åren av programmet kommer att beslutas av associeringsrådet under år 2000. 3. Ungern kommer att betala det bidrag som anges ovan med medel dels från den ungerska nationella budgeten, dels från Ungerns nationella Phare-program. Om inte annat följer av det särskilda programplaneringsförfarandet för Phare kommer de erforderliga Phare- medlen att överföras till Ungern med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Ungerns statsbudget att utgöra Ungerns nationella bidrag från vilket Ungern kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. 4. Phare-medel kommer att begäras i enlighet med följande tidsplan: - 2 384 000 euro för bidraget till programmet Sokrates II år 2000. - Nedanstående årliga belopp (i euro) för bidraget till programmet Leonardo da Vinci II: År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 1 267 000 1 303 000 1 391 000 Beloppet Beloppet Beloppet Beloppet kommer att anges senare kommer att anges senare kommer att anges senare kommer att anges senare Den resterande delen av Ungerns bidrag kommer att täckas med medel från Ungerns statsbudget. 5. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget kommer att gälla, framför allt vad avser förvaltningen av Ungerns bidrag. 10 Resekostnader och kostnader för uppehälle som företrädare och experter från Ungern ådrar sig i samband med deltagandet som observatörer i de kommittéer som avses i punkt 11 i bilaga I eller i samband med andra möten som rör genomförandet av programmen skall betalas av kommissionen på samma grundval och i enlighet med de förfaranden som nu tillämpas för icke-statliga experter från Europeiska unionens medlemsstater. 6. När detta beslut träder i kraft och därefter i början av varje år kommer kommissionen att sända en betalningsinfordran till Ungern motsvarande dess bidrag till vart och ett av programmen enligt detta beslut. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro. Ungern kommer att betala sitt bidrag enligt betalningsinfordran - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från dess nationella budget, under förutsättning att kommissionen skickar ut sin betalningsinfordran före den 1 april, eller senast en månad efter det att betalningsinfordran har skickats ut, om detta sker senare, - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från Phare, under förutsättning att motsvarande belopp vid den tidpunkten har skickats till Ungern, eller senast 30 dagar efter det att dessa medel har sänts till Ungern. Vid försenad inbetalning av bidraget skall Ungern betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro den dag då bidraget förfaller till betalning med ett tillägg av 1,5 procentenheter. 11 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Ungerns deltagande i Leonardo da Vinci och Sokrates 2. BERÖRD BUDGETPOST B7-030 Ekonomiskt bistånd till de associerade länderna i Central- och Östeuropa 6091 Inkomster från de associerade central- och östeuropeiska ländernas deltagande i gemenskapsprogram 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta. Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Ungern, som innehåller bestämmelser om deltagande i gemenskapens program. Rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci", särskilt artikel 10 i detta. Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, särskilt artikel 12 i detta. 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Ungern innehåller bestämmelser om Ungerns deltagande i gemenskapens program på en stor mängd områden, bl. a. på de områden som rör utbildning och yrkesutbildning. Landets deltagande i programmen kommer inte bara att bidra till att de bestämmelser i Europaavtalet som rör ekonomiskt och kulturellt samarbete genomförs, utan också till att det blir möjligt för Ungern att bekanta sig med de förfaranden och metoder som tillämpas i samband med gemenskapens program. Ungern har sedan den 1 september 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da i Vinci- och Sokrates-programmen. Ungerns deltagande i dessa program har överensstämmelse med kommissionens meddelande “Agenda 2000” av den 16 juli 1997 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg varit en del av den förstärkta strategi inför anslutningen som hjälper landet att förbereda sig för den kommande anslutningen till unionen. 