title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1307/00 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen. Nedslagtning af sæler.

text: 20. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/25 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (15. maj 2000) Midlerne fra Sapard (f(cid:230)llesskabsstłtte til fłrtiltr(cid:230)delsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af fłrend planen for udvikling af landdistrikter er blevet godkendt. P(cid:229) landdistrikter) kan ikke frigives, baggrund af det planlagte decentraliserede system til gennemfłrelse af Sapard-programmet er det ogs(cid:229) nłdvendigt at indg(cid:229) bilaterale aftaler, der rummer forpligtelser for b(cid:229)de Polen og F(cid:230)llesskabet. Det er ogs(cid:229) nłdvendigt, at det agentur, der f(cid:229)r til opgave at forest(cid:229) gennemfłrelsen af Sapard-programmet og udbetalingen af Sapard-midlerne, akkrediteres og godkendes af Kommissionen. Udkastet til den plan for udvikling af landdistrikter, som programmet skal baseres p(cid:229), blev forelagt Kommissionen den 6. april 2000. I henhold til R(cid:229)dets forordning har Kommissionen 6 m(cid:229)neder til at godkende denne plan, som m(cid:229) undersłges n(cid:230)rmere, inden den kan accepteres som program. Desuden skal aftalerne samt godkendelsen af udbetalings- og gennemfłrelsesinstansen v(cid:230)re p(cid:229) plads, ikke blot af tekniske og retlige (cid:229)rsager, men ogs(cid:229) med henblik p(cid:229) at sikre F(cid:230)llesskabets budgetmidler. Midlerne fra det strukturpolitiske fłrtiltr(cid:230)delsesinstrument (ISPA) kan kun bevilges til enkeltprojekter, der indgives af Polen, og som godkendes af Kommissionen i samr(cid:229)d med ISPA-forvaltningsudvalget. Den 2. marts 2000 blev der indgivet 11 miljłprojekter til Kommissionen og den 24. marts 2000 blev der indgivet et transportprojekt. N(cid:229)r Kommissionen har vurderet projekterne for at sikre, at de opfylder alle de krav, der er nedf(cid:230)ldet i forordningen, vil de blive forelagt ISPA-forvaltningsudvalget til godkendelse. Der er fastlagt fire młder i udvalget til gennemgang og godkendelse af projekter, idet man inden udgangen af indev(cid:230)rende (cid:229)r sigter mod at have bevilget alle de ISPA-midler, der er til r(cid:229)dighed for Polen, dvs. 348 mio. €. Det fłrste af disse młder i ISPA-forvaltningsudvalget er berammet til 6. juni 2000, og de tre p(cid:229)fłlgende młder er fastsat til juli, august og november 2000. Den 16. februar 2000 godkendte forvaltningsudvalget for ISPA (med f(cid:229) mindre undtagelser) de finansielle regler og procedurer, der skal g(cid:230)lde for ISPA, og disse blev fremsendt til de polske myndigheder umiddelbart derefter. Det vigtigste tiltag lige nu er at f(cid:229) afsluttet og forberedt de prioriterede projekter med henblik p(cid:229) deres forel(cid:230)ggelse for Kommissionen. Dette kr(cid:230)ver ikke noget detaljeret kendskab til finansielle regler og procedurer, da disse aspekter fłrst bliver aktuelle, n(cid:229)r de fłrste projekter er blevet godkendt. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Sapard-midlerne, vil de polske myndigheder v(cid:230)re nłdt til at besvare alle de spłrgsm(cid:229)l, der m(cid:229)tte opst(cid:229) under godkendelsesprocessen vedrłrende planen for udvikling af landdistrikter, inden denne kan accepteres som program. De polske myndigheder skal ogs(cid:229) ratificere de bilaterale aftaler og afslutte arbejdet med at f(cid:229) etableret udbetalings- og gennemfłrelsesagenturet. Udkastet til Kommissionens forordning om fasts(cid:230)ttelse af detaljerede finansielle bestemmelser for en decentraliseret styring af Sapard er for łjeblikket forelagt medlemsstaterne til godkendelse i Forvaltnings- komitØen for Struktur- og Garantifonden for Landbruget. Kommissionen er dog begyndt at oplyse de polske myndigheder systematisk om, hvilket arbejde der skal głres, og har ydet bistand til dem under PHARE-programmet lige siden begyndelsen af 1999. For at midlerne fra ISPA kan blive produktive m(cid:229) man fra polsk side styrke landets gennemfłrelses- kapacitet, s(cid:229) det bliver i stand til at udarbejde velforberedte projekter, der opfylder de vigtigste strategiske behov inden for transport- og miljłsektoren. Der er ogs(cid:229) behov for en styrkelse af forvaltningskapaciteten for de projekter, der finansieres under ISPA. Endvidere er det Kommissionens erfaring fra det sidste (cid:229)rs tid, at der er behov for en strammere koordinering af de forskellige dele af den polske forvaltning, der er ansvarlige for miljłsektoren, is(cid:230)r mellem miljłministeriet og den nationale fond for miljłbeskyttelse. (2001/C 89 E/023) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1307/00 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Nedslagtning af s(cid:230)ler Er det Kommissionen bekendt, at Canada i (cid:229)r har givet tilladelse til, at der m(cid:229) dr(cid:230)bes 275 000 grłnlands- s(cid:230)ler og 10 000 klapmydser? C 89 E/26 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 Er det Kommissionen bekendt, at 22 canadiske videnskabsm(cid:230)nd p(cid:229) det alvorligste har frar(cid:229)det den canadiske regering at lade denne mest omfattende nedslagtning af havpattedyr i verden gennemfłre? Er det Kommissionen bekendt, at isen ud for det łstlige Canada er smeltet tidligere end normalt, hvorved mange s(cid:230)lunger ikke er blevet fłdt i tide og derfor ikke har kunnet die, s(cid:229)ledes at bestanden af ungs(cid:230)ler er langt mindre end forventet? Er det Kommissionen bekendt, at den alt for tidlige smeltning af isen har medfłrt, at j(cid:230)gere fra deres b(cid:229)de har skudt p(cid:229) ungs(cid:230)lerne, hvorved mange anskudte s(cid:230)ler er druknet, og at der derfor er tale om langt flere end 275 000 dłde s(cid:230)ler? Hvad kan Kommissionen głre for at hindre en s(cid:229)dan nedslagtning n(cid:230)ste (cid:229)r? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (15. juni 2000) Som allerede anfłrt i Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-0395/00 fra Dorette Corbey (1), er de canadiske fangstkvoter for grłnlandss(cid:230)ler og klapmydser ikke blevet (cid:230)ndret siden 1996. De konklusioner, der blev draget p(cid:229) et młde i det canadiske undersłgelsesudvalg for havpattedyr i Ottawa den 11. -12. april 2000 med hensyn til grłnlandss(cid:230)lbestandens status, gik ud p(cid:229), at bestanden har v(cid:230)ret stabil siden 1996 og er p(cid:229) sit hłjeste niveau, siden man fłrste gang havde beregninger herover (1960), idet overslaget over bestandens stłrrelse nu er p(cid:229) 5,2 mio. s(cid:230)ler (95 % sandsynlighed for, at det faktiske tal er p(cid:229) mellem 4 og 6,4 mio. ), samt at opt(cid:230)llinger udfłrt fra luften har givet et skłn over den samlede yngelproduktion for grłnlandss(cid:230)lernes vedkommende i det nordvestatlantiske omr(cid:229)de p(cid:229) omtrent Øn million unger i 1999 (mellem 200 000 og 1 200 000). Ungeproduktionen er siden begyndelsen af 1980(cid:146)erne blevet stadig mere stabil. Desuden har Kommissionen m(cid:230)rket sig, at det canadiske fiskeri- og havministerium har givet meddelelse om, at der er blevet nedsat et uafh(cid:230)ngigt panel af videnskabsfolk, som skal vurdere den nuv(cid:230)rende viden om s(cid:230)lpopulationen i Canadas atlantiske del og r(cid:229)dgive om en langsigtet strategi for forvaltningen heraf. Skłnt de fakta, det (cid:230)rede medlem henviser til for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r dette (cid:229)rs isforhold, er beklagelige, skulle dette dog ikke indeb(cid:230)re nogen bevaringsm(cid:230)ssig trussel mod denne art. Fłlgelig er Kommissionen af den anskuelse, at der, bortset fra en streng gennemfłrelse af R(cid:229)dets direktiv 83/129/E(cid:216)F af 28. marts 1983 om indfłrsel i medlemsstaterne af visse s(cid:230)lungeskind og varer heraf (2), ikke er grund til indgreb fra F(cid:230)lles- skabets side. (1) EFT C 330 E af 21. 11. 2000, s. 150. (2) EFT L 91 af 9. 4. 1983. (2001/C 89 E/024) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1329/00 af Marielle De Sarnez (PPE-DE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Hj(cid:230)lp til de franske departementer, der har v(cid:230)ret hjemsłgt af orkaner Som fłlge af de voldsomme orkaner, der ramte Frankrig i slutningen af december 1999, har flere katastroferamte departementer m(cid:229)ttet udbetale betydelige belłb til genopbygning af beskadigede infra- strukturer, skłnt en stor del d(cid:230)kkedes af forsikringerne. Kunne Kommissionen tage hensyn til disse katastroferamte departementer og omr(cid:229)der, n(cid:229)r det n(cid:230)ste gang skal afgłres, hvilke franske omr(cid:229)der, der kan modtage stłtte fra strukturfondene? Ville det i łvrigt ikke v(cid:230)re muligt at genindfłre budgetposten »hj(cid:230)lp til ofre for naturkatastrofer«?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1208/00 från Anna Karamanou (PSE) till rådet. Åtal mot 13 iranier av judisk tro i Iran.

