title: Komission tiedonanto, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2000, jäsenvaltioille yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta maaseudun kehittämiseksi (Leader+)

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
EU initiative
action programme
cooperation policy
project evaluation
rural development

text: 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 139/5 KOMISSION TIEDONANTO, annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 2000, j(cid:228)senvaltioille yhteis(cid:246)aloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta maaseudun kehitt(cid:228)miseksi (Leader+) (2000/C 139/05) 1. Rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 21 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1), j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)yleisasetus(cid:148), 20 artiklan 1 kohdan c alakohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)aloitteesta, j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228) (cid:148)Leader+(cid:148), maaseudun kehitt(cid:228)miseksi. 2. Euroopan yhteis(cid:246)jen komissio vahvisti 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhti- kuuta 2000 mainitun asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti suuntaviivat, jotka esitet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ss(cid:228) maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevan aloitteen tavoitteita, soveltamisalaa ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanomenettelyjen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) tie- donannossa. 3. Yleisasetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti j(cid:228)senval- tioiden on laadittava Leader+-aloitetta koskevat ohjelma- ehdotukset ja esitett(cid:228)v(cid:228) ne komission hyv(cid:228)ksytt(cid:228)viksi t(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti. Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) EMOTR:n ohjausosaston osallistumisesta ohjelmiin. I TAUSTA JA TAVOITTEET Tausta 4. Yhteis(cid:246)n maaseutualueet k(cid:228)rsiv(cid:228)t ongelmista, jotka saat- tavat heikent(cid:228)(cid:228) vakavasti niiden elinkelpoisuutta. N(cid:228)it(cid:228) ongelmia ovat esimerkiksi v(cid:228)est(cid:246)n vanheneminen ja maa- seudun autioituminen, jotka jatkuvat er(cid:228)ill(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) alu- eista, samoin kuin ty(cid:246)paikkojen h(cid:228)vi(cid:228)minen. On kuitenkin huomattava, ett(cid:228) kyseisi(cid:228) ongelmia on tie- tyill(cid:228) alueilla ratkaistu menestyksellisesti. N(cid:228)ill(cid:228) alueilla on onnistuttu saamaan aikaan alueellista kehityst(cid:228), joka to- distaa alueiden valmiuksista l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) uusia ratkaisuja niille asetettuihin haasteisiin vastaamiseksi. (cid:151) hajautettu ja kokonaisvaltainen alueellinen l(cid:228)hestymis- tapa, joka perustuu alhaalta yl(cid:246)sp(cid:228)in kanavoituun toi- mintaan, (cid:151) maaseutualueiden avautuminen muille alueille koke- musten vaihdon ja verkkojen luomisella, (cid:151) valmius huomioida pienimuotoista toimintaa, kun sii- teknisi(cid:228) ja taloudellisia hen osallistuu hallinnollisia, toimijoita, jotka pystyv(cid:228)t tukemaan pieni(cid:228) hankkeiden vet(cid:228)ji(cid:228). Useissa j(cid:228)senvaltioissa Leader II:n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyi kuitenkin joitain vaikeuksia, kuten tuensaajien valinnan ja n(cid:228)in ollen ohjelmien k(cid:228)ynnist(cid:228)misen viiv(cid:228)styminen, hau- raiden kumppanuuksien luominen teht(cid:228)v(cid:228)njaon ollessa huonosti m(cid:228)(cid:228)ritelty, useiden erilaisten menettelyjen ka- sautuminen sek(cid:228) rahoitusvarojen hajauttaminen eritt(cid:228)in monien paikallisten toimintaryhmien kesken, mist(cid:228) seu- rasi teholtaan heikkoja tukitoimia. 6. Huolimatta n(cid:228)ist(cid:228) muutamista ongelmista mielikuva Lea- der-aloitteesta on s(cid:228)ilynyt hyvin my(cid:246)nteisen(cid:228), ja yleisesti ollaan sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1991 aloitettua toimintaa jatkettava ja kehitett(cid:228)v(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) on suotava reaktio olisi varsinkin sen takia, ett(cid:228) maaseutualueiden on tulevina vuosina mukautettava sosiaalis-taloudellista rakennettaan voidakseen vastata haasteisiin ja velvoitteisiin, jotka aiheu- tuvat erityisesti seuraavista seikoista: (cid:151) yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta johtuvat maatalousalan muutokset ja kuluttajien tuotteiden laa- dulle asettamat suuremmat vaatimukset, 5. Leader I merkitsi uuden paikallisuuteen, yhteisty(cid:246)h(cid:246)n ja osallistumiseen perustuvan l(cid:228)hestymistavan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa maaseudun kehitt(cid:228)mispolitiikassa. (cid:151) ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelmien yleinen huomioon ottaminen, Leader II vakiinnutti Leader I:n l(cid:228)hestymistavan korostaen hankkeiden innovatiivisuutta. Leader-aloitteen vahvuudet ovat seuraavat: (cid:151) paikallisten toimijoiden saaminen mukaan pohdintaan ja vastuunottoon alueensa tulevaisuudesta, (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (cid:151) maailmantalouden kasvava yhdentyminen, (cid:151) uusien tekniikoiden nopea levi(cid:228)minen ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto. Maaseutualueiden erityisten voimavarojen korostaminen yhdennetyss(cid:228) menettelyss(cid:228), joka perustuu asianmukaiseen ja paikallisiin oloihin sopeutettuun alueelliseen toiminta- suunnitelmaan, n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yh(cid:228) enemm(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)lt(cid:228) edellytykselt(cid:228) kilpailukykyisten ja kest(cid:228)vien tuotteiden ja palvelujen luomiselle ja/tai s(cid:228)ilytt(cid:228)miselle. C 139/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 5. 2000 T(cid:228)m(cid:228) menettely on kuitenkin sit(cid:228) tehokkaampi, mit(cid:228) tii- viimmin se integroidaan yhteis(cid:246)n politiikkaan sek(cid:228) kan- sallisiin ja alueellisiin politiikkoihin, jotka voivat tarjota tarvittavat puitteet, jotta maaseudun v(cid:228)est(cid:246) ja alueet voi- sivat hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) kehitt(cid:228)mismahdollisuuksia ja konkreti- soida ne soveltuvien keinojen ja v(cid:228)lineiden avulla. Yhteisty(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohta on laajassa merkityksess(cid:228) olennainen osa Leader+-aloitetta. Komissio tukee laadukkaan yhteis- ty(cid:246)n toteuttamista eri toimijoiden v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)llaista yhteis- ty(cid:246)t(cid:228) on voitava toteuttaa maaseutualueilla, j(cid:228)senvaltion eri maaseutualueiden v(cid:228)lill(cid:228) ja useiden j(cid:228)senvaltioiden maaseutualueiden v(cid:228)lill(cid:228) ja tarvittaessa laajemminkin. 7. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 (1) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) joukon toimenpiteit(cid:228), joiden tavoitteena on auttaa maaseutualueita noudattamaan politiikkaa, joka ei rajoitu pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n maatalousalan kilpailukyvyn vahvistamiseen vaan jolla tuetaan niin ik(cid:228)(cid:228)n uusien elinkeinojen ja ty(cid:246)l- lisyysl(cid:228)hteiden kehitt(cid:228)mist(cid:228), jotta maaseutualueiden sosi- aaliset ja taloudelliset olot s(cid:228)ilyisiv(cid:228)t tervein(cid:228) ja elinvoi- maisina. Leader+:n asema pysyy n(cid:228)in ollen muuttumattomana: sill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan ja kokeilemaan uusia kehitt(cid:228)mist(cid:228) kos- kevia yhteisi(cid:228) ja kest(cid:228)vi(cid:228) l(cid:228)hestymistapoja, joiden avulla on vaikutettava yhteis(cid:246)n maaseudun kehitt(cid:228)mispolitiik- kaan sek(cid:228) t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) ja/tai lujitettava sit(cid:228). J(cid:228)senvalti- oita kehotetaan osallistumaan t(cid:228)h(cid:228)n koetoimintaan ehdo- tustensa esitt(cid:228)misen yhteydess(cid:228). Maaseudun kehitt(cid:228)misen uusia malleja tuodaan esille ja levitet(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)n laajalla verkostoty(cid:246)skentelyll(cid:228). Maaseudun kehitt(cid:228)misest(cid:228) tulee t(cid:228)ten yhteisen maatalous- ja se s(cid:228)ilyy merkitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) osana politiikan toinen pilari, taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevaa politiikkaa. II V˜LINE JA TOIMENPITEET Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ja rakennerahastoista an- nettujen asetusten perusteella toteutetuilla laajoilla ohjel- milla ei voida kuitenkaan yksist(cid:228)(cid:228)n ratkaista kaikkia maa- seutuyhteis(cid:246)jen ongelmia ottaen huomioon niiden paikal- linen luonne ja tarve ottaa paremmin huomioon paikal- listen ihmisten k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)t projektit. Tavoitteet 8. Uusi aloite t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)ohjelmia kannustamalla paikal- lisella tasolla toimivia aktiivisia toimijoita laatimaan ja toteuttamaan projekteja yhteisty(cid:246)ss(cid:228). Leader+:n tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) ja auttaa maaseudun toi- mijoita pohtimaan alueensa mahdollisuuksia pidemm(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Se pyrkii kannustamaan omaper(cid:228)isi(cid:228), yhteisi(cid:228) ja laadukkaita kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kehitykseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toiminta- suunnitelmia, joiden tavoitteena on testata uusia menet- telytapoja (cid:151) hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) luonto- ja kulttuuriperint(cid:246)(cid:228), (cid:151) parantaa taloudellista ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ty(cid:246)paikkojen luomi- sen edist(cid:228)miseksi, (cid:151) parantaa yhteis(cid:246)n organisointivalmiuksia. (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. Maantieteellinen soveltaminen 9. P(cid:228)invastoin kuin Leader I:n ja II:n tapauksessa, kaikki maaseutualueet t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t Leader+-aloitteen tukiedellytyk- set. Yhteis(cid:246)n varojen keskitt(cid:228)miseksi lupaavimpiin ehdo- tuksiin ja mahdollisimman suuren kerrannaisvaikutuksen saavuttamiseksi ohjelmalohkoihin 1 ja 2 kuuluvaa yhtei- s(cid:246)n rahoitustukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin rajatulle m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)lle alueita avoimen ja tiukan valintamenettelyn j(cid:228)lkeen. tiedonannossa 10. Valintamenettelyjen ja -perusteiden on t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) perus- tuttava toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ehdo- esitetyt valintaperusteet tuksiin. T(cid:228)ss(cid:228) joita on t(cid:228)ydennet- muodostavat v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset, t(cid:228)v(cid:228) erityisperusteilla ja mahdollisesti mukautettava maa- seutualueiden tilanteeseen ottaen huomioon alueen ym- p(cid:228)rist(cid:246)olot ja ne erityistavoitteet, jotka Leader+:n t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanolla pyrit(cid:228)(cid:228)n kyseisill(cid:228) alueilla saavuttamaan. N(cid:228)m(cid:228) perusteet, jotka ovat erottamaton osa komissiolle esitetty(cid:228) ohjelmaa, edellytt(cid:228)v(cid:228)t komission hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Kun Leader+-aloitetta on tarkoitus soveltaa alueilla, joilla ei ole aikaisemmin sovellettu Leader I:t(cid:228) ja/tai II:ta, kysei- si(cid:228) alueita varten on vahvistettava erityiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotta ne voivat p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) yhdenvertaisesti osalliseksi t(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)a- loitteesta. 11. J(cid:228)senvaltiot saavat rajoittaa Leader+:n soveltamisen tie- tyille maaseutualueille, jos ne voivat perustella t(cid:228)t(cid:228) rajoi- tusta seikoilla, jotka ovat johdonmukaisia asianomaisen j(cid:228)senvaltion soveltaman maaseudun kehitt(cid:228)mispolitiik- kaan sis(cid:228)ltyvien tavoitteiden kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta t(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa esitettyjen muiden edel- lytysten soveltamista. 