12 Beslutsprocessen i samband med öppnandet av program inbegriper ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och Ungern. Associeringsrådets beslut av den 4 augusti 1997, i vilket det fastställdes att Ungern skall delta i den första etappen av dessa program, löpte ut den 31 december 1999. Syftet med detta nya förslag till associeringsrådets beslut är att göra det möjligt för Ungern att delta i programmen även i fortsättningen och att sörja för kontinuitet mellan den första och andra etappen av dessa program. I likhet med i det första beslutet fastställs i detta beslut villkoren för framför allt Ungerns ekonomiska bidrag och de praktiska arrangemangen för deltagande i programmen. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Till dess att de berörda gemenskapsprogrammen upphör att gälla, dvs. till och med den 31 december 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Typ av inkomster som avses Eftersom det i artikel 3 i tilläggsprotokollet till Europaavtalet anges att Ungern självt skall täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, kommer Ungern att uppmanas att betala ett bidrag för att få delta i programmen. Eftersom det emellertid anges i samma artikel att gemenskapen kan betala ett tillägg till Ungerns bidrag, kommer Ungern att bidra med endast en del från sin nationella budget. tas från dess nationella Phare-program. De Resten av dess bidrag kommer att erforderliga Phare-medlen kommer att debiteras budgetpost B7-030 och överföras till Ungern med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Ungerns statsbudget att utgöra Ungerns nationella bidrag från vilket Ungern kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. Det totala bidraget, efter Ungerns betalning, kommer att överföras till budgetpost 6091 i EU:s budgetintäkter. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER - - - Bidrag med 100 %. Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn. Ingen bestämmelse om att hela eller delar av gemenskapens bidrag skall återbetalas. 13 7. 7. 1 - Vad gäller inkomsterna hänförs Ungerns bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på utgiftsposterna för de två berörda programmen och, i förekommande fall, de relevanta budgetposterna för driftskostnader. De beräknade totala inkomsterna anges under punkt 7. 4. BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda och de totala kostnaderna) Med utgångspunkt i tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Ungern gäller följande finansierings- och budgetbestämmelser för de två berörda programmen: I Ungerns bidrag tas hänsyn till följande två faktorer: som har beräknats med utgångspunkt i - De förutsebara driftskostnaderna, programbudgetarna (den preliminära årliga fördelningen av budgetmedel för Leonardo da Vinci-programmet och det preliminära budgetförslaget för Sokrates år 2000), landets beräknade förmåga att tillgodogöra sig stödet, samt tidigare erfarenhet från dess deltagande i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen. - De förutsebara administrativa kostnaderna för möten och tjänsteresor. Dessa beräknade administrativa kostnader uppgår varje år till 24 000 euro när det gäller Leonardo da Vinci och till 50 000 euro när det gäller Sokrates. Ungern kommer, som ett komplement till sin statsbudget, att använda en del av medlen från sitt årliga nationella Phare-program för att finansiera sitt bidrag till driftskostnaderna. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i euro) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt Leonardo da Vinci 2 558 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 20 529 000 Sokrates 4 818 000 4 818 000 TOTALT 7 376 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 25 347 000 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. , vilka ingår i del B i budgeten: Anm. : Högst det belopp som står i proportion till de anslag av detta slag som EU:s femton medlemsstater ställer till förfogande för Leonardo da Vinci- och Sokrates- 14 programmen, men inom gränserna för den del av bidraget som härrör från landets nationella budget. 