eurovoc_concepts:
Iran
Jew
espionage
human rights
legal hearing
right to justice
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 13. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 81 E/21 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 2000) Kommissionen vill p(cid:229)peka att den inte har tillg(cid:229)ng till vare sig den lagstiftning eller det dokument som parlamentsledamoten n(cid:228)mner. Varken r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt, eller r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter, utesluter m(cid:246)jligheten att utvinna mineralr(cid:229)varor i omr(cid:229)den som skyddas i nationell lagstiftning. Om r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG (cid:228)r till(cid:228)mpligt g(cid:228)ller emellertid s(cid:228)rskilda krav, t. ex. att en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning skall genomf(cid:246)ras och att allm(cid:228)nheten skall ta del i besluts- fattandet. Om p(cid:229)verkan p(cid:229) omr(cid:229)dena (cid:228)r betydande m(cid:229)ste projektets milj(cid:246)konsekvenser identifieras och bed(cid:246)mas, och resultaten av denna bed(cid:246)mning m(cid:229)ste sedan beaktas vid beslutsfattandet. Vad g(cid:228)ller r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG (cid:228)r det v(cid:228)rt att notera att detta direktiv i f(cid:246)rsta hand g(cid:228)ller omr(cid:229)den som ing(cid:229)r i Natura 2000-n(cid:228)tet. Om ett s(cid:229)dant omr(cid:229)de p(cid:229)verkas skall det i varje enskilt fall bed(cid:246)mas huruvida kraven i r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG skall uppfyllas, s(cid:228)rskilt kraven i artikel 6 (t. ex. en bed(cid:246)mning av hur omr(cid:229)det p(cid:229)verkas och avsaknad av alternativa l(cid:246)sningar). I dessa Natura 2000-omr(cid:229)den m(cid:229)ste det finnas ett tillr(cid:228)ckligt antal livsmilj(cid:246)typer enligt bilaga 1 till direktivet. Betr(cid:228)ffande det dokument som parlamentsledamoten n(cid:228)mner, kan s(cid:228)gas att en best(cid:228)mmelse som inneb(cid:228)r att ett generellt tillst(cid:229)nd beviljas f(cid:246)r gr(cid:228)vning i Natura 2000-omr(cid:229)den inte f(cid:246)refaller vara f(cid:246)renlig med de str(cid:228)nga kraven i artikel 6 i direktivet, om det enda villkor som st(cid:228)lls (cid:228)r att kompensations(cid:229)tg(cid:228)rder skall vidtas. Kommissionen kan i nul(cid:228)get parlamentsledamoten att tillhandah(cid:229)lla n(cid:246)dv(cid:228)ndig information. inte kommentera parlamentsledamotens fr(cid:229)gor mer ing(cid:229)ende utan ber (2001/C 81 E/022) SKRIFTLIG FR¯GA E-1208/00 fr(cid:229)n Anna Karamanou (PSE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: ¯tal mot 13 iranier av judisk tro i Iran Sedan ungef(cid:228)r ett (cid:229)r tillbaka sitter 13 iranier av judisk tro i f(cid:228)ngsligt f(cid:246)rvar utan att ha d(cid:246)mts. De (cid:228)r misst(cid:228)nkta f(cid:246)r spionage och uts(cid:228)tts dagligen f(cid:246)r om(cid:228)nsklig och f(cid:246)rnedrande behandling. Enligt senaste rapporter har de flesta av dem inte till(cid:229)tits att v(cid:228)lja vilka advokater som skall f(cid:246)rsvara dem i r(cid:228)tteg(cid:229)ngen som planeras till den 13 april. Kan r(cid:229)det, mot bakgrund av den (cid:148)kritiska dialog(cid:148) som inletts mellan Europeiska unionen och Iran, meddela vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den har f(cid:246)r avsikt att vidta f(cid:246)r att se till att dessa personer ges en r(cid:228)ttvis och (cid:246)ppen r(cid:228)tteg(cid:229)ng och r(cid:228)tt att v(cid:228)lja sina f(cid:246)rsvarsadvokater? (2001/C 81 E/023) SKRIFTLIG FR¯GA E-1250/00 fr(cid:229)n Alejandro Cercas (PSE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: R(cid:228)ttsliga garantier och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r en grupp judiska medborgare i Iran Vid flera tillf(cid:228)llen har Europaparlamentet (resolutionen som antogs i september 1999) och media tagit upp riskerna f(cid:246)r att en grupp iranska judar som anklagas f(cid:246)r spionage kan st(cid:228)llas inf(cid:246)r r(cid:228)tta och eventuellt d(cid:246)mas till d(cid:246)den. Kan r(cid:229)det informera om de (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits eller initiativ som r(cid:229)det kan (cid:246)verv(cid:228)ga att vidta f(cid:246)r att garantera respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och framf(cid:246)r allt en r(cid:228)ttvis r(cid:228)tteg(cid:229)ng f(cid:246)r dessa medborgare?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1299/00 apresentada por Charles Tannock (PPE-DE) ao Conselho. Capacidade do Conselho para responder tempestivamente às perguntas dos deputados.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
written question

text: C 46 E/166 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (15 de Junho de 2000) O objectivo da Comissªo nªo Ø aumentar a crueldade para com os animais. Pelo contrÆrio, a Comissªo continua a esfor(cid:231)ar-se por reduzir o sofrimento infligido aos animais durante os testes, o nœmero de testes e, na medida do poss(cid:237)vel e o mais brevemente, a supressªo do sofrimento dos animais, que Ø tambØm o objectivo da Directiva 86/609/CEE relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais utilizados para fins experimentais e outros fins cient(cid:237)ficos (1). No (cid:226)mbito da proposta de sØtima modifica(cid:231)ªo, a Comissªo teve em conta este objectivo. Com efeito, esta proposta estabelece a proibi(cid:231)ªo definitiva na Europa de realizar experiŒncias em animais, tanto para os produtos cosmØticos acabados como para os seus ingredientes. AlØm disso, uma vez que o desenvolvi- mento de mØtodos que substituam a experimenta(cid:231)ªo animal constitui a solu(cid:231)ªo para este problema, a Comissªo prossegue os esfor(cid:231)os de desenvolvimento de mØtodos alternativos, pretendendo tornar a sua utiliza(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria logo que forem validados cientificamente a n(cid:237)vel comunitÆrio. Por outro lado, a Comissªo vai procurar obter rapidamente a aceita(cid:231)ªo dos mØtodos alternativos pela Organiza(cid:231)ªo de Coopera(cid:231)ªo e Desenvolvimento Econ(cid:243)micos, permitindo assim a sua utiliza(cid:231)ªo a n(cid:237)vel mundial. Relativamente aos contactos que tiveram lugar, no (cid:226)mbito de prepara(cid:231)ªo desta proposta, a Comissªo consultou todas as partes interessadas pelo tema das experiŒncias em animais, incluindo os grupos de defesa dos animais. (1) JO L 358 de 8. 12. 1986. (2001/C 46 E/191) PERGUNTA ESCRITA E-1299/00 apresentada por Charles Tannock (PPE-DE) ao Conselho (27 de Abril de 2000) Objecto: Capacidade do Conselho para responder tempestivamente (cid:224)s perguntas dos deputados PoderÆ o Conselho informar por que motivo nªo foi recebida, atØ 4 de Fevereiro de 2000, qualquer resposta em relativa 5 de Novembro de 1999 e que deveria ter sido respondida em Dezembro)? (cid:224) pergunta (P-2219/99, apresentada a debates fiscalidade escrita sobre (2001/C 46 E/192) PERGUNTA ESCRITA E-1300/00 apresentada por Charles Tannock (PPE-DE) ao Conselho (27 de Abril de 2000) Objecto: Solu(cid:231)ıes para a frequente incapacidade do Conselho em responder tempestivamente a perguntas dos deputados PoderÆ o Conselho informar se a lentidªo na resposta por parte de determinados Estados-membros Ø responsÆvel pela frequente incapacidade do Conselho em responder tempestivamente a perguntas dos deputados? Em caso afirmativo, foi considerado o estabelecimento de um limite temporal para a apresenta(cid:231)ªo de objec(cid:231)ıes dos Estados-membros aos projectos de resposta, de modo a que as respostas possam ser fornecidas aos Membros do Parlamento dentro do calendÆrio previsto?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1312/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione. Omnipaque/Iohexol e aracnoidite.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
drug surveillance