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 139/7 Tuensaajat 12. Leader+-aloitteen tuensaajat ovat (cid:148)paikallisiksi toiminta- ryhmiksi(cid:148) kutsuttuja yhteisty(cid:246)kumppaneita. jia tai eiv(cid:228)t, sek(cid:228) kaikkien maaseudun kehitt(cid:228)misen alan toimijoiden verkottaminen. Paikalliset toimintaryhm(cid:228)t ovat kehitt(cid:228)misstrategian vet(cid:228)- ji(cid:228), jotka vastaavat sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. Paikallisten toimintaryhmien on muodostettava tasapai- noinen ja edustava joukko alueen eri sosiaalis-taloudelli- siin piireihin kuuluvista toimijoista. Talousel(cid:228)m(cid:228)n osa- puolten ja yhdistysten osuuden on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekotasolla oltava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia paikallisten yhteisty(cid:246)- kumppanien osuudesta. Paikallisten toimintaryhmien on osoitettava pystyv(cid:228)ns(cid:228) yhdess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n ja panemaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n alueen kehitt(cid:228)misstrategian. Kumppanuuden asianmukaisuutta ja toimivuutta on arvi- oitava erityisesti teht(cid:228)vien ja vastuualojen jaon avoimuu- den ja selkeyden perusteella. On varmistettava, ett(cid:228) yh- teisty(cid:246)kumppaneilla on riitt(cid:228)v(cid:228)t valmiudet teht(cid:228)viens(cid:228) suorittamiseksi ja ett(cid:228) toiminta- ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoj(cid:228)rjestel- m(cid:228)t ovat tehokkaat. Paikallisen toimintaryhm(cid:228)n j(cid:228)senten on oltava paikallisia toimijoita ja (cid:151) joko valittava itselleen hallinnollinen tai taloudellinen jolla on valmiudet hallinnoida julkisia avus- johtaja, tuksia ja jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on varmistaa kumppanuu- den moitteeton toiminta, (cid:151) tai kuuluttava oikeudellisesti j(cid:228)rjestettyyn rakentee- seen, jonka peruss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) varmistetaan kumppa- nuuden moitteeton toiminta ja valmiudet hallinnoida julkisia avustuksia. Ohjelmalohkot 13. Leader+ jakautuu kolmeen ohjelmalohkoon seuraavasti: (cid:151) Ohjelmalohko 1: tuki alueellisiin ja yhteisiin maaseu- dun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskeviin pilottistrategioihin, jotka perustuvat alhaalta yl(cid:246)sp(cid:228)in suuntautuvaan l(cid:228)hesty- mistapaan ja horisontaaliseen kumppanuuteen. Ohjelmalohko 1 (cid:150) (cid:148)Alueelliset ja yhteiset maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat pilottistrategiat(cid:148) 14. Ohjelmalohkosta 1 tuetaan alueita, jotka osoittavat halua ja valmiuksia suunnitella ja panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskeva yhteinen ja kest(cid:228)v(cid:228) pilottistrategia. T(cid:228)t(cid:228) varten alueiden on esitett(cid:228)v(cid:228) edustavaan kumppanuuteen perus- tuva kehitt(cid:228)missuunnitelma, jossa keskityt(cid:228)(cid:228)n johonkin alueelle tyypilliseen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228)n aiheeseen. Kunkin j(cid:228)senvaltion on ilmoitettava maaseutualueidensa erityistilanteen mukaisesti ne perusteet, joita sovelletaan valittaessa tarjouspyynn(cid:246)n avulla paikallisten toimintaryh- mien laatimat kehitt(cid:228)missuunnitelmat, ottaen huomioon seuraavat seikat: 14. 1 A s i a a n k u u l u v a t a l u e e t Leader+-aloite on tarkoitettu pienikokoisille maaseutualu- jotka muodostavat fyysisesti (maantieteellisesti), ta- eille, loudellisesti ja soaiaalisesti yhten(cid:228)isen kokonaisuuden. Valittujen alueiden on oltava yhten(cid:228)isi(cid:228), ja niill(cid:228) on oltava inhimillisin(cid:228), rahoituksellisina ja taloudellisina voimava- roina mitattuna riitt(cid:228)v(cid:228) kriittinen massa elinkelpoisen ke- hitt(cid:228)misstrategian tukemiseksi. N(cid:228)it(cid:228) perusteita soveltamalla saatetaan p(cid:228)(cid:228)ty(cid:228) sellaiseen rajoitettuun alueeseen, joka ei vastaa kansallisia hallinnol- lisia rajoja tai rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 2 mu- kaisia tukitoimenpiteit(cid:228) varten vahvistettua aluejakoa. Alueiden paikallisen ja maaseutumaisen luonteen varmis- tamiseksi alueen v(cid:228)est(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei yleens(cid:228) saisi tiheimmin asutuilla alueilla (noin 120 asukasta/km2) olla suurempi kuin 100 000 asukasta eik(cid:228) pienempi kuin noin 10 000 asukasta. Hyvin tai eritt(cid:228)in harvaan asuttujen alueiden osalta, joita ovat esimerkiksi er(cid:228)(cid:228)t Pohjois-Euroopan alu- eet, voidaan kuitenkin hyv(cid:228)ksy(cid:228) asianmukaisesti perustel- tuja poikkeuksia n(cid:228)ist(cid:228) perusteista. Kaikissa tapauksissa hyl(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n keinotekoiset aluejaot, jotka tekisiv(cid:228)t tyhj(cid:228)ksi edell(cid:228) esitetyn yhten(cid:228)isyysvaatimuksen. (cid:151) Ohjelmalohko 2: tuki alueiden v(cid:228)liseen ja kansainv(cid:228)- 14. 2 K e h i t t (cid:228) m i s s t r a t e g i a liseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. (cid:151) Ohjelmalohko 3: kaikkien yhteis(cid:246)n maaseutualueiden verkottaminen, olivatpa ne Leader+-aloitteen tuensaa- Paikallisten toimintaryhmien kehitt(cid:228)missuunnitelmissaan ehdottaman kehitt(cid:228)misstrategian on oltava seuraavanlai- nen: C 139/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 5. 2000 a) Kokonaisvaltainen ja yhteensovitettu l(cid:228)hestymistapa, joka perustuu toimijoiden, sektorien ja hankkeiden v(cid:228)liseen vuorovaikutukseen, keskittyy alueelle tyypilli- siin erityisominaisuuksiin ja/tai voimavaroja ja/tai tai- totietoa koskevaan t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228)n aiheeseen ja kokoaa yh- teen kaikki samaa kehitt(cid:228)misstrategiaa noudattavat eri alojen toimijat ja hankkeet. Ottamalla huomioon alueiden mahdollisuudet ja vel- rajoittamatta alueellisia erityispiirteit(cid:228), voitteet maaseutualueilla on yhteisi(cid:228) haasteita, joita komissio pit(cid:228)(cid:228) Euroopan tasolla erityisen t(cid:228)rkein(cid:228): silti (cid:151) uuden taitotiedon ja uusien tekniikoiden k(cid:228)ytt(cid:246) alueiden tuotteiden ja palveluiden kilpailukyvyn li- s(cid:228)(cid:228)miseksi, (cid:151) maaseutualueiden asukkaiden el(cid:228)m(cid:228)nlaadun pa- rantaminen, (cid:151) paikallisten tuotteiden esille tuominen erityisesti siten, ett(cid:228) pienten tuotantorakenteiden markki- noille p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) helpotetaan yhteisill(cid:228) toimenpiteill(cid:228), (cid:151) luonnonvarojen ja kulttuuritarjonnan korostami- nen, mukaan lukien koko yhteis(cid:246)n kannalta mer- kitt(cid:228)v(cid:228)t Natura 2000 -alueet. Kussakin kehitt(cid:228)missuunnitelmassa ehdotetusta strate- giasta on k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) ilmi, mihin edell(cid:228) mainituista ai- heista se keskittyy. Jos se keskittyy useampaan aihee- seen, sen on s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228) johdonmukaisena. Kussakin ta- pauksessa on teht(cid:228)v(cid:228) selv(cid:228)ksi, ettei strategia merkitse hankkeiden lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) tai koostu pelk(cid:228)st(cid:228) alakoh- taisten tukitoimenpiteiden rinnakkain asettelusta. Komissio, joka korostaa yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia ja katsoo, ett(cid:228) nuoret ja naiset ovat avainasemassa maa- seutualueiden kehitt(cid:228)misess(cid:228), pyrkii tukemaan ensisi- jaisesti sellaisia strategioita, joiden tavoitteena on n(cid:228)i- den kohderyhmien ty(cid:246)llisyys- ja/tai elinkeinomahdolli- suuksien parantaminen. J(cid:228)senvaltioissa pilottistrategi- oiden valitsemiseksi luotavassa arviointiasteikossa olisi n(cid:228)in ollen otettava huomioon t(cid:228)m(cid:228) yhteis(cid:246)n tavoite. J(cid:228)senvaltiot voivat laajentaa sek(cid:228) yhteisi(cid:228) aiheita ett(cid:228) kohderyhmi(cid:228) koskevia luetteloita ottaakseen huomi- oon kunkin j(cid:228)senvaltion erityistilanteet. c) Strategiasta on k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) ilmi sen kokeileva luonne. Leader I:n ja Leader II:n mukaisesti suuri joukko maa- seutualueita omaksui paikallista kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevia alhaalta yl(cid:246)sp(cid:228)in suuntautuvia ja uutta luovia l(cid:228)hesty- mistapoja. Muutamissa tapauksissa n(cid:228)m(cid:228) l(cid:228)hestymista- vat ovat saavuttaneet sellaisen kypsyysvaiheen, ett(cid:228) ne voidaan ottaa huomioon maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) kos- kevissa p(cid:228)(cid:228)ohjelmissa. Leader+:n mukaisesti komissio pyrkii tukemaan kehit- t(cid:228)mist(cid:228) koskevia omaper(cid:228)isi(cid:228) ja kunnianhimoisia l(cid:228)- hestymistapoja, jotka hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t Leader I:n ja Leader II:n soveltamisesta saatuja kokemuksia. Kokeilevaa luonnetta arvioidaan kussakin kehitt(cid:228)mis- suunnitelmassa esitetyn kehitt(cid:228)misstrategian perus- teella. Strategiassa on korostettava keinoja, joiden avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n uudenlaiseen kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kehitykseen verrattuna alueella aiemmin sovellettuihin k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)i- hin sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)ohjelmien yhteydess(cid:228) sovellettuihin ja har- kittuihin k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)ihin. Komissio ei halua m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) arviointiperusteita tyhjen- t(cid:228)v(cid:228)sti, joten se toteaa suuntaa-antavasti, ett(cid:228) kokeile- vaa luonnetta voidaan arvioida seuraavien seikkojen perusteella: (cid:151) uusien, luonteeltaan paikallisten tuotteiden ja pal- veluiden kehitt(cid:228)minen, (cid:151) uudet menetelm(cid:228)t, joissa pystyt(cid:228)(cid:228)n yhdist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n alueen inhimilliset, luonnon ja/tai taloudelliset voi- mavarat ja jotka johtavat alueen omien mahdolli- suuksien parempaan hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen, (cid:151) sellaisten taloussektorien yhdist(cid:228)minen ja yhteistoi- minta, jotka ovat olleet perinteisesti erill(cid:228)(cid:228)n toisis- taan, (cid:151) uudet keinot paikallisv(cid:228)est(cid:246)n osallistumiseksi p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksentekomenettelyyn ja hankkeen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noon. Olisi huomattava, ett(cid:228) kokeileva n(cid:228)k(cid:246)kohta ei saisi miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa (cid:150) edes uusien alueiden osalta (cid:150) rajoittua Leader-menettelyyn. b) Kehitt(cid:228)misstrategiasta on k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) ilmi, ett(cid:228) se on tii- viisti sidoksissa asianomaiseen alueeseen, erityisesti so- siaalis-taloudellisesta n(cid:228)k(cid:246)kulmasta katsottuna. Sen on oltava taloudellisesti elinkelpoinen ja kest(cid:228)v(cid:228) siin(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) voimavarojen k(cid:228)ytt(cid:246) ei vaaranna tule- vien sukupolvien mahdollisuuksia. d) Kehitt(cid:228)misstrategiasta on k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) ilmi ehdotettujen menetelmien siirrett(cid:228)vyys, sill(cid:228) hankkeiden vet(cid:228)jien on luovutettava eri menetelmist(cid:228) saamansa kokemuk- set ja hankkimansa tulokset verkoston k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. e) Strategian on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) kyseisell(cid:228) alueella sovellet- tavia p(cid:228)(cid:228)ohjelmia. 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 139/9 Ohjelmalohko 2 (cid:150) Maaseutualueiden v(cid:228)lisen yhteis- ty(cid:246)n tukeminen (cid:151) K a n s a i n v (cid:228) l i n e n y h t e i s t y (cid:246) 15. T(cid:228)m(cid:228)n ohjelmalohkon tavoitteena on kannustaa ja tukea yhteisty(cid:246)t(cid:228) a) saman j(cid:228)senvaltion eri alueiden v(cid:228)lill(cid:228) (alueiden v(cid:228)linen yhteisty(cid:246)); b) eri j(cid:228)senvaltioiden alueiden v(cid:228)lill(cid:228) (kansainv(cid:228)linen yh- teisty(cid:246)). T(cid:228)llaisen yhteisty(cid:246)n on luotava alueelle todellista lis(cid:228)- arvoa. Yhteisty(cid:246)ll(cid:228) voidaan pyrki(cid:228) seuraavaan kahteen, usein toi- siaan t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tavoitteeseen: (cid:151) yhteisen hankkeen elinkelpoisuuteen tarvittavan kriit- tisen massan saavuttaminen, (cid:151) t(cid:228)ydent(cid:228)vyyteen pyrkiminen. 