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Belopp som skall debiteras budgetpost B7-030 2000 2001 2002 TOTALT 3 651 000 1 303 000 1 391 000 6 345 000 3 651 000 1 303 000 1 391 000 6 345 000 Åtagande- bemyndi- ganden Betal-nings- bemyndi- ganden Beräknade årliga inkomster: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT Budget- post 6091 Driftsdel 7 302 000 2 605 000 2 782 000 2 906 000 3 030 000 3 190 000 3 314 000 25 129 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 Admi- nistrativ del TOTALT 7 376 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 25 347 000 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är de som får stöd i samband med åtgärderna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och med beaktande av huruvida kostnaderna är berättigade enligt målen för gemenskapsfinansieringen. De bestämmelser om bedrägeribekämpning som gäller för de grundläggande budgetposterna gäller också för denna post efter anpassning till situationen i länderna i Centraleuropa. 15 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Målet med att öppna programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II för Ungern är att ge landet fördelar liknande dem som gemenskapens medlemsstater åtnjuter i samband med dessa program. Det viktigaste målet med gemenskapens insats på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet är att det skall bli möjligt för alla europeiska medborgare att tillvarata alla sina möjligheter, att ta initiativ och utveckla sin kreativitet, så att de till fullo kan delta i samhällslivet och byggandet av Europa. Detta mål grundar sig på det gradvisa upprättandet av ett öppen europeisk sfär för utbildning och yrkesutbildning. När det gäller utbildning är huvudmålet för Sokrates II-programmet att bidra till utveckling av kvalificerad utbildning genom att samarbete mellan medlemsstater. Programmet omfattar följande specifika mål: främja – – – – – – – – – Utveckla den europeiska dimensionen i utbildningen på alla nivåer i syfte att med utgångspunkt i varje medlemsstats kulturella arv stärka känslan av europeiskt medborgarskap. Främja en kvantitativ och kvalitativ förbättring av kunskaperna i Europeiska unionens språk, i synnerhet de språk som är minst utbredda och som det sällan i syfte att öka förståelsen och solidariteten mellan folken i undervisas i, Europeiska unionen och att främja den tvärkulturella dimensionen i utbildningen. Främja ett brett och intensivt samarbete mellan institutioner på alla nivåer av utbildningen och därigenom öka deras intellektuella och undervisningsmässiga kapacitet. Uppmuntra lärarnas rörlighet, i syfte att ge studierna en europeisk dimension och bidra till att förbättra lärarnas yrkeskvalifikationer. Uppmuntra studenternas rörlighet genom att göra det möjligt för dem att fullgöra en del av sina studier i en annan medlemsstat, i syfte att bidra till att befästa utbildningens europeiska dimension. Uppmuntra kontakter mellan elever i Europeiska unionen och främja den europeiska dimensionen i deras utbildning. Främja ett akademiskt erkännande av examensbevis, studieperioder och andra kvalifikationer med målet att underlätta utvecklingen av en öppen europeisk sfär för utbildning. Främja öppen undervisning och distansundervisning i verksamhet inom ramen för detta program. samband med Stimulera utbyte av information och erfarenheter så att mångfalden och egenarten hos medlemsstaternas utbildningssystem blir en källa till berikande och ömsesidig stimulans. 16 När det gäller yrkesutbildning är huvudmålet för Leonardo da Vinci-programmet att kompletterar och yrkesutbildningsstrategi genomföra medlemsstaternas åtgärder. Huvudmålen för programmet är följande: som stödjer en – – – till övergång Stödja förbättring av systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna genom att förbättra kvaliteten på grundläggande yrkesutbildning och möjligheterna för ungdomars på förvärvsarbete, medlemsstaternas system för fortsatt yrkesutbildning, stödja yrkesorientering och yrkesvägledning, främja lika möjligheter för män och kvinnor när det gäller yrkesutbildning, förbättra kvaliteten på yrkesutbildningen för de personer som är missgynnade på arbetsmarknaden, på grund av, till exempel, socioekonomiska, geografiska eller etniska faktorer, fysiska eller mentala funktionshinder eller bristande eller otillräckliga kvalifikationer som är av sådan art att de riskerar social utslagning. kvaliteten förbättra Stöd till förbättringen av åtgärder för yrkesutbildning, inbegripet samarbete mellan universitet och näringsliv när det gäller företag och arbetstagare: nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet i syfte att ta hänsyn till de tekniska förändringarna och deras effekter på arbetet och de kvalifikationer och färdigheter som krävs, investering i fortsatt yrkesutbildning för arbetstagare, överförande av tekniska nyheter inom ramen för samarbetet mellan företag och universitet på den fortsatta yrkesutbildningens område samt främjande av lika möjligheter för män och kvinnor. Stöd till utvecklingen av språklig kompetens, kunskap och spridning av nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet. 9. 