text: 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/125 invitandola a ripresentare la sua a copertura delle spese solo molto tempo dopo la manifestazione, domanda per ottenerne il pagamento. Non avendo ricevuto alcuna risposta dalla Commissione dopo ulteriori quattro mesi, la Societ(cid:224) in questione si Ł rivolta direttamente alla Direzione generale competente, dove una funzionaria le ha comunicato di non avere sufficiente personale per emettere l(cid:146)assegno, nØ l(cid:146)autorit(cid:224) per designare qualcuno a farlo. Pu(cid:242) la Commissione verificare questo episodio e successivamente indicare quali provvedimenti intende adottare per migliorare l(cid:146)efficienza della sua struttura preposta alla concessione delle sovvenzioni per i gemellaggi? Risposta del Commissario Reding a nome della Commissione (9 giugno 2000) La Commissione riconosce di non aver risposto entro termini ragionevoli. Tuttavia, sovvenzione al richiedente. fra i motivi del ritardo sono state le difficolt(cid:224) di natura tecnica nel trasferimento della Il numero di conto bacario comunicato da Dorchester non era adatto al pagamento elettronico. Pertanto la procedura Ł stata seguita rivolgendosi ad un(cid:146)altra banca, il che ha comportato un ulteriore ritardo. Attualmente la Commissione Ł lieta di comunicare all(cid:146)onorevole perlamentare che il pagamento Ł stato effettuato. (2001/C 53 E/159) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1312/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Omnipaque/Iohexol e aracnoidite L(cid:146)Omnipaque (chiamato anche Iohexol) Ł un mezzo di contrasto che viene iniettato al paziente per consentire ai medici di eseguire una mielografia. Questa sostanza provoca l(cid:146)aracnoidite, una malattia progressiva, debilitante ed estremamente dolorosa. I sintomi si manifestano solo dopo molto tempo, per cui molti pazienti non li ricollegano piø all(cid:146)originario mezzo di contrasto e a molti viene addirittura erroneamente diagnosticata un(cid:146)artrite. Nel 1997/98 il Senatore Traficant ha presentato alla Camera dei rappresentanti statunitense un progetto di legge inteso a vietare questo mezzo di contrasto, sostenendo che era stato accertato che esso provoca l(cid:146)aracnoidite. Pu(cid:242) la Commissione comunicare se dispone d(cid:146)informazioni su altri casi riguardanti gli effetti postumi della sostanza in questione? Pu(cid:242) la Commissione inoltre precisare quali ricerche ha eventualmente effettuato su questo mezzo di contrasto e i suoi effetti postumi? In caso negativo, Ł la Commissione disposta ad effettuare prossimamente uno studio su questa sostanza? Risposta data dal sig. Liikanen a nome della Commissione (8 giugno 2000) L(cid:146)omnipaque Ł un medicinale la cui sostanza attiva Ł lo iohexol. Si tratta di un mezzo di contrasto a base di iodio, utilizzato in vari esami radiologici. Le autorizzazioni di immissione nel mercato di tale medicinale sono state rilasciate dalle autorit(cid:224) nazionali, che sono i conseguenza responsabili del monitoraggio e segnatamente della farmacovigilanza. C 53 E/126 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 La normativa farmaceutica relativa alla farmacovigilanza prevede infatti che siano notificati alle autorit(cid:224) competenti gli effetti collaterali dei farmaci. La Commissione non Ł competente per i farmaci autorizzati dalle autorit(cid:224) nazionali, eccezion fatta per i casi contemplati dalla direttiva 75/319/CEE del Consiglio, del 20 maggio 1975, concernente il ravvicina- mento delle disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative relative alle specialit(cid:224) medicinali (1) quando sia stata avviata una procedura di ricorso, che, dopo valutazione e parere del comitato scientifico dell(cid:146)Agenzia europea per la valutazione dei medicinali, d(cid:224) adito ad una decisione della Commissione. L(cid:146)Agenzia non Ł stata ancora adita per il farmaco in oggetto. L(cid:146)interrogazione dell(cid:146)onorevole parlamentare sar(cid:224) per(cid:242) comunicata all(cid:146)Agenzia. (1) GU L 147 del 9. 6. 1975. (2001/C 53 E/160) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1320/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Programma europeo?latte alle scuole(cid:146) latte alle scuole Ł sovvenzionata nella sua totalit(cid:224) dall(cid:146)Unione europea. La Commissione intende modificare drasticamente il programma europeo «latte alle scuole». Per ora la In futuro tale cessione di finanziamento sar(cid:224) ridotto della met(cid:224). La met(cid:224) restante dovr(cid:224) essere finanziata dagli Stati membri, ma Ł possibile che venga accollata ai produttori di latte e/o all(cid:146)industria lattiero-casearia. Tale drastica proposta incontra parecchia resistenza, tra l(cid:146)altro a causa dell(cid:146)impatto negativo sul consumo del latte. Su quali argomenti si basa la Commissione per dimezzare la sovvenzione del programma «latte alle 1. scuole»? La Commissione ha effettuato uno studio approfondito sull(cid:146)impatto della sua proposta sul consumo 2. di latte nelle scuole? a) b) In caso negativo, come mai, e intende ancora la Commissione svolgere uno studio, dato il probabile impatto negativo sul consumo del latte? In caso affermativo, quali sono gli effetti attesi e quali conclusioni trae la Commissione dai risultati di tale studio? Non ritiene la Commissione che sia piø opportuno mantenere il 3. programma «latte alle scuole», considerati i positivi effetti del latte sulla salute? finanziamento integrale del a) In caso negativo, come mai la Commissione si ostina a presentare la sua proposta di dimezzare la sovvenzione, nonostante gli effetti positivi del latte sulla salute? b) In caso affermativo, il programma «latte alle scuole» sar(cid:224) finanziato stabilmente dall(cid:146)Unione europea? Risposta data dal sig. Fischler a nome della Commissione (7 giugno 2000) 1. In primo luogo la Commissione desidera precisare che in base alla proposta di regolamento del Consiglio, del 10 dicembre 1999, che modifica il regolamento (CE) n. 1255/1999 relativo all(cid:146)organizza- zione comune dei mercati del settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1), la riduzione del contributo comunitario dovrebbe essere ampiamente compensata da una sovvenzione nazionale obbligatoria, di modo che l(cid:146)importo dell(cid:146)aiuto globale verrebbe maggiorato di una percentuale compresa tra il 95 ed il 100 % del prezzo indicativo del latte. Per quanto riguarda le argomentazioni dettagliate che giustificano la sua proposta, la Commissione rimanda alla relazione che la accompagna


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CE) nº 1255/1999 por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la leche y de los productos lácteos»

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
child
educational institution
health policy
milk

text: C 168/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 2000 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CE) no 1255/1999 por el que se establece la organizacio´ n comu´ n de mercados en el sector de la leche y de los productos la´cteos» (2000/C 168/05) El 24 de enero de 2000, de conformidad con el artı´culo 37 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´ n de Agricultura, Desarrollo Rural y Medio Ambiente, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 19 de abril de 2000 (ponente: Sr. Kienle). En su 372o Pleno (sesio´ n del 27 de abril de 2000), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 78 votos a favor, 2 votos en contra y 3 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´ n 1. 1. Desde hace dieciséis an˜ os se concede una ayuda comunitaria con el fin de estimular el consumo de leche entre los nin˜ os y los jo´ venes. Los alumnos que se benefician de esta reglamentacio´ n reciben diariamente 1/4 de litro de leche subvencionada. Para costear esta medida, la Comunidad ha destinado hasta ahora 96 millones de euros anuales. En la propuesta presentada ahora, la Comisio´ n Europea 1. 2. reconsidera su intencio´ n inicial de suprimir la ayuda comunita- ria al programa de suministro de leche a las escuelas. Propone, sin embargo, recortar la ayuda comunitaria y prorrogar la reglamentacio´ n con una participacio´ n del 50 % a cargo de la Comunidad y del 50 % a cargo de los Estados miembros. La contribucio´ n de la UE se reducirı´a a 48 millones EUR. 2. Observaciones 2. 1. El Comité considera que en el programa de suministro de leche a las escuelas lo que tiene una importancia extraordi- naria son sobre todo los objetivos sanitarios, alimentarios y sociales, ma´s que el de promocio´ n del suministro, toda vez que el montante total del programa representa so´ lo un 0,3 por ciento del suministro total de leche a las centrales lecheras. Bruselas, 27 de abril de 2000. 2. 2. La supresio´ n del programa tendrı´a sin duda como consecuencia la reduccio´ n del suministro de leche a las escuelas y una disminucio´ n de su consumo. Los perjudicados serı´an los nin˜ os y los jo´ venes. El CES observa que muchos nin˜ os van a la escuela sin ningu´ n tipo de desayuno y que este nu´ mero es alarmantemente elevado. El suministro de leche representa para muchos escolares la u´ nica posibilidad de consumirla. 2. 3. El Comité se congratula de que el Consejo de Agricul- tura se haya pronunciado en principio expresamente a favor de mantener el programa de suministro de leche a las escuelas, razo´ n por la cual la Comisio´ n Europea reconsidero´ su intencio´ n inicial de suprimir la ayuda comunitaria. 2. 4. El Comité subraya la extraordinaria importancia que tiene una alimentacio´ n equilibrada en la infancia y en la edad escolar. La leche es uno de los alimentos ma´s valiosos sobre el cual también cabrı´a atraer la atencio´ n de los nin˜ os o de los escolares con ayuda de todas las medidas modernas de distribucio´ n y comercializacio´ n. Adema´s, el Comité considera necesario que se mantenga a precio reducido el suministro de leche a las escuelas en toda la Comunidad. El Comité teme, sin embargo, que la aplicacio´ n de la 2. 5. propuesta de la Comisio´ n lleve en muchos Estados miembros a su supresio´ n y, por ello, pide una solucio´ n que garantice la continuidad del programa de suministro de leche a las escuelas. No conviene en modo alguno que una divergencia polı´tica de principio sobre la cofinanciacio´ n lleve a un juego de tira y afloja en detrimento de nin˜ os y alumnos. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLLI


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo sobre la distribución entre los Estados miembros de las autorizaciones recibidas en virtud de los acuerdos entre la Comunidad Europea y la República de Bulgaria, y entre la Comunidad Europea y la República de Hungría por los que se establecen determinadas condiciones para el transporte de mercancías por carretera y el fomento del transporte combinado»

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European Community
Hungary
carriage of goods
combined transport
road transport

text: 16. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 168/13 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo sobre la distribucio´ n entre los Estados miembros de las autorizaciones recibidas en virtud de los acuerdos entre la Comunidad Europea y la Repu´ blica de Bulgaria, y entre la Comunidad Europea y la Repu´ blica de Hungrı´a por los que se establecen determinadas condiciones para el transporte de mercancı´as por carretera y el fomento del transporte combinado» (2000/C 168/04) El 10 de abril de 2000, de conformidad con el artı´culo 71 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´ n de Transportes, Energı´a, Infraestructuras y Sociedad de la Informacio´ n, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 6 de abril de 2000 (ponente: Sen˜ or Kielman). En su 372o Pleno (sesio´ n del 27 de abril de 2000), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 111 votos a favor, 1 voto en contra y 1 abstencio´ n el presente Dictamen. 1. Introduccio´ n 1. 1. El 7 de diciembre de 1995, el Consejo autorizo´ a la Comisio´ n a negociar uno o varios acuerdos de tra´nsito por carretera con Hungrı´a, Rumania y Bulgaria, con el fin de resolver el problema de las relaciones del transporte de mercancı´as por carretera entre Grecia y los dema´s Estados miembros, en particular mediante el intercambio de autoriza- ciones de tra´nsito. 1. 2. La intencio´ n inicial de la Comisio´ n era la celebracio´ n de un acuerdo multilateral. Los tres paı´ses, sin embargo, prefirieron acuerdos por separado. La vigencia de estos acuer- dos cesara´ automa´ticamente con la adhesio´ n de dichos paı´ses a la Unio´ n Europea. 1. 3. La propuesta de la Comisio´ n se basa en dos propuestas de Decisio´ n del Consejo: una sobre la celebracio´ n, y otra sobre la firma del «Acuerdo entre la Comunidad Europea y la Repu´ blica de Bulgaria por el que se establecen determinadas condiciones para el transporte de mercancı´as por carretera y para el fomento del transporte combinado» (COM(1999) 666 final). El presente Dictamen del Comité, no obstante, se limita a la «Propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo sobre la distribucio´ n entre los Estados miembros de las autorizaciones recibidas en virtud de los acuerdos entre la Comunidad Europea y la Repu´ blica de Bulgaria, y entre la Comunidad Europea y la Repu´ blica de Hungrı´a por los que se establecen determinadas condiciones para el transporte de mercancı´as por carretera y el fomento del transporte combi- nado» (COM(1999) 667 final). 1. 4. La Comisio´ n ha llegado a un acuerdo con la Repu´ blica de Hungrı´a y la Repu´ blica de Bulgaria, pero no por el momento con Rumania. Por esta razo´ n, la propuesta objeto de examen se refiere u´ nicamente a una decisio´ n del Consejo sobre la celebracio´ n de acuerdos con Hungrı´a y Bulgaria. La Comisio´ n esta´ decidida a celebrar también a corto plazo un acuerdo con Rumania, porque, en caso contrario, el valor real de los acuerdos con Hungrı´a y Bulgaria serı´a muy reducido. 1. 5. Dado que las operaciones de transporte realizadas en Europa Oriental han estado sujetas a tasas fiscales y parafiscales elevadas y discriminatorias, en los acuerdos se establece que so´ lo podra´n aplicarse tasas o peajes no discriminatorios en relacio´ n con el uso de las infraestructuras. Las operaciones de transporte en cuanto tales no podra´n estar sujetas a impuestos o grava´menes especiales. 1. 6. En los acuerdos se establece explı´citamente que las autorizaciones en Bulgaria y Hungrı´a so´ lo podra´n ser usadas por vehı´culos que cumplan como mı´nimo con la norma Euro 1. En la Decisio´ n del Consejo relativa a la celebracio´ n de 1. 7. los acuerdos con Hungrı´a y Bulgaria se indica que las 12 500 autorizaciones recibidas anualmente de Hungrı´a y las 13 000 que proporcionara´ Bulgaria se distribuira´n entre los Estados miembros mediante un Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo. La finalidad de la propuesta objeto de examen es, por tanto, distribuir las autorizaciones de tra´nsito entre los Estados miembros. 2. Observaciones generales 2. 1. La Comisio´ n ha inferido de las estadı´sticas de tra´nsito de Hungrı´a las bases de ca´lculo para la distribucio´ n de las autorizaciones de tra´nsito entre los Estados miembros. Dado que, desde el punto de vista de la Unio´ n, el 2. 2. objetivo de las negociaciones es facilitar el tra´nsito por carretera entre Grecia y los dema´s Estados miembros a través de un corredor que discurre por Bulgaria, Rumania y Hungrı´a, las estadı´sticas de tra´nsito hu´ ngaras son las ma´s apropiadas. En efecto, estas estadı´sticas tendrı´an que incluir en principio los viajes con destino en «los dema´s Estados miembros», es decir, cuando el vehı´culo pasa por el corredor completo que discurre por Bulgaria, Rumania y Hungrı´a. Los viajes en que se atraviesa la antigua Repu´ blica Yugoslava de Macedonia y la Repu´ blica Federal de Yugoslavia deben considerarse aparte. C 168/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 2000 Las estadı´sticas de tra´nsito hu´ ngaras disponibles ofre- 2. 3. cen la posibilidad de distinguir entre: — paı´s donde comenzo´ el viaje; y — paı´s de matrı´cula del vehı´culo. 3. 3. La Comisio´ n, adema´s, propone que cada Estado miem- bro reciba 100 autorizaciones con cara´cter fijo (menos del 1 % del total de las disponibles), y distribuir las restantes de manera proporcional al nu´ mero de tra´nsitos efectivamente realizados a través de Hungrı´a en los primeros tres trimestres de 1998. Con arreglo a estos datos es posible distinguir entre: — viajes que comienzan en Grecia; y — viajes realizados por vehı´culos matriculados en cada uno de los Estados miembros. 