16. Yhteisty(cid:246)t(cid:228) toteutetaan jakamalla taitotietoa ja/tai kysei- sille alueille hajaantuneita inhimillisi(cid:228) ja rahoituksellisia voimavaroja. Siin(cid:228) noudatetaan paikallisten toimintaryh- mien kehitt(cid:228)missuunnitelmassaan selke(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)rittelemi(cid:228) teemakohtaisia suuntaviivoja. Yhteisty(cid:246)n ei tulisi koostua pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n kokemusten vaih- dosta, vaan siihen on sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) yhteist(cid:228) toimintaa, jota toteutetaan mahdollisuuksien mukaan yhteisen rakenteen avulla. 17. T(cid:228)ss(cid:228) ohjelmalohkossa yhteisi(cid:228) toimia ja menoja rahoite- taan alkuvaiheessa yhteisty(cid:246)lle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) teknisen(cid:228) apuna. 18. T(cid:228)t(cid:228) Leader+:n ohjelmalohkoa sovelletaan ohjelmalohkon 1 mukaisesti valittuihin maaseutualueisiin. Sen t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanosta vastaa johtava paikallinen toimintaryhm(cid:228). Siin(cid:228) sovelletaan seuraavia erityiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228): (cid:151) A l u e i d e n v (cid:228) l i n e n y h t e i s t y (cid:246) Yhdess(cid:228) ja samassa j(cid:228)senvaltiossa toteuttavaa alueiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) voidaan Leader+:ssa valittujen alu- eiden lis(cid:228)ksi soveltaa Leader I:ss(cid:228) ja Leader II:ssa vali- tuilla alueilla sek(cid:228) muilla Leader-menettelyn mukaan organisoiduilla ja j(cid:228)senvaltion hyv(cid:228)ksymill(cid:228) maaseutu- alueilla. Lukuun ottamatta toimenpiteit(cid:228), joiden aihe on tarkoin m(cid:228)(cid:228)ritelty ja joiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano edel- lytt(cid:228)(cid:228) laajempia alueita kuin kyseisten paikallisten toi- mintaryhmien alueet, yhteis(cid:246)n osarahoitukseen ovat oikeutettuja ainoastaan Leader+:n mukaisesti valitut alueet. Kannustetoimiin liittyv(cid:228)t menot ovat kuitenkin tukikelpoisia kaikilla asiaan liittyvill(cid:228) alueilla. Kansainv(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) sovelletaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kah- dessa j(cid:228)senvaltiossa toimiviin paikallisiin toimintaryh- miin. Jos Leader+:n mukaisesti valittu alue toimii t(cid:228)m(cid:228)n ohjelmalohkon edellytysten mukaisesti yhteisty(cid:246)ss(cid:228) yhteis(cid:246)n ulkopuolella olevan maan alueen kanssa, joka on organisoitu Leader-l(cid:228)hestymistavan mukai- sesti, t(cid:228)st(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) aiheutuvat menot ovat Lea- der+-alueen osalta tukikelpoisia. Ohjelmalohko 3 (cid:150) Verkottaminen 19. Toteutusten, kokemusten ja taitotiedon vaihto kaikkien asianomaisten yhteis(cid:246)n osapuolten v(cid:228)lill(cid:228) oli yksi Leader II:n ensisijaisista tavoitteista, ja sit(cid:228) jatketaan Leader+:ssa. 20. Kaikkien maaseutualueiden, olivatpa ne yhteis(cid:246)aloitteen tuensaajia tai eiv(cid:228)t, sek(cid:228) kaikkien n(cid:228)ihin alueellisiin me- nettelyihin (esimerkiksi maaseudun tiedotus- ja toiminta- keskuksia koskeva) osallistuvien organisaatioiden ja hallin- tojen verkottamista tuetaan. Tavoitteena on kokemusten vaihdon ja siirron lis(cid:228)ksi (cid:151) edist(cid:228)(cid:228) alueiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja sen loppuun saattamista, ja (cid:151) saada tietoa ja kokemuksia alueellisesta maaseudun kehitt(cid:228)misest(cid:228). 21. Kaikkien Leader+-aloitteen tuensaajien on osallistuttava aktiivisesti verkoston toimintaan. T(cid:228)m(cid:228) osallistuminen merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) muille osapuolille on ilmoitettava kai- kista parhaillaan toteutettavista tai jo toteutetuista toi- mista saaduista tarpeellisista tiedoista, saavutetuista tulok- sista sek(cid:228) siit(cid:228), mill(cid:228) tavoin kyseinen osapuoli on osallis- tunut eri toimintoihin. My(cid:246)s muita verkon j(cid:228)seni(cid:228), jotka osallistuvat kyseisiin alueellisiin menettelyihin olematta paikallisia toimintaryh- mi(cid:228), kehotetaan luovuttamaan verkon k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tietoja kokemuksistaan, taitotiedostaan ja hankkeistaan. 22. Kunkin j(cid:228)senvaltion on ehdotettava toimenpiteit(cid:228) verkon toiminnan edist(cid:228)miseksi tarvittavan rakenteen luomiseksi. Komisio suosittelee, ett(cid:228) seuraavista toimista huolehtisi verkon toiminnan edist(cid:228)misest(cid:228) vastaava yksikk(cid:246): (cid:151) siirrett(cid:228)viss(cid:228) olevien hyvien k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen tunnistami- nen, analysointi ja niist(cid:228) tiedottaminen, C 139/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 5. 2000 (cid:151) verkon toiminnan edist(cid:228)minen, (cid:151) kokemusten ja taitotiedon vaihdon organisointi erityi- sesti sellaisten v(cid:228)hemm(cid:228)n kehittyneiden alueiden hy- v(cid:228)ksi, joiden on voitava hy(cid:246)ty(cid:228) kokeneempien paikal- listen toimintaryhmien saavutuksista, (cid:151) l(cid:228)hialueiden kanssa toteutettavaan ja kansainv(cid:228)liseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n osoitettava tekninen apu. ja nollinen rakenne sek(cid:228) suunnitellut hallintoj(cid:228)rjestelm(cid:228)t. N(cid:228)iden ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemi- seksi tai j(cid:228)senvaltiot voivat valita toimenpideohjelmat yleiskattavan tuen. t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano- Kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia on yleis- asetuksen 8 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti kuultava ennen ohjelmien esitt(cid:228)mist(cid:228). 23. Komission johdolla seu- rantakeskus vastaa verkottamisesta ja verkon toimin- nan edist(cid:228)misest(cid:228) yhteis(cid:246)n tasolla. toimiva maaseutualueiden Seurantakeskuksen tavoitteet ovat seuraavat: (cid:151) maaseudun kehitt(cid:228)misen alalla toteutettuja yhteis(cid:246)n toimia koskevien tietojen keruu, muotoilu ja levitys, (cid:151) maaseudun paikallista kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevien hyvien k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen keruu, vahvistaminen ja levitys, (cid:151) tiedottaminen maaseudun toimijoille yhteis(cid:246)n ja kol- mansien maiden maaseutualueiden tilanteen laajoista kehitysn(cid:228)kymist(cid:228), (cid:151) aloitteen tuensaajien v(cid:228)liset yhteis(cid:246)n tason tapaamiset, kansainv(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)minen, (cid:151) kansallisille ja alueellisille viranomaisille asiantuntija- vaihdon helpottamiseksi annettava apu, (cid:151) kansallisille viranomaisille, jotka vastaavat toiminnan edist(cid:228)misest(cid:228) ja yhteis(cid:246)aloitteen tuensaajien v(cid:228)lisist(cid:228), yhteisty(cid:246)h(cid:246)n t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vist(cid:228) kontakteista, annettava apu, (cid:151) kertomusten laatiminen Leader+:n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja edistymisest(cid:228) Euroopan tasolla, (cid:151) Leader+:sta saatujen kokemusten ja sen maatalouspo- litiikkaan kohdistuvien vaikutusten analysointi. III T˜YT˜NT(cid:214)(cid:214)NPANO Leader+-yhteis(cid:246)aloitteen ohjelmia koskevien ehdotusten laatimi- nen ja esitt(cid:228)minen 24. J(cid:228)senvaltioiden on toimitettava komissiolle Leader+-aloit- teen ohjelmia koskevat ehdotuksensa niiden j(cid:228)senvaltio- kohtaisten ohjeellisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen perusteella, joista komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ja ilmoittaa. J(cid:228)senvaltion nime(cid:228)m(cid:228)t toimivaltaiset viranomaiset laativat ohjelmaehdotukset soveltuvimmaksi katsotulla maantie- teellisell(cid:228) tasolla ottaen huomioon viranomaisen hallin- 25. Ohjelmien sis(cid:228)lt(cid:246) vastaa yleisasetuksen 19 artiklan 3 koh- ja dassa esitetty(cid:228) yhten(cid:228)isen ohjelma-asiakirjan sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228), niiden rakenne esitet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon liitteess(cid:228). 26. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoymp(cid:228)rist(cid:246) ja -strategia, valintamenettelyt, ra- hoitus Esitetyss(cid:228) ohjelmassa on ilmoitettava selke(cid:228)sti ohjelman soveltamisalueen vahvuudet, heikkoudet ja mahdollisuu- det sek(cid:228) erityistavoitteet, joihin Leader+:n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nolla pyrit(cid:228)(cid:228)n ja n(cid:228)iden tavoitteiden nivoutuminen kysei- sess(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa tai kyseisell(cid:228) alueella sovellettuun ja/ tai sovellettavaan kehitt(cid:228)mispolitiikkaan. Lis(cid:228)ksi siit(cid:228) on k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) ilmi tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltu stra- tegia, ehdotettujen menettelyjen johdonmukaisuus ja nii- den tuoma lis(cid:228)arvo sek(cid:228) niiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset. Ohjelmassa on ilmoitettava my(cid:246)s kunkin ohjelmalohkon tavoitteet, ohjelmalohkoon 1 sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228)t teemat, kun- kin ohjelmalohkon t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevien toimenpi- teiden luettelo ja kuvaus sek(cid:228) niiden toivottu vaikutus. T(cid:228)m(cid:228)n analyysin on oltava yhdenmukainen esitetty(cid:228) oh- jelmaa koskevan, yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutetun ennakkoarvioinnin tulosten kanssa. Ennakkoarviointi kuuluu ohjelmaan erottamattomana osana. 27. Valintaperusteet ja menettelyt on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) tarkoin, ja niiden on taattava todellinen kilpailu paikallisten toimin- taryhmien v(cid:228)lill(cid:228). J(cid:228)senvaltion on ohjelmaa esitt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n ilmoitettava komis- siolle, kuinka monta paikallista toimintaryhm(cid:228)(cid:228) se aikoo valita. Valinta voidaan tehd(cid:228) joko kansallisella tai alueel- lisella tasolla. Kaikissa tapauksissa on taattava avoimet menettelyt ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)t kilpailuedellytykset paikallisten toimintaryhmien v(cid:228)lill(cid:228). J(cid:228)senvaltio voi j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) useamman tarjouskilpailun erityi- sesti silloin, kun Leader+ on avoinna uusille alueille, joita varten voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) pidempi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikoja. T(cid:228)llaiset tapaukset on ilmaistava selv(cid:228)sti ja perusteltava asianmu- kaisesti. Ohjelmalohkoon 1 ehdolla olevat alueet on va- littava aina viimeist(cid:228)(cid:228)n kahden vuoden kuluttua valinta- perusteiden hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 139/11 J(cid:228)senvaltion on esitett(cid:228)v(cid:228) ohjelmaehdotuksessaan kansain- v(cid:228)listen ja alueiden v(cid:228)listen yhteisty(cid:246)hankkeiden valintaa varten vahvistamansa menettely. Ehdotettujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten on taattava, ett(cid:228) paikalliset toimintaryhm(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)llisesti ja asteittain osallisiksi t(cid:228)llaisista yhteisty(cid:246)n muo- doista. Niiden on varmistettava sellaiset ohjelmaty(cid:246)t(cid:228) ja rahoitusta koskevat edellytykset, jotka mahdollistavat ky- seisen ohjelmalohkon tehokkaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon yh- dess(cid:228) komission kanssa vahvistetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa. 28. Kunkin toimintalinjan, vuoden ja rahoitusl(cid:228)hteen osalta laaditaan ohjeellinen rahoitussuunnitelma yleisasetuksen 28 ja 29 artiklan mukaisesti. Toimintalinjoja ovat ohjel- malohkot ja niiden lis(cid:228)ksi otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n nelj(cid:228)s toimin- talinja, jonka tavoitteena on rahoittaa ohjelma hallin- nosta, seurannasta ja arvioinnista aiheutuvat kulut. Nel- j(cid:228)nnen toimintalinjan mukaisiin toimiin tarkoitetun rahoi- tuksen prosenttiosuus on ilmoitettava. rahoituksen toteutumisen, aineellisen toteuttamisen ja vai- kutusten perusteella. Tulosten toimittaminen Euroopan seurantakeskukselle ja niiden vakauttaminen edist(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)aloitteen seurantaa yhteis(cid:246)n tasolla. Yleisasetuksen 35 artiklan mukaisesti kutakin yhteis(cid:246)aloi- jonka teohjelmaa varten perustetaan seurantakomitea, koostumus ja teht(cid:228)v(cid:228)t on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228). Perustetaan hallintoviranomaisten sek(cid:228) kansallisten ja alu- eellisten verkkojen edustajista koostuva ohjauskomitea, jonka puheenjohtajana toimii komissio. Ohjauskomitea koloontuu v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran vuodessa k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n yh- teis(cid:246)aloitteen edistymist(cid:228). Lis(cid:228)ksi se toimii yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan ohjelmalohkon Euroopan tasoisena seurantaeli- men(cid:228). Hallintoa, valvontaa, seurantaa ja arviointia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- set 29. Ohjelmissa sovelletaan yleisasetuksen ja erityisesti sen III osaston ja IV osaston I, II ja III luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Esitet- t(cid:228)viss(cid:228) ohjelmissa on ilmoitettava selv(cid:228)sti, ett(cid:228) kyseisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) sovelletaan ja ett(cid:228) ne t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)ss(cid:228) tiedonan- nossa esitetyt vaatimukset. 