2 Skäl för åtgärden - Behov av gemenskapsfinansierat stöd Med tanke på den höga kostnaden för deltagande i programmen och Ungerns i budgethänseende svåra situation är stöd från Phare-programmet synnerligen viktigt. - Val av tillvägagångssätt Genom Ungerns deltagande i de berörda programmen, vilket finansieras med ett bidrag från den nationella budgeten, kompletterat med ett bidrag från Phare, får landets medborgare möjlighet att samarbeta med medborgare i EU:s nuvarande medlemsstater. Integreringen av ungerska medborgare i gemenskapens nätverk kommer utan tvekan att bidra till att förbereda Ungern för ett framtida medlemskap. -Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat Eftersom projekten kommer att väljas ut utifrån kvalitativa kriterier, kommer det faktiska resultatet bara att kunna bedömas med utgångspunkt i de ungerska företagens och institutionernas förmåga att delta i de ansökningsomgångar som kommissionen kommer att utlysa i samband med de två programmen. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden De förfaranden för uppföljning och utvärdering som ingår i Leonardo da Vinci II- och Sokrates II-programmen (särskilt vad gäller utvärdering, i enlighet med besluten 17 om upprättande av de två programmen) kommer också att tillämpas på finansiering av åtgärder för vilka ungerska mottagare kan komma i fråga. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A AVSNITT III I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster 2000-2006 Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Övriga tjänster Totalt 1 1 2 1 1 2 10. 2 Total budgetkonsekvens av personal Totalt Beräkningsmetod (totala kostnader för perioden 2000-2006) euro Fast anställda (*) 1 512 000 2 män x 7 år x 108 000 Tillfälligt anställda Övriga tjänster Totalt 1 512 000 (*) Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen grundar sig på budgetposterna A1, A2, A4, A5 och A7). 18 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden euro Budgetrubrik Samman- lagt Beräkningsmetod (årlig kostnad för åtgärden) A 7010 – tjänsteresor 13 000 1 100 euro x 12 tjänsteresor per år A 7031 – kommittéer 26 000 A 7030 - övriga möten 28 000 Resekostnader tvådagarsmöten* Resekostnader tvådagarsmöten* och dagtraktamente för 27 deltagare och dagtraktamente för 29 deltagare i i Totalt 7 000 74 000 Resekostnader och dagtraktamente för ungerska experter som deltar i 4 möten under i genomsnitt 7 dagar * 2 företrädare vid 12 kommitté- och underkommittémöten (8 för Sokrates och 4 för Leonardo da Vinci) och 1 företrädare vid 3 underkommittémöten för Sokrates. 2 företrädare vid 5 möten för Leonardo da Vinci och 1 deltagare vid 19 möten för Sokrates. De ovannämnda utgifterna kommer att täckas med de intäkter (artikel 4. 2 tredje strecksatsen i (se punkterna 5. 3 och 7. 4 i denna budgetförordningen) finansieringsöversikt). som erhålls från Ungern 19 * * *


title: WRITTEN QUESTION E-1171/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission. Support for nuclear energy and renewable energies.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
nuclear energy
renewable energy

text: 6. 3. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 72 E/23 On 13 March 2000, the Private Office of the Secretary of State for Agricultural Markets and Food 4. Quality issued a statement on behalf of the government stating that pursuant to Article 299(2) of the TEU the Commission had been asked, within the framework of the special arrangements for ultra peripheral regions, to increase the milk quota for the Azores Autonomous Region to 125 000 tonnes, without prejudice to the current national quota laid down for Portugal. Has the Portuguese Government approached the appropriate Commission services with a view to negotiating an increase in the Portuguese quota? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (4 May 2000) Reports of an overrun of the 1999/2000 Portuguese milk quota, due inter alia to increased production in the Azores, have reached the Commission. It is unlikely however that any precise figure will be available before the time set by the rules for Member States to send the Commission 1999/2000 final figures, i. e. 31 August 2000 at the latest. The Azores are in a special situation, as the only outermost region to produce surpluses far in excess of their internal consumption that are exported to the mainland, where there is a real risk of intervention buying-in using the Community(cid:146)s budget resources. All the other outermost regions are net importers and their total production does not reach one twentieth of the Azores(cid:146). In November 1999 and March 2000 the Portuguese Government sent the Commission documents on adjustment of the Poseima arrangements and application of Article 299(2) (formerly 227) of the EC Treaty but these did not discuss milk quotas. The topic was not raised other than on the occasion of contacts with Members of the European Parliament until in early April the Commission received an official request from Portugal for an increase in the quota for the Azores. This is being examined. (2001/C 72 E/026) WRITTEN QUESTION E-1171/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (12 April 2000) Subject: Support for nuclear energy and renewable energies The Commission is requested to answer the question that was asked (Question E-2635/99 (1)). In particular, the Commission is requested to list in table form the money provided in support each year since the establishment of the Community. The original wording of the questions was: 1. Can the Commission provide details of all financial support received, firstly, by nuclear energy (including fusion) and, secondly, by renewable energies (solar and wind power) from the relevant budget titles of the general budget of the European Communities since the Communities were established? 2. If not, why not? (1) OJ C 225 E, 8. 8. 2000, p. 187. C 72 E/24 Official Journal of the European Communities EN 6. 3. 2001 Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (15 June 2000) As already stated in its answer to PQ E-2635/99 (1) by the Honourable Member, the Commission is able to provide the Honourable Member with the information requested for the period 1990-1999. The informa- tion is hereby provided, as requested, broken down by year and presented in tabular form, as shown below. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (€ million) JOULE I (Non-nuclear energy) (1) 89,8 26,7 6,6 JOULE II (Non-nuclear energy) (1) (cid:129) 136,4 94,6 26,5 24,9 Promotional activities (RES) (1) 4th Framework PRG (Non-nuclear energy) (1) 5th Framework PRG (non-nuclear energy) (1) Altener I B4-1030 Altener II B4-1030 313,3 163,5 266,5 260,1 5,0 10,0 13,0 10,2 8,6 211,6 (2) 11,0 15,4 Thermie B6-7151 (3) 6,6 35,7 35,0 35,2 46,6 Demonstration (Energy) (3) 2nd Framework PRG (nuclear safety/fusion) 3rd Framework PRG (fission/fusion) 4th Framework PRG (fission/fusion) 5th Framework PRG (fission/fusion) Transport of radioactive material B4-1020 (4) Training (Safeguards) 30,1 37,4 57,1 30,2 66,9 242,2 156,8 46,0 3,8 3,3 134,8 222,9 222,3 340,1 258,6 197,8 206,4 0,4 0,4 0,2 0,2 0,3 (cid:129) (cid:129) 0,7 0,9 2,0 1,3 0,7 1,8 (cid:129) 0,1 237,8 0,5 1,1 (1) (2) (3) (4) Spending on renewable energy sources forms an integral part of the budget heading covering the R&TD programme for non-nuclear i. e. not exclusively renewable, energy forms. Only in 1994 did the (cid:145)research(cid:146) budget have a distinct heading (cid:129) not linked to a programme (cid:129) for renewable energy sources. For the period 1995-1998 and for 1999, the figures mentioned include the demonstration part managed by the DG for Energy. Payment of appropriations. The figures provided concern only renewable energy sources (i. e. biomass, geothermal energy, hydroelectricity, solar, wind, renewables in buildings and integration of renewable energies) and only demonstration projects; certain dissemination activities, including the activities of the OPET network relating to renewable sources of energy, are not included in the above figures as these are not classified according to energy source. Including the SURE Programme (1999). (1) OJ C 225 E, 8. 8. 2000, p. 187. (2001/C 72 E/027) WRITTEN QUESTION E-1173/00 by Malcolm Harbour (PPE-DE) to the Commission Subject: Information society funding in the automotive sector (12 April 2000) In view of the restructuring taking place in the West Midlands car industry, as a result of the break up of funding for the Rover Group by BMW, could the Commission please consider providing special