2. 3. 1. Habida cuenta de que se dispone de estadı´sticas de tra´nsito hu´ ngaras para los tres primeros trimestres de 1998 utilizables para el objetivo pretendido, la Comisio´ n propone emplearlas como base para la distribucio´ n entre los Estados miembros. 3. 3. 1. El Comité considera que, dado que para cuatro Estados miembros no se han registrado viajes de tra´nsito durante los tres primeros trimestres de 1998 y que, adema´s, en el caso de otros seis se han registrado menos de 5 tra´nsitos, el nu´ mero global de 100 autorizaciones propuesto por la Comisio´ n para cada Estado miembro es demasiado alto. El Comité propone reducirlo a 50. Quedan, por tanto, 750 autorizaciones que se pueden distribuir de modo propor- cional al nu´ mero de tra´nsitos efectuados durante los tres primeros trimestres de 1998. El Comité estima que una distribucio´ n de este tipo es ma´s equitativa y se ajusta mejor a la realidad. El Comité considera que, dada la falta de datos 2. 3. 2. estadı´sticos fiables sobre tra´fico de mercancı´as por carretera, la opcio´ n de utilizar las estadı´sticas hu´ ngaras disponibles para los tres primeros trimestres del an˜ o 1998 es la que proporciona la informacio´ n ma´s apropiada. 3. 4. Todo esto quiere decir que el nu´ mero de autorizaciones con cara´cter fijo ha de ser de 750, en vez de las 1 500 propuestas por la Comisio´ n, y que Grecia, adema´s, debe recibir para sus tra´nsitos por Bulgaria 12 109, en lugar de 11 368, y, por Hungrı´a, 11 614 en lugar de 10 874. 2. 3. 3. El Comité, adema´s, sen˜ ala que la participacio´ n de Rumania es esencial para el buen funcionamiento del corredor entre Grecia y los dema´s Estados miembros. En este sentido, por tanto, el Comité pide encarecidamente a la Comisio´ n que prosiga las negociaciones con Rumania y trate de llevarlas a buen término lo antes posible. 3. 4. 1. El Comité estima que este modo de ca´lculo también se ajusta en mayor medida a lo que la propia Comisio´ n escribe en su propuesta de Reglamento, esto es, que «la adjudicacio´ n de autorizaciones debe basarse en criterios que tengan plena- mente en cuenta los flujos de transporte terrestre existentes entre Grecia y los dema´s Estados miembros». 3. Observaciones particulares 3. 1. La Comisio´ n deduce de las estadı´sticas de tra´nsito hu´ ngaras que el nu´ mero total de tra´nsitos de Hungrı´a con origen en Grecia realizados por vehı´culos matriculados en alguno de los Estados miembros durante los primeros tres trimestres de 1998 fue de 6 723. De estos, 6 646, es decir, casi el 99 %, correspondieron a Grecia. No se registraron viajes de vehı´culos matriculados en cuatro Estados miembros, a saber, Espan˜ a, Irlanda, Luxemburgo y Portugal (véase anexo). 3. 2. Basa´ndose en estos datos —provisionales—, la Comi- sio´ n estima que se impone la siguiente observacio´ n: «no se considera oportuno otorgar a Grecia el 99 por 100 de las autorizaciones». El Comité opina que se deben utilizar criterios objetivos para reflejar la realidad. Por tanto, recomienda a la Comisio´ n que acopie lo antes posible informacio´ n ma´s exacta que permita dar una imagen fiable, de tal manera que se aplique a Grecia el mismo trato que a los dema´s Estados miembros. 3. 5. El Comité suscribe el contenido del artı´culo 4 de la propuesta de Reglamento, segu´ n el cual los Estados miembros devolvera´n a la Comisio´ n antes del 15 de septiembre de cada an˜ o las autorizaciones que no vayan a utilizar, con el fin de que otros Estados miembros puedan beneficiarse de ellas. 3. 6. En caso de que la Comisio´ n haga suya la propuesta del Comité de una clave de distribucio´ n ma´s justa, el anexo de la propuesta de Reglamento, en el cual se recoge la distribucio´ n, debera´ ajustarse en consecuencia. 4. Resumen y conclusiones El Comité considera que las estadı´sticas de tra´nsito 4. 1. hu´ ngaras elegidas por la Comisio´ n son una base de ca´lculo justa para proponer una distribucio´ n de las autorizaciones. 16. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 168/15 4. 2. El Comité considera de gran importancia celebrar ra´pidamente un acuerdo con Rumania para que las autorizacio- nes se puedan aprovechar de modo eficaz. 4. 3. Con respecto a la propuesta de distribucio´ n, el Comité sen˜ ala que si del examen de las estadı´sticas utilizadas resulta que un Estado miembro tiene derecho a un alto porcentaje de autorizaciones, éstas deben ser realmente concedidas a dicho Estado miembro. 4. 4. El Comité, por otra parte, no estima deseable —sobre todo teniendo en cuenta el reducido nu´ mero de autorizacio- nes— asignar a cada Estado miembro un nu´ mero fijo de 100 autorizaciones. En efecto, los datos disponibles indican que muchos Estados miembros apenas realizan, o no realizan en absoluto, viajes de tra´nsito por carretera entre Grecia y otros Estados miembros. El Comité considera que un nu´ mero fijo de 50 autorizaciones por Estado miembro es una base suficiente. 4. 5. El Comité suscribe la propuesta de la Comisio´ n de que antes del 15 de septiembre de cada an˜ o se devuelvan a la Comisio´ n las autorizaciones no utilizadas, con el fin de que puedan beneficiarse de ellas otros Estados miembros que las necesiten. Bruselas, 27 de abril de 2000. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI ANEXO al dictamen del Comité Econo´ mico y Social Distribucio´ n de las autorizaciones entre los Estados miembros Las estadı´sticas de tra´nsito hu´ ngaras ma´s recientes de que se dispone hacen referencia a los tres primeros trimestres de 1998. El nu´ mero de tra´nsitos de Hungrı´a con origen en Grecia realizados por vehı´culos matriculados en alguno de los Estados miembros durante los tres primeros trimestres de 1998 fue el siguiente: Paı´s de matrı´cula Nu´ mero de tra´nsitos Bélgica Dinamarca Alemania Grecia Espan˜ a Francia Irlanda Italia Luxemburgo Paı´ses Bajos Austria Portugal Finlandia Suecia Reino Unido 2 6 20 6 646 0 1 0 1 0 29 11 0 1 4 2 Total 6 723