30. Aloitteen eri ohjelmalohkojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano- ja hallin- toj(cid:228)rjestelmiss(cid:228) on pyritt(cid:228)v(cid:228) yksinkertaistamiseen, sano- tun kuitenkaan rajoittamatta moitteettoman ja tarkan hal- linnon periaatteen soveltamista. 34. Arvioinnin osalta Leader+-yhteis(cid:246)aloitteeseen sovelletaan tarvittaessa yleisasetuksen asiaa koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja maaseudun kehitt(cid:228)misen arviointia koskevia suuntavii- voja. Ottaen huomioon Leader:n erityisominaisuudet fyysisiin ja rahoituksellisiin indikaattoreihin perustuvaa arviointia jotka liittyv(cid:228)t erityi- t(cid:228)ydennet(cid:228)(cid:228)n erityisindikaatoreilla, sesti alueelliseen yhten(cid:228)istettyyn l(cid:228)hestymistapaan, toi- minnan kokeilevaan luonteeseen, kumppanuuden toimi- vuuteen, asiaan liittyvien hallintorakenteiden organisaa- tioon ja teht(cid:228)viin sek(cid:228) verkottamiseen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)vaiku- tuksiin. 31. Varainhoidon suhteen ohjelmassa on esitett(cid:228)v(cid:228) selv(cid:228)sti rahavirtojen liikkeellelaskuun ja kiertoon liittyv(cid:228)t hallin- toj(cid:228)rjestelyt ja menettelyt sek(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoituksen t(cid:228)r- keimm(cid:228)t vaiheet lopulliseen tuensaajaan asti. Ennakkoar- vioinnissa on varmistettava t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen asianmukaisuus. Tukitoimien hyv(cid:228)ksyminen 35. Komissio hyv(cid:228)ksyy Leader+-yhteis(cid:246)aloitteen ohjelmat mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa viiden kuu- kauden kuluessa tukipyynn(cid:246)n vastaanottamisesta ja p(cid:228)(cid:228)t- t(cid:228)(cid:228) EMOTR:n ohjausosaston osallistumisesta yleisasetuk- sen 28 artiklan mukaisesti. 32. Valvontaj(cid:228)rjestelyjen esittelyss(cid:228) on kaikkiin menoihin so- vellettavien tavanomaisten menettelyjen lis(cid:228)ksi ilmoitet- tava erityiset keinot, s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja menettelyt, joiden avulla taataan kyseess(cid:228) olevan ohjelman valvonta. 33. Seurantaa suoritetaan (cid:151) paikallisten toimintaryhmien tasolla, (cid:151) alueellisten/kansallisten ohjelmien tasolla, ohjelmaty(cid:246)n yhteydess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen rahoituksellisten ja fyysisten indikaattorien avulla. N(cid:228)iden indikaattorien avulla on voitava seurata ohjelmien edistymist(cid:228) niiden Jos j(cid:228)senvaltio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tuet toimenpideohjelman kautta, kolmen kuukauden kuluttua ohjelman hyv(cid:228)ksymi- sest(cid:228) komissiolle on toimitettava tiedoksi yleisasetuksen 9 artiklan m alakohdan mukainen ohjelma-asiakirjan t(cid:228)y- dennys. Sen sis(cid:228)lt(cid:246) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n yleisasetuksen 18 artiklan 3 kohdassa. Komissio suosii yleisasetuksen 9 artiklan i alakohdan ja 27 artiklan mukaisesti turvautumista yleiskattavaan tu- keen. Yhteis(cid:246)n osarahoitukseen oikeutettu toiminta 36. Yhteis(cid:246)n osarahoitukseen ovat oikeutettuja kaikki toimen- piteet, joiden rahoittajana voi olla EMOTR:n ohjausosasto, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Euroopan sosiaa- lirahasto (ESR). C 139/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 5. 2000 37. 38. Leader+ on tarkoitettu tukemaan ensisijaisesti maaseutu- alueiden omien mahdollisuuksien kehitt(cid:228)miseen suunnat- tuja pilottistrategioita. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) infrastruktuuriin teh- investoinnit eiv(cid:228)t ole t(cid:228)m(cid:228)n aloitteen mukaisesti t(cid:228)v(cid:228)t lukuun ottamatta yhteisty(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) tukikelpoisia, pienimuotoisia toimenpiteit(cid:228), eiv(cid:228)tk(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n tuottavat investoinnit, joiden suuruus ylitt(cid:228)(cid:228) tietyn yhteisty(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritellyn enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. P(cid:228)tevyyden hankkimiseen liittyv(cid:228)t menot, sellaisina kuin ne m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n Leader II -aloitteessa (eli toiminnan edis- t(cid:228)misest(cid:228) aiheutuvat menot ja/tai menot, jotka liittyv(cid:228)t paikallisen toimintaryhm(cid:228)n laatimaa alueen kehitt(cid:228)mis- suunnitelmaa edelt(cid:228)viin tutkimuksiin), ovat ohjelmaloh- tukikelpoisia sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) kon 1 mukaisesti kyse on uusista alueista, joilla Leader-menettely(cid:228) ei ole viel(cid:228) sovellettu. 39. Menot, jotka liittyv(cid:228)t verkkoty(cid:246)h(cid:246)n osallistumiseen sek(cid:228) ohjelman edist(cid:228)miseen, siit(cid:228) tiedottamiseen, sen hallin- toon, seurantaan ja arviointiin, ovat oikeutettuja yhteis(cid:246)n osarahoitukseen. N(cid:228)it(cid:228) menoja koskeva ehdotus tehd(cid:228)(cid:228)n ohjelman esitt(cid:228)misen yhteydess(cid:228). J(cid:228)senvaltioissa aiheutu- neiden arviointimenojen rahoitukseen osallistuminen on kuitenkin rajattu sellaisiin arviointeihin, jotka edist(cid:228)v(cid:228)t tehokkaasti yhteis(cid:246)n tasolla toteutettavaa Leader+:n arvi- ointia soveltamisalansa ja laatunsa vuoksi. N(cid:228)it(cid:228) seikkoja arvioidaan asiaa koskevien komission suuntaviivojen pe- rusteella. 40. Ulkopuoliset toimijat, jotka valitaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) julkaistavaan tarjouskilpailuun perustu- vassa avoimessa menettelyss(cid:228), avustavat komissiota Eu- roopan seurantakeskuksen johtamisessa. T(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta jotka vastaavat varten varataan ohjeelliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat, enint(cid:228)(cid:228)n kahta prosenttia EMOTR:n ohjausosaston Lea- der+-aloitteeseen my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) kokonaistuesta. N(cid:228)iden komission aloitteesta toteutettujen toimien kokonaiskus- tannukset rahoitetaan sataprosenttisesti. IV. YHTEIS(cid:214)N OSALLISTUMINEN LEADER+:N RAHOITUKSEEN 41. J(cid:228)senvaltiot ja yhteis(cid:246) rahoittavat yhdess(cid:228) Leader+-aloit- teen. EMOTR:n ohjausosastosta Leader+-aloitteelle kaudella 2000-2006 my(cid:246)nnetyn kokonaistuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 2 020 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina ilmaistuna. Yleis- asetuksen 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti EMOTR:n oh- jausosaston kuhunkin ohjelmaan my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n tuen laske- misessa otetaan huomioon kahden prosentin vuotuinen indeksitarkistus vuoteen 2003 asti, ja vuosia 2004(cid:150)2006 koskevista tukiosuuksista p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n vuoden 2003 hinto- jen perusteella. Komissio m(cid:228)(cid:228)rittelee vuosiin 2004(cid:150)2006 sovellettavan indeksikorjauksen 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 2003 menness(cid:228). Sovelletaan yleisasetuksen 29 artiklassa m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) yhtei- s(cid:246)n rahoitusosuutta koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). EMOTR:n ohja- usosaston osuus on enint(cid:228)(cid:228)n 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoite 1 -alueilla ja enint(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoite 1 -alueiden ulkopuolisilla alueilla. V. AIKATAULU 42. Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioita toimittamaan Leader+-aloi- tetta koskevat ohjelmaehdotuksensa viimeist(cid:228)(cid:228)n kuuden kuukauden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon julkaisemisesta Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). J(cid:228)senvaltioiden tukipyynn(cid:246)t ja t(cid:228)h(cid:228)n tiedonantoon liittyv(cid:228) kirjeenvaihto toimitetaan seuraavaan osoitteeseen: P(cid:228)(cid:228)johtaja Maatalouden p(cid:228)(cid:228)osasto Euroopan komissio Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel. Tehty Brysseliss(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 2000. 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 139/13 LEADER+-YHTEIS(cid:214)ALOITTEEN OHJELMIA KOSKEVIEN EHDOTUSTEN RAKENNE LIITE 1. Aloitteeseen kuuluvien alueiden m(cid:228)(cid:228)rittely, k(cid:228)ytetyt perusteet. 2. Asianomaisen alueen (alueiden) tilanteen analysointi. 3. Ennakkoarviointi yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 4. Tavoitteet, joihin aloitteen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanolla pyrit(cid:228)(cid:228)n, niiden saavuttamiseksi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t strategiat ja niiden nivou- tuminen muihin maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskeviin ohjelmiin. 5. Jokaisen ohjelmalohkon osalta: tavoitteet, ohjelmalohkon 1 yhteiset aiheet, t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa varten suunniteltujen toimenpiteiden yhteenveto, mukaan lukien tiedot, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, ett(cid:228) toimenpiteet ovat aloitteen kolmeen ohjelmalohkoon kuuluvien tukij(cid:228)rjestelyjen mukaiset, vaikutus. 6. Rahoitussuunnitelma jokaisen toimintalinjan, vuoden ja rahoitusl(cid:228)hteen osalta. Tarvittaessa ilmoitus tavoite 1- ja 2 -alueille suunnitellusta yhteis(cid:246)n rahoituksesta. EMOTR:n vuotuisen rahoitusosuuden on pysytt(cid:228)v(cid:228) rahoitusn(cid:228)kymien mukaisena. 7. Paikallisten toimintaryhmien valintaperusteet, menettelyt ja aikataulu. 8. Mahdollisille tuensaajille ja suurelle yleis(cid:246)lle suunnattavaa tiedotusta koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. 9. T(cid:228)yt(cid:228)t(cid:246)(cid:246)npanoa, hallintoa, varainhoidon valvonta mukaan luettuna, ja seurantaa koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja j(cid:228)senvaltioiden nime(cid:228)m(cid:228)t viranomaiset seuraavilla aloilla: (cid:151) alueelliset kehitt(cid:228)misstrategiat, (cid:151) yhteisty(cid:246), (cid:151) verkkojen toiminta ja niiden yhteydet Euroopan seurantakeskukseen. 10. Tukitoimenpiteiden valvontaa koskevat hallinnolliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja menettelyt 11. Arviointis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset 12. Selvitys toimenpiteist(cid:228), joihin on ryhdytty kumppaneiden kuulemiseksi ohjelmasta, sek(cid:228) siit(cid:228), miten kumppanit osallistuvat seurantakomiteaan. 13. Tukitoimenpiteen yhdenmukaisuus muiden yhteis(cid:246)n politiikkojen kanssa