title: PERGUNTA ESCRITA E-1248/00 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) ao Conselho. Passaportes verdes turcos.

eurovoc_concepts:
Türkiye
common foreign and security policy
competence of the Member States
diplomatic protection
illicit trade
organised crime
passport

text: 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/155 (2001/C 46 E/178) PERGUNTA ESCRITA E-1244/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (14 de Abril de 2000) Objecto: Atribui(cid:231)ªo de frequŒncias para antenas de rÆdio por parte do ministØrio competente Os operadores italianos do sector «antenas de rÆdio dedicadas», um sistema de comunica(cid:231)ªo utilizado, inter alia, pela pol(cid:237)cia urbana, pelas prov(cid:237)ncias, pelos guardas florestais e servi(cid:231)os de emergŒncia, queixam-se hÆ muito dos procedimentos confusos e burocrÆticos aplicados pelo MinistØrio italiano das Comunica(cid:231)ıes para a atribui(cid:231)ªo das frequŒncias necessÆrias, que implicam frequentemente esperas de dois ou mais anos. Para alØm da referida ineficÆcia, as taxas das frequŒncias terªo sofrido aumentos para quase o triplo do montante, num sector em que as for(cid:231)as do mercado e a recente liberaliza(cid:231)ªo fizeram, pelo contrÆrio, baixar as tarifas. PoderÆ a Comissªo informar se a legisla(cid:231)ªo italiana pertinente Ø conforme com as regras de concorrŒncia comunitÆrias e se o referido aumento, ocorrido em sintomÆtica concomit(cid:226)ncia com o aparecimento dos telem(cid:243)veis, se prende de algum modo com a constitui(cid:231)ªo, mais ou menos vis(cid:237)vel, de cartØis entre os operadores de telefonia m(cid:243)vel? Resposta dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (8 de Junho de 2000) Efectivamente, os operadores italianos apresentaram uma denœncia (cid:224) Comissªo sobre os prazos processuais e o montantes dos encargos imputados pelo MinistØrio das Comunica(cid:231)ıes italiano para a concessªo das frequŒncias relativas a servi(cid:231)os radiom(cid:243)veis destinados a grupos fechados de utilizadores. A legisla(cid:231)ªo italiana regulamenta de forma diferente os servi(cid:231)os de telecomunica(cid:231)ıes propostos ao pœblico e os propostos a grupos fechados de utilizadores, muito embora a Directiva 90/388/CEE da Comissªo, de 28 de Junho de 1990, relativa (cid:224) concorrŒncia no mercado dos servi(cid:231)os de telecomunica(cid:231)ıes (1), nªo estabele(cid:231)a qualquer distin(cid:231)ªo deste tipo. Por for(cid:231)a desta directiva, os Estados-membros devem tomar as medidas necessÆrias a fim de garantir a qualquer operador o direito de prestar estes servi(cid:231)os de tele- comunica(cid:231)ıes. AlØm disso, a directiva prevŒ que, em caso de disponibilidade de frequŒncias, um Estado- -membro nªo pode recusar proceder (cid:224) sua efecta(cid:231)ªo. Esta obriga(cid:231)ªo Ø tanto mais fÆcil de aplicar no que se refere aos servi(cid:231)os radiom(cid:243)veis de utiliza(cid:231)ªo privada, uma vez que estes servi(cid:231)os nªo requerem, regra geral, a afecta(cid:231)ªo de frequŒncias exclusivas. As Autoridades italianas anunciaram a adop(cid:231)ªo de um regulamento destinado a solucionar as dificuldades actuais que nªo foi, contudo, ainda adoptado. A Comissªo interveio por diversas vezes junto das Autoridades italianas a este prop(cid:243)sito, da œltima vez por carta com data de Mar(cid:231)o de 2000. Na falta de progressos na matØria, a Comissªo serÆ obrigada a enviar uma notifica(cid:231)ªo formal ao Governo italiano. A Comissªo nªo dispıe de elementos que apontem no sentido de que o aumento dos encargos associados (cid:224) concessªo de frequŒncias tenha por objecto favorecer os operadores das redes de comunica(cid:231)ıes m(cid:243)veis. (1) JO L 192 de 24. 7. 1990. (2001/C 46 E/179) PERGUNTA ESCRITA E-1248/00 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) ao Conselho (27 de Abril de 2000) Objecto: «Passaportes verdes turcos» Apesar dos apelos atØ agora feitos por diversos governos europeus, a Turquia continua a emitir a cidadªos turcos que viagem no estrangeiro e em direc(cid:231)ªo (cid:224) Europa «passaportes verdes». Trata-se de passaportes que permitem aos cidadªos turcos evitarem a exigŒncia do visto nos pa(cid:237)ses que irªo visitar e sªo frequente- mente passados a funcionÆrios superiores do Estado turco e a membros das suas fam(cid:237)lias. C 46 E/156 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Segundo estimativas do jornal turco Millyet de 14. 3. 2000, estes passaportes teriam atingido o nœmero exagerado de 1 milhªo e meio. O elemento mais preocupante da industria «de passaportes verdes turcos» Ø o facto de muitos deles pertencerem a pessoas directamente relacionadas com a mÆfia turca, o crime organizado, o trÆfico de droga, a espionagem e o contrabando de armas de destrui(cid:231)ªo massiva. Apesar das garantias que dÆ de vez em quando, a Turquia nªo suprimiu a emissªo de «passaportes verdes» e continua a concentrÆ-los junto da autoridade turca que os emite. Como tenciona o Conselho agir para que sejam estabelecidos controlos e limita(cid:231)ıes (cid:224) entrada de pessoas portadoras de «passaportes verdes» provenientes da Turquia para a UE, de modo a evitar a entrada ilegal de pessoas relacionadas com os c(cid:237)rculos internacionais do contrabando e do crime organizado? Resposta (10 de Julho de 2000) O Conselho informa o Senhor Deputado de que, salvo nos casos previstos no no 2 do artigo 17o da Conven(cid:231)ªo de aplica(cid:231)ªo do Acordo de Schengen, a circula(cid:231)ªo dos titulares de passaportes diplomÆticos, oficiais e de servi(cid:231)o depende, no estado actual do direito comunitÆrio, da competŒncia dos Estados- -membros. (2001/C 46 E/180) PERGUNTA ESCRITA E-1249/00 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Abril de 2000) Objecto: «Passaportes verdes turcos» Apesar dos apelos atØ agora feitos por diversos governos europeus, a Turquia continua a emitir a cidadªos turcos que viagem no estrangeiro e em direc(cid:231)ªo (cid:224) Europa «passaportes verdes». Trata-se de passaportes que permitem aos cidadªos turcos evitarem a exigŒncia do visto nos pa(cid:237)ses que irªo visitar e sªo frequente- mente passados a funcionÆrios superiores do Estado turco e a membros das suas fam(cid:237)lias. Segundo estimativas do jornal turco Millyet de 14. 3. 2000, estes passaportes teriam atingido o nœmero exagerado de 1 milhªo e meio. O elemento mais preocupante da industria «de passaportes verdes turcos» Ø o facto de muitos deles pertencerem a pessoas directamente relacionadas com a mÆfia turca, o crime organizado, o trÆfico de droga, a espionagem e o contrabando de armas de destrui(cid:231)ªo massiva. Apesar das garantias que dÆ de vez em quando, a Turquia nªo suprimiu a emissªo de «passaportes verdes» e continua a concentrÆ-los junto da autoridade turca que os emite. Como tenciona a Comissªo agir para que sejam estabelecidos controlos e limita(cid:231)ıes (cid:224) entrada de pessoas portadoras de «passaportes verdes» provenientes da Turquia para a UE, de modo a evitar a entrada ilegal de pessoas relacionadas com os c(cid:237)rculos internacionais do contrabando e do crime organizado? Resposta dada pelo ComissÆrio Vitorino em nome da Comissªo (8 de Junho de 2000) A Comissªo tem conhecimento da existŒncia de passaportes oficiais de cor verde emitidos pelas Autoridades turcas a personalidades como altos funcionÆrios e respectivas fam(cid:237)lias. Estes passaportes especiais sªo reconhecidos por vÆrios Estados-membros, sendo os seus titulares dispensados da obriga(cid:231)ªo de deterem um visto para entrar no seu territ(cid:243)rio, enquanto os titulares de um passaporte turco normal continuam a estar sujeitos a este requisito para transporem as fronteiras externas dos Estados-membros. Esta prÆtica Ø conforme ao direito actualmente em vigor na medida em que o Regulamento (CE) no 574/1999 do Conselho, de 12 de Mar(cid:231)o de 1999, que determina os pa(cid:237)ses terceiros cujos nacionais devem ser detentores de visto para transporem as fronteiras externas dos Estados-membros (1) prevŒ no seu artigo 4o que «Os Estados-membros podem isentar da obriga(cid:231)ªo de visto nacionais de pa(cid:237)ses terceiros sujeitos aquela obriga(cid:231)ªo ((cid:133)), bem como titulares de passaportes diplomÆticos ou de servi(cid:231)o e de outros passaportes oficiais»


title: QUESTION ÉCRITE E-1299/00 posée par Charles Tannock (PPE-DE) au Conseil. Respect, par le Conseil, des délais fixés pour apporter une réponse aux questions du Parlement.

text: C 46 E/166 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (15 juin 2000) la L(cid:146)objectif de la Commission n(cid:146)est pas d(cid:146)augmenter la cruautØ envers les animaux. Au contraire, Commission continue son effort de rØduire la souffrance infligØe aux animaux lors des tests, du nombre de tests, et, dans la mesure du possible et dans les plus brefs dØlais, la suppression de la souffrance animale, objectif qui est Øgalement poursuivi par la directive 86/609/CEE concernant la protection des animaux utilisØs (cid:224) des fins expØrimentales ou (cid:224) d(cid:146)autres fins scientifiques (1). Dans le cadre de sa proposition de septiŁme amendement, la Commission a pris en compte cet objectif. En effet, cette proposition introduit une interdiction dØfinitive de rØaliser des expØrimentations animales tant pour les produits cosmØtiques finis que pour leurs ingrØdients en Europe. De plus, la mise au point de la mØthodes pouvant se substituer (cid:224) l(cid:146)expØrimentation animale Øtant la solution clØ (cid:224) ce problŁme, Commission poursuit ses efforts dans le dØveloppement des mØthodes alternatives, tout en rendant leur utilisation obligatoire dŁs qu(cid:146)elles auront ØtØ scientifiquement validØes au niveau communautaire. En outre, la Commission s(cid:146)efforcera d(cid:146)obtenir rapidement l(cid:146)acceptation par l(cid:146)Organisation de coopØration et de dØveloppement Øconomiques des mØthodes alternatives et ainsi permettre leur utilisation (cid:224) l(cid:146)Øchelle mondiale. Quant aux contacts qui ont eu lieu, dans le cadre de la prØparation de cette proposition, la Commission a consultØ toutes les parties concernØes par la question de l(cid:146)expØrimentation animale, y compris les groupes de dØfense des animaux. (1) JO L 358 du 8. 12. 1986. (2001/C 46 E/191) QUESTION (cid:201)CRITE E-1299/00 posØe par Charles Tannock (PPE-DE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Respect, par le Conseil, des dØlais fixØs pour apporter une rØponse aux questions du Parlement Le Conseil peut-il expliquer pourquoi il n(cid:146)a pas apportØ de rØponse (cid:224) la question Øcrite, relative aux discussions sur la fiscalitØ (P-2219/99), avant le 4 fØvrier 2000 (cette question a ØtØ dØposØe le 5 novembre 1999 et elle aurait dß obtenir une rØponse en dØcembre)? (2001/C 46 E/192) QUESTION (cid:201)CRITE E-1300/00 posØe par Charles Tannock (PPE-DE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Solutions (cid:224) apporter au non-respect frØquent, par le Conseil, des dØlais fixØs pour apporter une rØponse aux questions parlementaires Le Conseil peut-il prØciser si le non-respect frØquent des dØlais fixØs pour apporter une rØponse aux questions parlementaires est imputable (cid:224) la lenteur mise par certains (cid:201)tats membres (cid:224) fournir une rØponse (cid:224) ces mŒmes questions? Dans l(cid:146)affirmative, a-t-il l(cid:146)intention de fixer un dØlai pour le dØp(cid:244)t d(cid:146)objections, par les (cid:201)tats membres, aux questions qui leur sont soumises, de telle sorte que les dØputØs puissent obtenir une rØponse dans les dØlais impartis?


title: Komission asetus (EY) N:o 865/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 757/2000 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
Portugal
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

formats: pdf print

text: L 103/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 865/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 757/2000 tarkoi- tetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) komission asetuksella (EY) N:o 757/2000 (3) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta maissin tuontitullista Portugaliin, komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 5 artiklan mukaisesti (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1963/95 (5), komissio voi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudat- taen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvista- misesta; tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet; tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi, (3) (4) edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 ja artiklassa mainittu määrä, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 757/2000 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 21. —27. huhtikuuta 2000 välisenä aikana jätettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 56,90 EUR/t 65 000 t kokonaismäärään asti. Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 92, 13. 4. 2000, s. 9. (4) EYVL L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EYVL L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1311/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie. Subsidies stedenpartnerschappen.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Lower Normandy
South West (England)
twinning

text: C 53 E/124 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/157) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1309/00 van Nicholas Clegg (ELDR) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Toetreding van China tot de WTO Welke plannen zijn ontwikkeld om te waarborgen dat een Europees en multilateraal pakket van technische bijstand wordt opgesteld als begeleidende maatregel bij de toekomstige toetreding van China tot de WTO, gericht op verbetering van het administratieve en wettelijke vermogen van China ten volle zijn uit het WTO-lidmaatschap voortvloeiende verplichtingen na te komen? Welke besprekingen zijn er met name gevoerd om te waarborgen dat de EU en de VS in deze sector naar behoren geco(cid:246)rdineerde steun bieden? Antwoord van de heer Lamy namens de Commissie (13 juni 2000) Om bij te dragen aan een zo soepel mogelijke integratie van China in de wereldeconomie heeft de Commissie een reeks samenwerkingsprojecten opgezet. Deze projecten beogen bij te dragen aan de capaciteitsopbouw bij de Chinese regering en het Chinese bestuur op gebieden die rechtstreeks verband houden met de tenuitvoerlegging van de aanstaande verplichtingen in het kader van de Wereldhandels- organisatie (WTO). De Commissie hecht er groot belang aan dat de technische bijstand voor de tenuit- voerlegging geschiedt in een sfeer van samenwerking en partnerschap met China en meer omvat dan alleen maar toezicht van de kant van de Gemeenschap. Vijf projecten ter waarde van in totaal ongeveer 22 miljoen euro zijn reeds ingediend; enkele lopen reeds, andere moeten in de komende maanden op gang komen. Later dit jaar zal vooral een kaderprogramma ter ondersteuning van de toetreding tot de WTO gaan lopen; Chinese ambtenaren die belast zullen zijn met de tenuitvoerlegging van de toezeggingen van China zullen in het kader van dit programma een opleiding volgen. De lopende projecten omvatten de ontwikkeling van een modern en doeltreffend systeem voor de bescherming van rechten uit hoofde van de intellectuele eigendom, de oprichting van een raamwerk voor doorzichtige en niet-discriminerende openbare aanbestedingen, alsook het vergaren en verstrekken van statistisch materiaal. Tenslotte is het de bedoeling dat tegen het einde van dit jaar een initiatief op brede basis van start gaat voor steun aan de hervormingen en herstructureringen in de sector financiºle diensten. Daarenboven zal steun aan de economische en sociale hervormingen een punt van voorrang blijven voor de financiering van de samenwerking in de toekomst. De Commissie onderzoekt hoe bestaande programma(cid:146)s waar nodig kunnen worden uitgebouwd, uitgaande van de eerste ervaringen met de vijf bovengenoemde projecten. De Commissie is niet op de hoogte van concrete plannen bij de Verenigde Staten om met de WTO verband houdende technische bijstand aan China te verlenen. De Commissie tracht evenwel haar samen- werkingsactiviteiten met de Verenigde Staten en andere op dit gebied actieve donoren te co(cid:246)rdineren om overlapping te voorkomen en synergieºn tussen de onderscheiden programma(cid:146)s te ontwikkelen. (2001/C 53 E/158) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1311/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Subsidies stedenpartnerschappen In mei 1999 vroeg de Vereniging voor het stedenpartnerschap Dorchester-Bayeux bij de Commissie subsidie aan voor een manifestatie in dit kader. Pas toen de manifestatie lang en breed achter de rug was, werd medegedeeld dat een subsidie van 1200 euro was toegekend als tegemoetkoming in de kosten. De 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/125 Vereniging moest haar aanvraag opnieuw indienen voor de uitbetaling van de subsidie. Vier maanden later had zij nog steeds geen reactie van de Commissie gehad. Zij nam rechtstreeks contact op met het desbetreffende directoraat-generaal en kreeg van een vrouwelijke ambtenaar daar te horen dat zij niet over voldoende personeel beschikte om de cheque uit te schrijven, noch over de bevoegdheid iemand te benoemen om deze taak op zich te nemen. Kan de Commissie dit probleem onderzoeken en vervolgens mededelen welke maatregelen zij overweegt om de doelmatigheid van haar structuren voor de toekenning van subsidies aan stedenpartnerschappen te verbeteren? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (9 juni 2000) De Commissie erkent dat zij niet binnen een redelijke termijn heeft gereageerd. EØn van de redenen voor de vertraging waren echter technische moeilijkheden bij het overmaken van de subsidie aan de aanvrager. Het door Dorchester aangegeven rekeningnummer was niet geschikt om elektronische betalingen te ontvangen. Daarom moest de procedure via een andere bank worden uitgevoerd, wat tot extra vertraging heeft geleid. De Commissie kan de geachte afgevaardigde nu echter meedelen dat de betaling is uitgevoerd. (2001/C 53 E/159) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1312/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Omnipaque/Iohexol en arachnoiditis Omnipaque (ook wel iohexol genoemd) is een kleurstof die bij patiºnten wordt ingespoten opdat artsen een myelogram kunnen maken. Deze kleurstof wordt in verband gebracht met arachnoiditis, een ziekte die steeds verder voortschrijdt, de patiºnt verzwakt en uiterst pijnlijk is. Pas na lange tijd worden de symptomen zichtbaar, met het gevolg dat tal van patiºnten deze niet in verband brengen met de oorspronkelijke kleurstof. Zelfs wordt bij vele patiºnten ten onrechte de diagnose artritis gesteld. In 1997/1998 diende senator Traficant bij het Huis van Afgevaardigden in de VS een wetsontwerp in om deze kleurstof, die volgens hem aantoonbaar arachnoiditis veroorzaakt, te verbieden. Kan de Commissie mededelen of zij beschikt over bijzonderheden over andere gevallen in verband met de gevolgen van deze kleurstof? Kan zij eveneens mededelen welk onderzoek zij eventueel heeft uitgevoerd naar deze kleurstof en de gevolgen ervan? Is zij, indien zij nog geen onderzoek naar deze kleurstof heeft uitgevoerd, voornemens dat in de nabije toekomst te doen? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (8 juni 2000) Omnipaque is een geneesmiddel waarvan de actieve stof iohexol is. Het gaat om een jodiumhoudend contrastproduct dat voor verschillende radiologische onderzoeken wordt gebruikt. De vergunningen voor het op de markt brengen van dit geneesmiddel werden door de nationale autoriteiten afgegeven. Derhalve wordt de follow-up en met name de geneesmiddelenbewaking door dezelfde autoriteiten uitgevoerd


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Neljännen naisten maailmankonferenssin seuranta"

eurovoc_concepts:
international conference
position of women
woman
women's rights