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1243/00 von Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) an die Kommission. Ausschreibung der Gemeinde Messina für den Bau einer aus EU-Mitteln finanzierten Straßenbahnlinie.

eurovoc_concepts:
EU financing
Sicily
environmental impact
public works
urban transport

formats: html pdf print

text: C 72 E/30 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 6. 3. 2001 Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (17. Juli 2000) Die Kommission beantwortet alle schriftlichen Anfragen so rasch und so vollst(cid:228)ndig wie m(cid:246)glich, was mit einem betr(cid:228)chtlichen Arbeitsaufwand verbunden ist. In diesem Jahr hat sie 2 064 schriftliche Anfragen beantwortet und hierf(cid:252)r im Durchschnitt 6 Wochen und 1 Tag ben(cid:246)tigt. Die Kommission ist bestrebt, festgelegten Fristen zu antworten (Anfragen mit Vorrang 3 Wochen, sonstige Anfragen 6 Wochen), und in vielen F(cid:228)llen gelingt ihr dies auch. 1999 und in diesem Jahr hat sie 20 Anfragen des Herrn Abgeordneten beantwortet, davon 12 innerhalb der vom Parlament vorgesehenen Frist. Die l(cid:228)ngste Antwortfrist betrug dabei 8 Wochen und 2 Tage. innerhalb der vom Parlament Die Kommission ist sich nicht v(cid:246)llig sicher, auf welche Anfragen sich der Herr Abgeordnete bezieht; ihr ist auch nicht bekannt, da(cid:223) schriftliche Anfragen betreffend Herrn Van Buitenen(cid:146)s Behauptungen im Zeitpunkt der Anfrage des Herrn Abgeordneten noch zu beantworten waren bzw. bis jetzt noch nicht beantwortet sind. Die Kommission hat sechs schriftliche Anfragen ermittelt, die dieses Jahr vor der Anfrage des Herrn Abgeordneten zu diesem Thema gestellt wurden; sie leitet dem Herrn Abgeordneten und dem General- sekretariat des Parlaments Kopien dieser Anfragen und Antworten zu. Daraus ist zu ersehen, da(cid:223) die H(cid:228)lfte von ihnen innerhalb der vom Parlament festgesetzten Fristen beantwortet wurden. (2001/C 72 E/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1240/00 von Brigitte Langenhagen (PPE-DE) an die Kommission (14. April 2000) Betrifft: Status des Kormorans (Phalacrocorax carbo carbo) in der Richtlinie 79/409 In der EU-Richtlinie 79/409/EWG (1) war auch der Kormoran kontinentale Rasse (Phalacrocorax carbo sinensis) unter denjenigen Arten aufgef(cid:252)hrt, deren Lebensraum gem(cid:228)(cid:223) Anhang I gesch(cid:252)tzt ist. Im Juli 1997 (cid:228)nderte die Kommission den Anhang I der Richtlinie 97/49/EWG mit der RL. 97/49/EWG (2) und strich den Kormoran kontinentale Rasse (Phalacrocorax carbo sinensis) aus der Liste. Will die Kommission etwa auch die Kormoranart Phalacrocorax carbo carbo aus Anhang I der Richtlinie 79/409/EWG streichen? (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979, S. 1. (2) ABl. L 223 vom 13. 8. 1997, S. 9. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (5. Juni 2000) Die Unterart des Kormoran Phalacrocorax carbo carbo ist nicht und war auch nie in Anhang I der Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten aufgef(cid:252)hrt. Die Frage der Frau Abgeordneten ist demnach gegenstandslos. (2001/C 72 E/034) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1243/00 von Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) an die Kommission (14. April 2000) Betrifft: Ausschreibung der Gemeinde Messina f(cid:252)r den Bau einer aus EU-Mitteln finanzierten Stra(cid:223)enbahn- linie Die Gemeinde Messina (Italien) hat die Arbeiten f(cid:252)r den Bau einer Stra(cid:223)enbahnlinie, die in H(cid:246)he von 148 Milliarden Lire aus EU-Mitteln finanziert wird, vergeben. Bei der Durchf(cid:252)hrung der Arbeiten ist bereits ein gro(cid:223)er R(cid:252)ckstand gegen(cid:252)ber dem vorgesehenen Zeitplan zu verzeichnen, und au(cid:223)erdem wurden (cid:129) und werden noch immer (cid:129) erhebliche Umweltsch(cid:228)den verur- sacht, wie die Entwurzelung von (cid:252)ber 3 000 B(cid:228)umen. 6. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 72 E/31 Die Arbeiten wurden geplant und finanziert, ohne da(cid:223) eine Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung durchgef(cid:252)hrt worden w(cid:228)re, und bestimmte Bauabschnitte sollen ohne die vorgeschriebenen Kontrollen bezahlt worden sein. Die Kommission wird gebeten, umfassend (cid:252)ber die Bewilligung der Finanzmittel f(cid:252)r die obengenannten Arbeiten und insbesondere (cid:252)ber die Kontrollen, die f(cid:252)r die etwaige Bezahlung einzelner Bauabschnitte durchgef(cid:252)hrt wurden, sowie (cid:252)ber die H(cid:246)he dieser Zahlungen zu informieren. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (6. Juni 2000) Im operationellen Multifonds-Programm (OMP) f(cid:252)r Sizilien f(cid:252)r den Programmplanungszeitraum 1994-1999 ist unter Punkt 3. 5 die Finanzierung von Ma(cid:223)nahmen zur F(cid:246)rderung des Schienennahverkehrs vorgesehen. In diesem Zusammenhang hat die Region Sizilien den Bau einer Stra(cid:223)enbahnlinie auf der Strecke Gazzi-Annunziata in Messina zur Kofinanzierung vorgeschlagen. Das Projekt wird derzeit von der Kommission gepr(cid:252)ft, die vor kurzem bei den regionalen Beh(cid:246)rden insbesondere zu der vom Herrn Abgeordneten angesprochenen Frage der erg(cid:228)nzende Informationen, Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung, angefordert hat. Die Kommission wird anhand der Ergebnisse dieser Pr(cid:252)fung entscheiden, ob das Projekt Finanzierung in Frage kommt. f(cid:252)r eine (2001/C 72 E/035) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1247/00 von Pasqualina Napoletano (PSE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Entf(cid:252)hrung somalischer Kinder, die bei italienischen Pflegefamilien leben In den letzten Jahren gab es zahlreiche F(cid:228)lle von Kindesentf(cid:252)hrung. Dabei handelte es sich vor allem um somalische Kinder, die bei italienischen Pflegefamilien leben und von ihren (leiblichen oder vermeintlichen) (cid:132)Eltern(cid:147) entf(cid:252)hrt und rechtswidrig in andere L(cid:228)nder (darunter verschiedene Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)i- schen Union) verbracht wurden. In einigen F(cid:228)llen ist es gelungen, diese Kinder wieder ausfindig zu machen, doch ihre fr(cid:252)heren Pflegefami- lien hatten gro(cid:223)e Schwierigkeiten sicherzustellen, da(cid:223) die Rechte der ihnen anvertrauten Minderj(cid:228)hrigen von den Justizbeh(cid:246)rden einiger Mitgliedstaaten der Union gesch(cid:252)tzt werden. Es besteht der begr(cid:252)ndete Verdacht, da(cid:223) diese Minderj(cid:228)hrigen nicht von ihren leiblichen Eltern, sondern von Dritten entf(cid:252)hrt wurden, die aus ihrer Situation Profit schlagen wollten. Insbesondere gab es zahlreiche Probleme aufgrund der Tatsache, da(cid:223) das Haager Kindesentf(cid:252)hrungs(cid:252)ber- einkommen formell und materiell nicht korrekt angewandt wurde. Dies erschwerte es dann zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, wie die Kinder behandelt werden, in welchem gesundheitlichen Zustand sie sich befinden, das Besuchsrecht auszu(cid:252)ben und die R(cid:252)ckf(cid:252)hrung der Minderj(cid:228)hrigen zu erwirken, wie dies in dem (cid:220)bereinkommen vorgesehen ist. Das ist darauf zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren, da(cid:223) bei den Justizbeh(cid:246)rden einiger Unterzeichnerstaaten in der Sache der Sorgerechtsentscheidungen zu urteilen, was in offenkundigem die Tendenz besteht, Widerspruch zum Geist des (cid:220)bereinkommens steht, das hingegen die Neupr(cid:252)fung des Sachverhalts der Sorgerechtsentscheidungen nur in besonderen F(cid:228)llen vorsieht. Die Kommission wird daher um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: (cid:129) Welche Ma(cid:223)nahmen gedenken die Institutionen der Union zu ergreifen, um eine wirksame justitielle Zusammenarbeit im Bereich des Sorgerechts und der internationalen Kindesentf(cid:252)hrung zu gew(cid:228)hr- leisten? (cid:129) Welche Ma(cid:223)nahmen gedenken sie zu ergreifen, um eine Harmonisierung der in den Mitgliedstaaten im Bereich der Anerkennung des Sorgerechts f(cid:252)r Minderj(cid:228)hrige geltenden Bestimmungen zu gew(cid:228)hr- leisten? (cid:129) Welche Ma(cid:223)nahmen gedenken sie zu ergreifen, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die bestehenden internatio- nalen Abkommen (Haager (cid:220)bereinkommen u. a. ) von den Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten tats(cid:228)chlich und uneingeschr(cid:228)nkt beachtet werden?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1218/00 υποβολή: Ilda Figueiredo (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Συνέπειες της ξηρασίας στην Πορτογαλία.

eurovoc_concepts:
EU aid
Portugal
drought
farmer

text: C 53 E/104 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 H efarmogh· thw odhgi·aw 79/409/EOK kai thw odhgi·aw 92/43/EOK apotelei· kata· ky·rio lo·go eyuy·nh toy endiafero·menoy kra·toyw me·loyw. H mo·nh armodio·thta poy e·xei h Epitroph· ei·nai na ele·gjei, kata· po·so to sygkekrime·no kra·tow me·low symmorfv·uhke me tiw apaith·seiw tvn en lo·gv odhgiv·n. Oi o·roi poy apaitoy·ntai apo· th dia·tajh toy a·ruroy 6 para·grafow 4 thw odhgi·aw 92/43/EOK, kauv·w kai h ekti·mhsh tvn enallaktikv·n diadromv·n anti· thw prosvrinh·w h· mo·nimhw epanaleitoyrgi·aw thw yfista·menhw sidhrodromikh·w grammh·w me·sv thw perioxh·w toy Meinweg, efarmo·zontai mo·no ea·n apo· ta apotele·smata thw ekti·mhshw poy pragmatopoiei·tai ba·sei toy a·ruroy 6 para·grafow 3 thw odhgi·aw, apodeikny·etai o·ti to e·rgo ayto· ua e·xei shmantike·w epiptv·seiw sthn perioxh· toy Meinweg. H Epitroph· den diaue·tei prow to paro·n kamia· sxetikh· e·ndeijh apo· thn opoi·a na proky·ptei o·ti pre·pei na lhfuoy·n me·tra, o·pvw ypodeikny·etai sthn erv·thsh, ek tvn prote·rvn, prin perie·luei sthn Epitroph· h apa·nthsh tvn Ka·tv Xvrv·n. H Epitroph· den e·xei ako·mh la·bei kane·na sxetiko· stoixei·o o·ti e·xei h·dh ypa·rjei parabi·ash tvn diata·jevn thw odhgi·aw 79/409/EOK h· thw odhgi·aw 92/43/EOK. (1) (2) (3) EE C 170 E thw 20. 6. 2000. EE L 103 thw 25. 4. 1979. EE L 206 thw 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/134) GRAPTH ERVTHSH E-1218/00 ypobolh·: Ilda Figueiredo (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Syne·peiew thw jhrasi·aw sthn Portogali·a Vw gnvsto·n, h jhrasi·a sthn Portogali·a projenei· sobare·w zhmi·ew sth gevrgi·a, kai sygkekrime·na stiw kallie·rgeiew toy xeimv·na, kauv·w kai ayte·w thw a·noijhw kai toy kalokairioy·. Ervta·tai synepv·w h Epitroph· ea·n e·xoyn lhfuei· me·tra gia thn eni·sxysh tvn portoga·lvn agrotv·n poy ype·sthsan zhmi·ew. Ea·n nai, poia ei·nai ta me·tra poy e·xoyn lhfuei·; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· parakoloyuei· me th de·oysa prosoxh· thn kata·stash jhrasi·aw poy epikra·thse sthn Portogali·a kata· th dia·rkeia tvn teleytai·vn mhnv·n. Ei·nai ako·mh poly· nvri·w gia na ektimhuoy·n oi zhmi·ew poy proklh·uhkan stiw paragvge·w ayto· to e·tow. Endexome·nvw, h Epitroph· ei·nai diateueime·nh na ejeta·sei ta sygkekrime·na problh·mata poy mporoy·n na teuoy·n sto plai·sio tvn koinv·n organv·sevn agora·w. Eja·lloy, efo·son to zhth·sei h Portogali·a sto plai·sio toy epixeirhsiakoy· thw progra·mmatow (gevrgi·a kai agrotikh· ana·ptyjh) gia thn peri·odo 2000-2006, kai ento·w tvn ori·vn tvn kondyli·vn toy proy¤ pologismoy· poy e·xoyn h·dh parasxeuei·, h Epitroph· ende·xetai na sygxrhmatodoth·sei thn anasy·stash toy dynamikoy· paragvgh·w poy ype·sth zhmi·ew apo· tiw fysike·w katastrofe·w. (2001/C 53 E/135) GRAPTH ERVTHSH E-1222/00 ypobolh·: Karin Riis-Jørgensen (ELDR) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ei·sprajh xrvstoy·menvn dasmv·n Sy·mfvna me to kauestv·w genikv·n dasmologikv·n protimh·sevn, eisa·gontai sthn eyrvpai¤kh· agora·, ypo· eynoi¤koy·w o·royw, klvstoy¤ fantoyrgika· proi¤o·nta me pistopoihtika· proe·leyshw apo· to Mpagklante·w. H Epitroph· zh·thse thn katabolh· dasmv·n epi· proi¤o·ntvn, ta opoi·a ei·xan eisaxuei· kata· thn peri·odo 1994-1996. To gegono·w ayto· prokalei· shmantike·w oikonomike·w dyskoli·ew se eyrvpai·oyw eisagvgei·w, o·pvw kai eyrei·a dysare·skeia gia to gegono·w o·ti kalo·pistoi eisagvgei·w den enhmerv·uhkan gia tiw ypo·noiew tvn armodi·vn arxv·n sxetika· me tiw eyre·vw emfanizo·menew paratypi·ew. Sto plai·sio, ayto· mporei· h Epitroph· na dieykrini·sei ta ejh·w:


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1225/00 van John Bowis (PPE-DE) aan de Commissie. Recht op handelsmerk.

eurovoc_concepts:
Cuba
TRIPS
United States
trade agreement (EU)
trade dispute
trademark law

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/107 (2001/C 53 E/137) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1225/00 van John Bowis (PPE-DE) aan de Commissie (14 april 2000) Betreft: Recht op handelsmerk Is de Commissie op de hoogte van het WTO-panel tegen de Verenigde Staten van Amerika over de mogelijke onverenigbaarheid van Section 211 van de US Omnibus Appropriation Act uit 1998 met de TRIP-overeenkomst, betreffende aanspraken van de (cid:132)joint venture(cid:148) tussen Pernod Ricard en de Cubaanse regering wat betreft het recht om in de Verenigde Staten van Amerika een handelsmerk te gebruiken dat in Cuba zonder schadeloosstelling is geconfisqueerd? Kan de Commissie uiteenzetten in hoeverre de Europese Unie gebaat is bij een terugverwijzing van de kwestie naar het WTO-panel en wat hiervan de negatieve gevolgen kunnen zijn? Welke kosten zal een terugverwijzing van de zaak naar het WTO-panel voor de belastingbetaler in de Europese Unie met zich meebrengen, en houdt de Commissie vast aan het door haar eerder onderschreven beginsel dat een confiscatie zonder compensatie niet rechtmatig wordt geacht? Antwoord van de heer Lamy namens de Commissie (12 mei 2000) Het geachte parlementslid verwijst naar het geschil met de Verenigde Staten betreffende de verenigbaarheid van paragraaf 12 van de Amerikaanse Omnibus Appropriations Act van 1998 met de bepalingen van de Overeenkomst inzake de handelsaspecten van de intellectuele eigendom (TRIPS) van de Wereldhandels- organisatie (WTO) Het WTO-overleg dat tpt nog toe met de Verenigde Staten heeft plaatsgevonden, heeft nog niet geleid tot de oprichting van een panel over deze kwestie. De Commissie vestigt de aandacht van het geachte parlementslid op de antwoorden die hierover zijn gegeven op de schriftelijke vragen P- 0740/00 van mevrouw Peijs (1), E-0820/00 van mevrouw Angelilli (2) en E-0858/00 van de heer Gas(cid:242)liba i B(cid:246)hm (3). Het WTO-geschil houdt verband met de behandeling van handelsmerken in de Verenigde Staten die identiek zijn aan of sterk lijken op handelsmerken die vroeger eigendom waren van Cubanen die hebben nagelaten hun handelsmerk bij de VS-autoriteiten te vernieuwen. Als gevolg van deze nalatigheid van de voormalige Cubaanse eigenaars, die losstaat van de confiscatie van hun activa in Cuba door de Cubaanse regering, zijn die handelsmerken openbaar bezit geworden en behoren zij niet langer toe aan de Cubaanse eigenaars. Dergelijke handelsmerken kunnen door nieuwe eigenaars in de Verenigde Staten worden geregistreerd, verlengd en beschermd, doch slechts op bepaalde voorwaarden. Deze voorwaarden zijn in paragraaf 211, die bijna 40 jaar na de Cubaanse revolutie door de Verenigde Staten is vervat goedgekeurd. Het geschil heeft dus geen betrekking op de vraag of niet gecompenseerde buitenlandse confiscaties moeten worden erkend. De Cubaanse regering heeft in feite geen VS-handelsmerken geconfisqueerd en had daartoe evenmin de bevoegdheid. Door de Cubaanse regering onteigende individuen en ondernemingen bleven de bezitters van eigendommen buiten Cuba. Meer in het bijzonder had de Cubaanse revolutie geen weerslag op hun rechten uit hoofde van in de Verenigde Staten geregistreerde handelsmerken. Na een diepgaande analyse van paragraaf 211 is de Commissie tot de conclusie gekomen dat die paragraaf strijdig is met sommige bepalingen van de TRIPS-overeenkomst. De Gemeenschap en haar lidstaten hebben de onverenigbaarheid van paragraaf 211 met de TRIPS-overeenkomst herhaaldelijk ter sprake gebracht bij de Verenigde Staten teneinde een vriendschappelijke oplossing voor de zaak te vinden. Gezien de hardnekkige weigering van de Verenigde Staten om tot ernstige besprekingen over te gaan hebben de Gemeenschap en haar lidstaten in juli 1999 verzocht om overleg in het kader van de WTO-procedure voor geschillenbeslechting. In september 1999 en december 1999 hebben twee reeksen besprekingen plaats- gevonden maar de Verenigde Staten houden zich aan het standpunt dat paragraaf 211 compatibel is met hun internationale verplichtingen. De Commissie en de lidstaten onderzoeken op dit ogenblik welke volgende stappen in deze aangelegenheid moeten worden gezet. C 53 E/108 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 Het hoofddoel van de Commissie blijft de correcte tenuitvoerlegging en toepassing door de Verenigde Staten van de TRIPs-overeenkomst, aangezien paragraaf 211 potentieel een weerslag kan hebben op alle Europese ondernemingen die zaken met Cuba doen. Het is ongetwijfeld in het belang van de Gemeenschap en haar lidstaten ervoor te zorgen dat de bepalingen van de TRIPS-overeenkomst door alle WTO-leden worden nageleefd. (1) PB C 374 E van 28. 12. 2000, blz. 145. (2) PB C 46 E van 13. 2. 2001, blz. 50. (3) Zie blz. 32. (2001/C 53 E/138) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1229/00 van Sebastiano Musumeci (UEN) aan de Commissie Betreft: Invoer van sinaasappelsap uit Mexico (14 april 2000) De Commissie heeft onlangs een aanzienlijk contingent toegestaan voor de invoer op gunstige voorwaar- den van met name 31 000 ton sinaasappelsap uit Mexico, 750 ton snijbloemen en 400 ton exotische bloemen, 30 000 ton honing en 1 000 ton meloenen. Na de euro-mediterrane overeenkomst wordt met deze absurde maatregel opnieuw een aanslag gepleegd op de landbouw in het zuiden van Italiº en Siciliº in het bijzonder, waar de crisis in de citrusvruchtenteelt tienduizenden bedrijfshoofden tot wanhoop heeft gebracht. Naar de mening van de Commissie: 1. Volgens welke criteria kan oneerlijke concurrentie als verenigbaar met de samenwerking met zwakke landen worden beschouwd? 2. Is zij in het licht van de gewijzigde marktverhoudingen niet van mening dat er een eind moet komen aan de verwoestende gevolgen van de bilaterale landbouwovereenkomsten en dat daarom compense- rende maatregelen getroffen moeten worden, zoals trouwens ook in de verdragen met derde landen is voorzien? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (29 mei 2000) Volgens de Commissie is de onlangs gesloten handelsovereenkomst met Mexico voor de landbouw over het geheel genomen een evenwichtige overeenkomst. Men zou zelfs kunnen stellen dat in de sector groenten en fruit en in de sector snijbloemen de overeenkomst zelfs in het voordeel is van de Gemeen- schap. Voor veel producten in deze beide sectoren verleent Mexico onmiddellijke vrijmaking van de invoer uit de Gemeenschap. Afgezien van een beperkt aantal contingenten dat zij aan Mexico zal toekennen zal de Gemeenschap de meeste van deze producten ook verder op een lijst houden van producten die in dit stadium nog niet moeten worden vrijgemaakt. Verder is de Commissie van mening dat de toegekende contingenten geen nadelig effect zullen hebben, noch op de minder ontwikkelde landen noch op de Europese producenten. De kwestie van een compensatie voor Europese producenten is dus niet aan de orde. Voorts zij erop gewezen dat de Commissie in een verklaring in het kader van de overeenkomst ermee heeft ingestemd de ontwikkeling van de invoer op de Gemeenschapsmarkt in het kader van het door het geachte parlementslid bedoelde (cid:132)sinaasappelsap-contingent(cid:148) te volgen. Bovendien is in het kader van artikel 15 van de overeenkomst voorzien in bepaalde vrijwaringsprocedures voor het geval de invoer naar de communautaire of de Mexicaanse markt bepaalde problemen zou doen ontstaan. De onderhandelaars van de Commissie hebben er bovendien voor gezorgd dat het communautaire stelsel van invoerprijzen ook in het kader van de overeenkomst blijft functioneren. Het zal het geachte parlementslid niet ontgaan dat dit vooral van belang is voor de sector groenten en fruit. Tot slot moet worden opgemerkt dat de overeenkomst uiterst gunstig is wat betreft de oorsprongsregels voor de landbouwproducten, aangezien Mexico de communautaire oorsprongsregels voor veel producten heeft geaccepteerd. Dit betekent bijvoorbeeld dat sinaasappelsap dat in het kader van het genoemde contingent wordt ge(cid:239)mporteerd, afkomstig moet zijn van sinaasappels uit Mexico


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1224/00 di Antonios Trakatellis (PPE-DE) e Ioannis Averoff (PPE-DE) alla Commissione. Decisione della Commissione in merito al recupero degli aiuti illegali versati dall'Ente greco per il cotone.

eurovoc_concepts:
Greece
common agricultural policy
control of State aid
cotton

text: C 53 E/106 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1224/00 di Antonios Trakatellis (PPE-DE) e Ioannis Averoff (PPE-DE) alla Commissione (14 aprile 2000) Oggetto: Decisione della Commissione in merito al recupero degli aiuti illegali versati dall(cid:146)Ente greco per il cotone Stando alla decisione adottata dalla Commissione nel luglio 1999 e pubblicata nella Gazzetta Ufficiale delle Comunit(cid:224) europee del 10 marzo 2000 (1), la Grecia Ł tenuta a recuperare gli aiuti ricevuti dai cotonicoltori greci mediante i prelievi obbligatori imposti dal 1992 ad oggi dall(cid:146)Ente greco per il cotone. Tali aiuti sono stati finanziati attraverso imposte parafiscali applicate abusivamente ai prodotti importati dagli altri Stati membri dell(cid:146)Unione europea e pari all(cid:146)1 % del prezzo del cotone sgranato. 1. PoichØ l(cid:146)ammontare complessivo degli aiuti in questione non Ł riportato nella comunicazione che accompagna la decisione della Commissione, pu(cid:242) essa riferire qual Ł il totale degli aiuti illegali comprensivi degli interessi che la Grecia deve recuperare dai cotonicoltori? Potrebbe la Grecia, d(cid:146)intesa con la Commissione stessa, aver adottato una disposizione secondo cui gli in materia di assistenza tecnica, formazione e divulgazione di know-how e di ricerca non erano 2. aiuti soggetti alle regole del mercato comune, ma erano conformi alle regole sugli aiuti di Stato? 3. Per quale motivo la Commissione ha atteso cos(cid:236) a lungo per adottare la decisione in parola, nonostante che la Grecia non abbia fatto ricorso alle deroghe in materia di aiuti concessi dagli Stati previste dalle disposizioni di cui all(cid:146)articolo 87, paragrafo 3 del trattato CE che stabilisce che «possono considerarsi compatibili con il mercato comune ((cid:133)) gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo ((cid:133)) di talune regioni economiche»? (1) GU L 63 del 10. 3. 2000, pag. 27. Risposta data dal sig. Fischler a nome della Commissione (31 maggio 2000) 1. Secondo una comunicazione del 21 marzo 2000 delle autorit(cid:224) greche, l(cid:146)importo complessivo dei contributi destinati all(cid:146)organismo greco del cotone a titolo dell(cid:146)articolo 30, paragrafo 3 della legge n. 2040/ 92 sarebbe stato di 366,3 milioni di dracme tra il 1992 e il 1998. Conformemente al testo della decisione definitiva della Commissione, dovevano essere calcolati interessi sul tale importo a partire dalla data di erogazione di detti contributi. 2. Sebbene gli aiuti di Stato menzionati potrebbero considerarsi, per loro natura, compatibili con il mercato comunitario, essi sono finanziati tramite una tassa parafiscale riscossa anche sui prodotti importati da altri Stati membri e ci(cid:242) non Ł compatibile con la politica in materia di tasse parafiscali seguita dalla Commissione. Inoltre le tasse sono contrarie all(cid:146)Atto di adesione della Grecia che proibisce qualsiasi misura restrittiva in materia di importazione di cotone dai paesi terzi. A tale incompatibilit(cid:224) si potrebbe rimediare modificando il sistema di finanziamento dell(cid:146)organismo greco del cotone e rimborsando le tasse percepite irregolarmente. Il fatto che la Grecia non abbia invocato l(cid:146)eccezione prevista dall(cid:146)articolo 87 (ex articolo 92), 3. lettera c) del trattato CE non Ł legato al tempo necessario per prendere una decisione paragrafo 3, definitiva sulla pratica. A tale riguardo, conviene ricordare che detta pratica Ł stata oggetto di una procedura di infrazione (articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE) riguardante la compatibilit(cid:224) delle tasse parafiscali con l(cid:146)organizzazione comune del mercato del cotone. Solo dopo l(cid:146)archiviazione della pratica la Commissione ha potuto chiudere la medesima sotto il profilo degli aiuti di Stato


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1223/00 von Jannis Sakellariou (PSE) an die Kommission. Anerkennung von französischen Lehrkräften an bayrischen Schulen.

eurovoc_concepts: recognition of vocational training qualifications

text: C 374 E/210 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/248) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1221/00 von Robert Evans (PSE) an die Kommission (10. April 2000) Betrifft: Lebendviehtransporte (cid:129) Nutzung zugelassener Aufenthaltsorte in Italien Die Richtlinie 91/628/EWG (1) des Rates (ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie 95/29/EG des Rates) (2) (cid:252)ber den Schutz von Tieren beim Transport sieht vor, da(cid:223) die Tiere nach einer Transportzeit von 29 Stunden, im Falle von Schafen und Rindern, bzw. von 24 Stunden, im Falle von Schweinen, zum F(cid:252)ttern, Tr(cid:228)nken und Ruhen f(cid:252)r mindestens 24 Stunden entladen werden m(cid:252)ssen. Dieses zwingend vorgeschriebene Entladen, F(cid:252)ttern, Tr(cid:228)nken und Ruhen mu(cid:223) an einem Aufenthaltsort erfolgen, der von dem Mitgliedstaat gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung Nr. 1255/97 (3) des Rates zugelassen wurde. Viele Schweine, Schafe und Rinder werden (cid:252)ber gro(cid:223)e Entfernungen aus anderen Mitgliedstaaten nach Italien transportiert. Welche zugelassenen Aufenthaltsorte werden in der Praxis f(cid:252)r das Entladen, F(cid:252)ttern, Tr(cid:228)nken und Ruhen der Tiere genutzt, die aus anderen Mitgliedstaaten nach Norditalien transportiert und von dort nach S(cid:252)ditalien oder Griechenland weitertransportiert werden? (1) ABl. L 340 vom 11. 12. 1991, S. 17. (2) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 52. (3) ABl. L 174 vom 2. 7. 1997, S. 1. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (4. Mai 2000) In Artikel 3 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1255/97 des Rates vom 25. Juni 1997 zur Festlegung gemeinschaftlicher Kriterien f(cid:252)r Aufenthaltsorte und zur Anpassung des im Anhang der Richtlinie 91/628/ EWG vorgesehenen Transportplans, ge(cid:228)ndert durch Richtlinie 95/29/EG des Rates vom 29. Juni 1995 (cid:252)ber den Schutz von Tieren beim Transport, hei(cid:223)t es: (cid:132)Die Mitgliedstaaten tragen daf(cid:252)r Sorge, da(cid:223) die Aufenthaltsorte von der zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rde des Mitgliedstaats, in dessen Hoheitsgebiet sie liegen, zuge- lassen werden. (cid:147) In Artikel 3 Absatz 1 wird die Zust(cid:228)ndigkeit der Kommission festgelegt: (cid:132)Die zust(cid:228)ndige Beh(cid:246)rde (cid:252)bermittelt der Kommission die Liste der zugelassenen Aufenthaltsorte und unterrichtet sie (cid:252)ber eventuelle Aktualisierungen der Liste. Die Kommission gibt diese Informationen im Rahmen des St(cid:228)ndigen Veterin(cid:228)rausschusses an die anderen Mitgliedstaaten weiter. (cid:147) Um diese Liste in der (cid:214)ffentlichkeit und insbesondere bei Nichtregierungsorganisationen wie Verkehrs- unternehmen und Tierschutzorganisationen besser zu verbreiten, macht die Kommission die Liste der Aufenthaltsorte au(cid:223)erdem (cid:252)ber folgende Internetadresse zug(cid:228)nglich: http://forum. europa. eu. int/Public/irc/dg6/vets/info/data/stagpt/stagpt. htm Was die Tiertransporte nach Griechenland oder S(cid:252)ditalien betrifft, so wurden in der letzten aktualisierten Liste vom 31. M(cid:228)rz 2000 sieben Aufenthaltsorte in Italien angegeben. Der letzte von den italienischen Beh(cid:246)rden angegebene Aufenthaltsort befindet sich in der Provinz Bari (Region Apulien) auf der Haupt- strecke f(cid:252)r den Transport von Schafen nach Griechenland. Ein weiterer italienischer Aufenthaltsort liegt in der Provinz Rom (Region Latium) auf einer der Hauptstrecken nach S(cid:252)ditalien. Die Kommission wird die Entwicklung des Netzes der Aufenthaltsorte auf dem Gebiet der Gemeinschaft mit besonderer Aufmerksamkeit verfolgen. (2000/C 374 E/249) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1223/00 von Jannis Sakellariou (PSE) an die Kommission (14. April 2000) Betrifft: Anerkennung von franz(cid:246)sischen Lehrkr(cid:228)ften an bayrischen Schulen Eine Franz(cid:246)sin mit einer Ausbildung als Gymnasiallehrerin mit der F(cid:228)cherkombination Deutsch und Franz(cid:246)sisch (Abschlu(cid:223) CAPES) und 10j(cid:228)hriger Berufserfahrung in einer franz(cid:246)sischen Schule mu(cid:223), um als 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/211 Lehrerin an einer bayrischen Schule anerkannt zu werden, zun(cid:228)chst das (cid:132)Gro(cid:223)e Deutsche Sprachdiplom(cid:147) mit der Note (cid:132)sehr gut(cid:147) abschlie(cid:223)en und anschlie(cid:223)end (cid:129) nach Feststellung weiterer bestehender Defizite im Vergleich zur bestehenden Lehramtspr(cid:252)fungsordnung (cid:129) zus(cid:228)tzliche Eignungspr(cid:252)fungen bzw. Anpassungs- lehrg(cid:228)nge absolvieren. 1. Wie beurteilt die Kommission diese Qulifikationsnachweise (Gro(cid:223)es Deutsches Sprachdiplom, Eig- nungspr(cid:252)fungen, Anpassungslehrg(cid:228)nge) vor dem Hintergrund des Nichtdiskriminierungsgebotes von EU- B(cid:252)rgern und des Grundsatzes des (cid:132)Freien Personenverkehrs(cid:147)? 2. Werden (cid:129) in Anerkennung der Tatsache, da(cid:223) gem(cid:228)(cid:223) dem Subsidiarit(cid:228)tsprinzip, der Bereich Erzie- hung Angelegenheit der Mitgliedstaaten bzw. der L(cid:228)nder ist (cid:129) diese oben erw(cid:228)hnten Prinzipien nicht dadurch unterlaufen, da(cid:223) die Anforderungen f(cid:252)r eine Anerkennung derma(cid:223)en hoch gesteckt werden, da(cid:223) eine Berufsaus(cid:252)bung als Lehrer in einem anderen EU-Mitgliedstaat faktisch unm(cid:246)glich gemacht wird? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (18. Mai 2000) F(cid:252)r die Anerkennung der Qualifikationsnachweise f(cid:252)r Lehrberufe gilt die Richtlinie 89/48/EWG des Rates vom 21. Dezember 1988 (cid:252)ber eine allgemeine Regelung zur Anerkennung der Hochschuldiplome, die eine mindestens dreij(cid:228)hrige Berufsausbildung abschlie(cid:223)en (1). Diese Richtlinie legt fest, da(cid:223) Angeh(cid:246)rigen eines Mitgliedstaates das Recht zusteht, einen Beruf in einem anderen Mitgliedstaat auszu(cid:252)ben, f(cid:252)r den sie in ihrem Herkunftsmitgliedstaat voll qualifiziert sind. Die Richtlinie harmonisiert nicht die Ausbildungsg(cid:228)nge, die in den einzelnen Mitgliedstaaten f(cid:252)r den Berufszugang vorausgesetzt werden. Aus diesem Grund sieht Artikel 4 der Richtlinie vor, da(cid:223) der Aufnahmestaat von dem Migranten eine ausgleichende Ma(cid:223)nahme verlangen kann (d. h. einen Anpassungslehrgang oder eine Eignungspr(cid:252)fung je nach Wunsch des Migranten), falls das Ausbildungsniveau des Migranten wesentlich von den Anforderungen im Aufnahme- staat abweicht. Daher d(cid:252)rfen die Beh(cid:246)rden in Bayern von dem Inhaber einer Lehrbef(cid:228)higung, die in einem anderen Mitgliedstaat erworben wurde, einen Anpassungslehrgang oder eine Eignungspr(cid:252)fung verlangen, um etwaige ausbildungsbezogene Schw(cid:228)chen auszugleichen, die gegen(cid:252)ber dem in Bayern geforderten Niveau festgestellt werden. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 3 Absatz 1 der Verordnung (EWG) des Rates 1612/68 vom 15. Oktober 1968 (cid:252)ber die Freiz(cid:252)gigkeit der Arbeitnehmer innerhalb der Gemeinschaft (2) sind Sprachtests mit dem Gemeinschafts- recht vereinbar, wenn die zu bekleidende Stelle dies erfordert. Der Gerichtshof hat festgestellt, da(cid:223) die Planstelle eines Dozenten an einer (cid:246)ffentlichen Berufsbildungseinrichtung eine Stelle ist, deren Besonderheit es im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 der genannten Verordnung rechtfertigt, Sprachkenntnisse zu verlangen, sofern dieses Verlangen verh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ig und ohne Diskriminierung durchgef(cid:252)hrt wird (Urteil vom 28. November 1989, Rechtssache C-379/87). Die Kommission ist der Ansicht, da(cid:223) die bayrischen Vorschriften diese Grunds(cid:228)tze nicht verletzen, denn danach kann die zust(cid:228)ndige Beh(cid:246)rde neben dem (cid:132)Gro(cid:223)en deutschen Sprachdiplom(cid:147) auch andere Nachweise der Sprachkenntnisse zulassen. Nach den Erkenntnissen der Kommission verlangen die Beh(cid:246)rden in Bayern das (cid:132)Gro(cid:223)e deutsche Sprachdiplom(cid:147) nur, wenn der Migrant nicht auf anderem Wege nachweisen kann, das er (cid:252)ber die n(cid:246)tigen Sprach- kenntnisse verf(cid:252)gt, um in den F(cid:228)chern zu unterrichten, f(cid:252)r die eine Zulassung beantragt wurde. (1) ABl. L 19 vom 24. 1. 1989. (2) ABl. L 257 vom 19. 10. 1968. (2000/C 374 E/250) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1234/00 von Karin Scheele (PSE) an die Kommission (10. April 2000) Betrifft: Weichmacher Diethylhexyladipat in PVC Im (cid:246)sterreichischen Lebensmitteleinzelhandel ist es (cid:252)blich, Lebensmittel, wie zum Beispiel portionierten K(cid:228)se, in Frischhaltefolien (z. B. aus PVC) zu verpacken und zur Selbstbedienung anzubieten. Diese PVC-


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1255/00 von Armando Cossutta (GUE/NGL) an die Kommission. In Kuwait City festgehaltene minderjährige Italienerin.

eurovoc_concepts:
Italy
Kuwait
child protection
common foreign and security policy
custody

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/213 (2000/C 374 E/251) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1235/00 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (10. April 2000) Betrifft: Bristol Austria (cid:129) Dipl. Ing. K. J. Madden gegen Pfeifer Ges. m. b. H (cid:132)Bristol Austria (cid:129) Dipl. Ing. K. J. Madden(cid:147) ist ein kleines Unternehmen, das unter dem Namen des Eigent(cid:252)mers eingetragen ist: Herrn Kan J. Madden. Dieses Unternehmen ist eine Beraterfirma f(cid:252)r britische Firmen, die nach Mitteleuropa exportieren m(cid:246)chten, um steht in Gesch(cid:228)ftsverbindung insbesondere mit (cid:132)Bristol Uniforms Ltd. (cid:147), einem Unternehmen, das Feuerwehruniformen an die (cid:246)sterreichische Feuerwehr liefert. Das Unternehmen von Herrn Madden hat folgende Website-Adresse: (cid:132)bristol-austria. com(cid:147). Ein (cid:246)sterreichischer Hersteller, die Firma Pfeifer Ges. m. b. H. , gefordert, da(cid:223) das Unternehmen von Herrn Madden seine Website-Adresse von (cid:132)bristol-austria. com(cid:147) dahingehend (cid:228)ndert, da(cid:223) das Wort (cid:132)Austria(cid:147) nicht mehr erscheint. Das Unternehmen von Herrn Madden hat Zeit bis zum 6. April, dieser Aufforderung nachzukommen oder Einspruch einzulegen. Dennoch enth(cid:228)lt die Website-Adresse keinen Hinweis darauf, da(cid:223) es sich bei dem Unternehmen um etwas Anderes als eine Privatfirma handelt. Pfeifer besitzt praktisch ein Monopol in (cid:214)sterreich, da es sich hierbei um einen der beiden (cid:246)sterreichischen Hersteller von Brandschutzkleidung handelt. 1997 wurde das Unternehmen vom (cid:214)sterreichischen Feuer- wehrverband wegen unzul(cid:228)ssiger Verwendung eines eingetragenen Logos des Verbands in Verbindung mit dem Namen einer Tochtergesellschaft verklagt, und k(cid:252)rzlich hat das Unternehmen einen neuen Brand- schutzmantel auf den europ(cid:228)ischen Markt gebracht, bei dem sich nach ausgiebigen Tests durch BTTG (wichtigste britische Testeinrichtung) und zwei gesonderte deutsche Testeinrichtungen herausstellte, da(cid:223) er um 32 % unter der erforderlichen Norm lag. Kann die Kommission diese Angelegenheit pr(cid:252)fen und entscheiden, ob das Unternehmen Pfeifer Ges. m. b. H. unzul(cid:228)ssig gehandelt hat, als es versuchte, das Unternehmen von Herrn Madden zur ˜nderung seiner Website-Adresse zu zwingen? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (12. Mai 2000) Den mitgeteilten Informationen zufolge steht die Frage des Herrn Abgeordneten im Zusammenhang mit einer Auseinandersetzung (cid:252)ber einen Bereichsnamen innerhalb des Bereichsnamens oberster Stufe (cid:132). COM(cid:147). F(cid:252)r die Registrierung von Namen im Bereich (cid:132). COM(cid:147) ist die Firma Network Solutions Inc. (NSI) zust(cid:228)ndig. Die Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) hat ein einheitliches Verfahren zur Beilegung von Streitigkeiten geschaffen; es ist auf alle markenbezogenen Streitigkeiten anwendbar, die sich aus einer Registrierung in (cid:132). COM(cid:147) ergeben. Die Politik von ICANN sieht vor, da(cid:223) die meisten markenbezogenen Streitigkeiten wegen bestimmter Bereichsnamen durch Vereinbarung, Schiedsspruch oder vor Gericht gel(cid:246)st werden m(cid:252)ssen, bevor eine Registrierungsstelle einen Bereichsnamen l(cid:246)scht, suspendiert oder transferiert (siehe http://www. icann. org/ udrp/udrp. htm). Streitigkeiten, die aus mi(cid:223)br(cid:228)uchlicher Registrierung von Bereichsnamen entstehen (z. B. bei (cid:132)Cybersquatting(cid:147)), lassen sich ggf. durch administrative Schnellverfahren beilegen, die der Inhaber der Markenrechte dadurch in Gang setzen kann, da(cid:223) er eine Beschwerde bei einer zugelassenen Streitbeile- gungsstelle einreicht. Die Kommission ist in derartigen F(cid:228)llen nicht entscheidungsbefugt. Der Bewohner des Wahlkreises des Herrn Abgeordneten m(cid:252)(cid:223)te sich daher von einem Experten oder einer Expertin des Sachgebiets juristisch beraten lassen. (2000/C 374 E/252) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1255/00 von Armando Cossutta (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: In Kuwait City festgehaltene minderj(cid:228)hrige Italienerin (14. April 2000) Erica ist dreizehn Jahre alt und Tochter einer italienischen Mutter und eines (cid:228)gyptischen Vaters. Seit Mitte Januar lebt sie als Fl(cid:252)chtling in der italienischen Botschaft von Kuwait City, wohin sie sich freiwillig und spontan begeben hat, um Hilfe zu erbitten. Das M(cid:228)dchen, das aufgrund des Scheidungsurteils dem C 374 E/214 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 Vater zugesprochen worden ist, findet es unertr(cid:228)glich, mit diesem in islamischer Umgebung in einem Land zu leben, das bekannterma(cid:223)en viele der Rechte, die europ(cid:228)ische Frauen f(cid:252)r unver(cid:228)u(cid:223)erlich halten, mit F(cid:252)(cid:223)en tritt. Erica ist italienische Staatsangeh(cid:246)rige und m(cid:246)chte nach Italien zu ihrer Mutter und ihrer Schwester zur(cid:252)ckkehren. Die italienischen Beh(cid:246)rden haben sie unter ihrem Schutz gestellt und lassen ihr, wie vom italienischen Gesetz vorgesehen, jegliche Unterst(cid:252)tzung zukommen. Unterdessen ist es schwierig, sie au(cid:223)er Landes zu schaffen und sie zu ihrer Mutter zur(cid:252)ckzubringen, was ihr Wunsch ist, den sie auch in einem Schreiben an den Pr(cid:228)sidenten der Italienischen Republik, Carlo Azeglio Ciampi, bekr(cid:228)ftigt worden ist. Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission zu treffen, damit ihr Vertreter die italienische Botschaft dabei unterst(cid:252)tzt, den Wunsch von Erica zu erf(cid:252)llen und es ihr zu erm(cid:246)glichen, wieder mit ihrer Mutter in Europa zu leben? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (16. Mai 2000) Die Kommission unterh(cid:228)lt im Kuwait keine Vertretung. Sie ist mit dem von dem Herrn Abgeordneten angesprochenen Fall nicht befa(cid:223)t worden. Dar(cid:252)ber hinaus f(cid:228)llt dieser Fall nicht in die Zust(cid:228)ndigkeit der Kommission, sondern in den Zust(cid:228)ndigkeitsbereich der Mitgliedstaaten, und im vorliegenden Fall in die bilateralen Beziehungen zwischen Italien und Kuwait. Die Kommission ist (cid:252)berzeugt, da(cid:223) es den Beh(cid:246)rden der beiden Staaten gelingen wird, dieses Problem nach den geltenden Gesetzen und im Interesse des jungen M(cid:228)dchens zu l(cid:246)sen. (2000/C 374 E/253) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1268/00 von Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Euro-Arab Management School (19. April 2000) In der Entschlie(cid:223)ung des Europ(cid:228)ischen Parlaments vom 30. M(cid:228)rz 1984 (1) wurde die Gr(cid:252)ndung einer Europ(cid:228)isch-Arabischen Universit(cid:228)t in Spanien im Rahmen des europ(cid:228)isch-arabischen Dialogs vorgesehen, der zwischen der damaligen Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Arabischen Liga geschaffen wurde. Das Projekt zur Gr(cid:252)ndung der Euro-Arab Management School mit Sitz in Granada wurde vom Mittelmeer- Ausschu(cid:223) der Europ(cid:228)ischen Kommission am 21. September 1994 gebilligt. Auf der Europa-Mittelmeer-Konferenz, die im November 1995 in Barcelona stattgefunden hat, wurde auf diese Management School und die bedeutende Rolle, die ihr im Bereich der Berufsausbildung und Bildung zukommt, hingewiesen, so da(cid:223) ihre Bedeutung als Projekt der regionalen Zusammenarbeit im Mittelmeer- raum au(cid:223)er Frage steht. Das Europ(cid:228)ische Parlament bewilligte im Haushaltsplan f(cid:252)r 1999 einen Mittelansatz von 100 000 Euro f(cid:252)r diese Management School (A-3119), die jedoch von der Kommission noch nicht ausgezahlt wurden, sowie eine Mittelbindung in H(cid:246)he von 380 000 Euro als Zuschu(cid:223); die Kommission stattete diese Einrichtung au(cid:223)erdem mit Mitteln in H(cid:246)he von 6 Millionen Euro aus, von denen nur theoretisch die Zinsen aus diesem Kapitalstock verwendet werden k(cid:246)nnen, wobei eine solche Verwendung jedoch aufgrund b(cid:252)rokratischer Probleme nicht m(cid:246)glich ist. 1. Welches sind die Gr(cid:252)nde, die die Verwendung dieser Mittel unm(cid:246)glich machen? 2. Ist sich die Kommission bewu(cid:223)t, da(cid:223) die genannten finanziellen Probleme die Durchf(cid:252)hrung dieses wichtigen Projekts der europ(cid:228)isch-arabischen Zusammenarbeit verhindern k(cid:246)nnen, das in einer Region vorgesehen ist, die f(cid:252)r die Interessen Europas von entscheidender Bedeutung ist, wie dies in zahlreichen Entschlie(cid:223)ungen des Europ(cid:228)ischen Parlaments und Erkl(cid:228)rungen der Kommission und des Rates hervor- gehoben wurde? Verf(cid:252)gt die Kommission (cid:252)ber den politischen Willen, der europ(cid:228)isch-arabischen Management School 3. die gr(cid:246)(cid:223)tm(cid:246)gliche Unterst(cid:252)tzung und finanzielle Hilfe zukommen zu lassen, da es sich um ein Projekt handelt, das sich sehr positiv auf den Erfahrungsaustausch und die Ausbildung von Managern aus der arabischen Welt und Europa auswirken wird? (1) ABl. C 117 vom 30. 4. 1984, S. 165


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1245/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Spoorlijn Turijn-Lyon.

eurovoc_concepts:
Alpine Region
France
Italy
common transport policy
rail transport

text: C 53 E/112 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 Antwoord van de heer Solbes Mira namens de Commissie (12 mei 2000) Het standpunt van de Commissie inzake Zweden(cid:146)s verhouding tot het EG-Verdrag blijft ongewijzigd. Wat de Economische en Monetaire Unie betreft heeft Zweden thans de status van een lidstaat met een derogatie. In het convergentieverslag van 1998 werd voor Zweden en Griekenland geconcludeerd dat zij niet voldeden aan de noodzakelijke voorwaarden voor de invoering van de gemeenschappelijke markt en om die reden werden zij aangemerkt als lidstaten met een derogatie. In mei 2000 wordt een nieuw convergentieverslag voor Zweden en Griekenland gepubliceerd. In artikel 122, lid 2 (ex artikel 109k) van het EG-Verdrag zijn de bepalingen en procedures neergelegd welke moeten worden gevolgd om de situatie van lidstaten met een derogatie opnieuw te onderzoeken. Tenminste om de twee jaar of op verzoek van een lidstaat met een derogatie moeten de Commissie en de Europese Centrale Bank (ECB) nieuwe convergentieverslagen over dergelijke lidstaten opstellen. Twee andere lidstaten, Denemarken en het Verenigd Koninkrijk, nemen nog niet deel aan de euro. Zij onderhandelden opt-out-regelingen v(cid:243)(cid:243)r de goedkeuring van het Verdrag betreffende de Europese Unie (respectievelijk protocollen nr. 26 (ex 12) en 25 (ex 11). Zolang deze lidstaten niet aangeven dat zij deel wensen te nemen aan de derde fase en de gemeenschappelijke munt wensen in te voeren, onderzoekt de Raad niet of zij aan de noodzakelijke voorwaarden voldoen. (2001/C 53 E/142) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1245/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (14 april 2000) Betreft: Spoorlijn Turijn-Lyon Bij schrijven van 21 februari 2000 liet het Directoraat-generaal energie en vervoer van de Commissie in de persoon van de heer Fran(cid:231)ois Lamoureux, directeur, de Secretaris-generaal van het ComitØ ter bevordering van de Europese hoofdspoorlijn Lyon-Turijn-Milaan/Genua-Venetiº-Triºst-Ljubljana, prof. Bruno Bottiglieri, weten volledig in te stemmen met de analyse van de voordelen van het project in termen van capaciteit, veiligheid en betrouwbaarheid. Hoewel de laatste tien jaar door de Gemeenschap meer dan 60 miljoen euro is toegewezen voor de Alpen- doorsteek Turijn-Lyon is de toekomst van dit project echter nog steeds onzeker. Kan de Commissie mededelen welke bemoeienissen worden gedaan om te zorgen dat dit jaar eindelijk een definitief politiek besluit wordt genomen over de volgende uitvoeringsfasen van het project. Kan zij daarbij tevens toelichten wat de verantwoordelijkheid en de betrokkenheid zijn van het bevoegde ministerie, de regio(cid:146)s en lokale overheden in Italiº bij de totstandbrenging van de hoofdspoorlijn Lyon-Turijn-Milaan-Ljubljana? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (25 mei 2000) De Commissie meent dat er op korte termijn naar moet worden gestreefd dat er een politiek besluit wordt genomen over de aanleg van het internationale transalpiene traject zodat de uitvoering van het project Lyon-Turijn-Milaan-Venetiº-Triºst-(Ljubljana) kan worden bespoedigd. Op de Frans-Italiaanse top van 1999 in N(cid:238)mes hebben de twee regeringen zich ertoe verbonden een definitief besluit te nemen betreffende de aanleg van de internationale (cid:132)Mont Cenis(cid:148) tunnel in de herfst van 2000. De Commissie zal beide lidstaten blijven stimuleren om terzake tot een positief besluit te komen en passende plannen voor te leggen betreffende de aangrenzende trajecten Lyon en St Jean-de-Maurienne aan Franse zijde en het Susa- dal en Turijn aan Italiaanse zijde. Het besluit inzake de tunnel moet op een economisch gezonde basis genomen worden. De Commissie verwacht daarom dat de resultaten van de studies op economisch, technisch en milieugebied van het internationale economische samenwerkingsverband (cid:132)Alpetunnel(cid:148) in de zomer van 2000 tijdig zullen worden ingediend. 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/113 Het is belangrijk niet vooruit te lopen op de definitieve resultaten van de hierboven beschreven studies. De Commissie heeft aan deze studies en aanverwante activiteiten echter steun verleend ervan uitgaande dat de sociaal-economische levensvatbaarheid van het project groot is en dat het aanzienlijk zal bijdragen tot een evenwichtiger verdeling van het alpiene verkeer over de verschillende vervoerwijzen. Dit moet op zijn beurt helpen om de problemen in verband met veiligheid, milieu en congestie waarmee het transalpiene verkeer thans worstelt, te beperken. Wat de ontwikkelingen aan de Italiaanse kant betreft stelt de Commissie met voldoening vast dat de Italiaanse autoriteiten zich ertoe hebben verbonden de werkzaamheden op de belangrijkste trajecten uit te voeren. Meer bepaald zijn zij op het gedeelte Turijn-Triºst (een nieuwe hoofdlijn van 460 km die uit vier sporen zal bestaan) begonnen met de werkzaamheden aan een aantal belangrijke knooppunten en de respectieve aanvoerlijnen. Voor de trajecten Turijn-Milaan en Padova-Mestre wordt verwacht dat de werken in 2000/2001 zullen starten, terwijl de opening ervan rond 2006 is gepland. De Commissie is bereid om, zodra de politieke besluiten terzake zijn genomen, een actieve rol te gaan spelen bij het stimuleren en co(cid:246)rdineren van de besprekingen over de fasering en financiering van de projecten in kwestie, ongeacht of deze besprekingen plaatsvinden op internationaal niveau of tussen de nationale autoriteiten en die op lokaal of regionaal niveau. Wat de financiering van het internationale traject betreft is de Commissie zich er terdege van bewust dat er rekening moet worden gehouden met de door sommige regio(cid:146)s gedane suggesties betreffende het gebruik van publieke/particuliere partnerschappen en de gevolgen van het prijsstellingsbeleid voor infrastructuur op de mogelijke inkomstenbronnen. (2001/C 53 E/143) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1258/00 van Erik Meijer (GUE/NGL) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Be(cid:239)nvloeding patiºnten door de farmaceutische industrie met ongeoorloofde reclame voor recept- geneesmiddelen 1. Is de Commissie op de hoogte van berichten in de Nederlandse pers (dagblad Trouw d. d. 31. 3. 2000), waarin op basis van gegevens van de reclame-inspectie blijkt dat de farmaceutische industrie in Nederland op grote schaal Europese reclameregelgeving voor receptgeneesmiddelen met voeten treedt? 2. Er wordt in de berichten gesproken over (cid:132)enorme misstanden(cid:148), met name door het overtreden van de regels ten aanzien van de rechtstreeks op de consument gerichte receptgeneesmiddelen. Is de Commissie met mij van mening dat deze vorm van reclame met kracht moet worden uitgesloten en bestreden? 3. Als concreet voorbeeld wordt in de berichten genoemd het geneesmiddel Xenical van geneesmidde- lenfabrikant Roche. Is de Commissie bereid een onderzoek in te stellen naar de op de patiºnt gerichte reclamecampagne van dit bedrijf? 4. Is de Commissie bereid te bevorderen dat de regelgeving van de Europese Unie, waarin rechtstreeks op de patiºnt gerichte reclame is verboden en waarin mogelijkheden zijn opgenomen om bedrijven op dit punt aan te pakken, daadwerkelijk wordt geºffectueerd en gehandhaafd? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (14 juni 2000) De Commissie is niet rechtstreeks op de hoogte gebracht van de in de Nederlandse pers gepubliceerde informatie. Richtlijn 92/28/EEG (1) betreffende reclame bepaalt in hoofdstuk II inzake publieksreclame dat deze moet worden verboden voor geneesmiddelen die uitsluitend op recept mogen worden afgeleverd. Het is aan de lidstaten de markt inzake reclame te controleren overeenkomstig de bepalingen van deze richtlijn. Zij stellen ook de sancties vast die in geval van inbreuk moeten worden toegepast