text: C 168/42 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmät Lopuksi komitea suosittaa voimakkaasti, että Euroopan unioni ottaa mukaan työntekijät, työnantajat ja muut 4. 2. asianomaiset ja antaa selkeästi kohdennetun panoksensa sosiaalisen kehityksen huippukokouksen seurantaprosessiin valitsemalla rajatun määrän aloitteita työllisyyden luomisen, köyhyydenvastaisen taistelun sekä sosiaalisen integraation aloilla toteuttaakseen niillä koordinoidut, EU:n laajuiset toimet. Huippukokouksen päätösten toimeenpano tulee olemaan yksittäisten hallitusten tehtävä. Huippukokouksen tulisi kuitenkin, ja todennäköisesti se tulee näin myös tekemään, korostaa alueellisen yhteistyön merkitystä toimeenpanoprosessissa. Sosiaalisen kehityksen huippukokouksen onnistumiseksi on tärkeää, että suuret maaryhmit- tymät, kuten Euroopan unioniksi yhdistyneet maat, antavat esimerkkiä tällaisesta yhteistyöstä omalla alueellaan. Komitea kehottaa komissiota laatiman ehdotuksen nykyisten työllisyyttä, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien Euroopan unionin politiikkojen pohjalta. Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Neljännen naisten maailmankonferenssin seuranta” (2000/C 168/11) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. tammikuuta 2000 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Neljännen naisten maailmankonferenssin seuranta”. Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-jaosto antoi lausuntonsa 14. huhtikuuta 2000. Esittelijä oli Susanna Florio. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 116 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto kehityskonferenssissa sekä Kööpenhaminassa vuonna 1995 pidetyssä sosiaalisen kehityksen huippukokouksessa. 1. 1. Pekingissä (4. –15. syyskuuta 1995) järjestetyssä Yhdis- tyneiden kansakuntien neljännessä naisten asemaa käsitte- levässä maailmankonferenssissa hyväksyttiin julistus ja toimin- taohjelma, joissa määritellään tavoitteet ja strategiat naisten aseman parantamiseksi ja kehittämiseksi sekä naisten tasaver- taisen osallistumisen edistämiseksi. 1. 5. Wienissä 14. –25. kesäkuuta 1993 pidetyssä ihmisoi- keuskonferenssissa vakuutettiin jälleen selkeästi, että naisten koko eliniän kattavat ihmisoikeudet sisältyvät kiinteästi ja erottamattomasti yleisiin ihmisoikeuksiin. YK:n yleiskokous päätti viiden vuoden kuluttua neljän- 1. 2. nestä maailmankonferenssista päätöslauselmilla 52/100 ja 52/231 koolle erityisistunnon aiheesta ”Naiset 2000: rauha tasa-arvo, sukupuolten 21. järjestetään New Yorkissa 5. –9. kesäkuuta 2000. vuosisadalla”. välinen kehitys Istunto kutsua ja 1. 3. Erityisistunnon tehtävänä on arvioida Pekingissä hyväksytyn toimintaohjelman soveltamisessa saavutettua kehi- tystä, eritellä sen pääasialliset esteet ja suosittaa uusia toimia sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. 1. 6. Kairon konferenssissa (5. –13. syyskuuta 1994) todet- tiin, että naisilla on avainasema kehitys- ja väestönkasvukysy- myksissä. Ensimmäistä kertaa mainittiin, että naisten taloudel- lista ja sosiaalista asemaa tulee parantaa muun muassa yleis- ja ammattikoulutusohjelmilla, joiden avulla naiset saadaan tietoisiksi oikeuksistaan. On myös parannettava naisten mah- dollisuuksia saada koulutus-, tieto- ja terveyspalveluita. Tämä on perusedellytys väestöpolitiikan parantamiselle. 1. 4. Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman arvioinnin yhteydessä on välttämätöntä pohtia myös Wienissä vuonna 1993 pidettyä ihmisoikeuskonferenssia koskevia selontekoja, jotka hyväksyttiin Kairossa vuonna 1994 pidetyssä väestö- ja 1. 7. Kööpenhaminan huippukokouksessa (6. –12. maalis- kuuta 1995) esitettiin ensimmäistä kertaa köyhyyden ”naisistu- minen”. Huippukokouksessa vahvistettiin periaate, jonka mu- kaan kestävä kehitysprosessi voidaan käynnistää vain sellaisen talouspolitiikan avulla, jossa sosiaaliset tekijät ja etenkin suku- puolierot ovat avainasemassa. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/43 1. 8. Pekingin toimintaohjelman mukaan naisten oikeudet kuuluvat ihmisoikeuksiin eikä niitä voida tarkastella erillisinä kysymyksinä. Toimintaohjelmassa on esitetty kolme peruskäsi- tettä: Sukupuolierot on otettava huomioon. Talouskasvu sekä tasa- vertainen ja kestävä kehitys voidaan varmistaa ainoastaan siten, että naisilla ja miehillä on todella yhdenvertaiset oikeudet ja samanlaiset elinolosuhteet. Toinen peruskäsite on naisten vaikutusvallan lisääminen, joka tarkoittaa sosiaalisella tasolla vallan ja vastuun antamista naisille päätöksenteossa ja henkilö- kohtaisella tasolla itsearvostusta sekä itsetunnon ja pätevyyden vahvistamista. Mainstreaming tarkoittaa sukupuoleen liittyvien seikkojen huomioon ottamista kaikissa poliittisissa, taloudelli- sissa ja sosiaalisissa toimissa ja valinnoissa. Sukupuoleen liittyvät seikat eivät ole itse päämäärä, vaan viitepohja hallitus- ten toimille. Olisi toivottavaa, että työmarkkinaosapuolet, hallituksesta riippumattomat järjestöt ja koko kansalaisyhteis- kunta toimisivat aktiivisesti asian puolesta ja valvoisivat tilan- netta. 1. 9. Pekingin julistuksessa ja toimintaohjelmassa on eritelty 12 keskeistä ongelma-aluetta: köyhyys, yleissivistävä ja amma- tillinen koulutus, terveys- ja sosiaalipalvelut, väkivalta, aseelli- set konfliktit, talous, vallankäyttö ja päätöksenteko, institutio- naaliset mekanismit, viestimet, ympäristö ja tytöt. 1. 10. Toimintaohjelmaan kuuluvien toimien toteuttaminen on annettu hallitusten ja kaikkien niiden institutionaalisten ja hallituksesta riippumattomien rakenteiden vastuulle, jotka toimivat valtioiden, alueiden ja alueita pienempien kokonai- suuksien sekä kansainvälisellä tasolla. 2. 3. Naiset ja terveys. Synnytyskuolemat ovat vähentyneet, ehkäisyvälineiden käyttö on kasvanut ja naisten, erityisesti ikääntyvien, erityisongelmiin on alettu kiinnittää entistä enemmän huomiota. Lisäksi hiv- ja aids-tartuntojen ja muiden sukupuolitautien vähentämiseen tarkoitetut ohjelmat ovat lisääntyneet. Tutkimuksesta ja teknologia-alalta puuttuu kui- tenkin vielä sukupuoleen liittyvä lähestymistapa, ja julkiset perusrakenteet ovat usein osoittautuneet riittämättömiksi va- rojen ja henkilöstön puutteen vuoksi. Lisäksi yleistilanne on heikentynyt monissa maissa, kun alaa on yksityistetty siten, etteivät heikoimmat väestöryhmät voi taattavasti hyödyntää kyseisiä palveluja. Välineet naisten työsuojelun edistämiseksi edelleenkin ja ongelmien ennalta riittämättömiä. Erityisesti äitiyttä koskevaan vuodelta 1952 olevaan ja parhaillaan tarkistettavaan ILOn yleissopimukseen n:o 103 viitaten voidaan todeta, että osa hallituksista pyrkii heikentämään suojaa. ehkäisemiseksi ovat Naisiin kohdistuva väkivalta. Useat hallitukset ovat 2. 4. tiukentaneet lainsäädäntöä naisten suojelemiseksi väkivallan eri muodoilta, luoneet erillisiä palveluita ja erityisyksiköitä väkivallan uhreiksi joutuneille naisille sekä laatineet koulutus- materiaalia ja käynnistäneet ennaltaehkäiseviä kampanjoita. Myös naisille tarkoitettujen ilmianto- ja solidaarisuusverkkojen määrä on kasvanut. Naisten sukupuolielinten silpominen on edelleenkin tavallista maailman eteläisissä maissa ja siirtolais- yhteisöissä. Väkivallan eri muodoista ei ole käytettävissä tietoja, eikä tiedotus- ja ehkäisyohjelmia ole vielä riittävästi. Hallitukset ovat harvoin kiinnostuneita valistuskampanjoista, joilla py- ritään tekemään naisiin kohdistuva väkivalta kaikissa muodois- saan – mukaan lukien naisten sukupuolielinten silpominen, etniset raiskaukset ja ihmiskauppa – riittäväksi perusteeksi poliittisen turvapaikan saamiseksi. Ihmiskauppa, jonka uhreja ovat erityisesti naiset ja lapset, lisääntyy jatkuvasti. 2. Toimintasuunnitelman toteuttaminen: esteet ja edis- tysaskeleet 2. 1. Naiset ja köyhyys. Maininta köyhyyden ”naisistumises- ta” on saanut useat hallitukset esittämään sosiaalisesti heikossa asemassa oleville naisille tarkoitettuja sosiaali-, koulutus- ja terveysalan aloitteita. Ratkaisevana tekijänä on kuitenkin edelleenkin epätasa-arvo pääoman ja varojen saannissa sekä työmarkkinoilla. Tilannetta pahentavat usein talousuudistukset, jotka merkitsevät rajuja sosiaalimenojen leikkauksia. Tämä tulee muita korostetummin esille Keski- ja Itä-Euroopan siirtymätalouksissa, joissa rajut talousuudistukset ovat heikentäneet naisten asemaa. 2. 2. Naisten yleissivistävä ja ammatillinen koulutus. Alalla on saavutettu huomattavaa kehitystä, mutta koulutusrakentei- den parantamiselle myönnetään edelleenkin vähänlaisesti varo- ja, ja monissa maissa on ilmeinen tarve uudistaa koulutusjärjes- telmiä perusteellisesti. tuomioistuimet Naiset ja aseelliset konfliktit. Ruandan ja Jugoslavian 2. 5. kansainväliset ja kansainvälinen rikostuo- mioistuin ovat hyväksyneet aiheesta tilapäisiä säännöksiä. Lisäksi kansainvälisessä humanitaarisessa oikeudessa tunnuste- taan yhä useammin, että aseellisilla konflikteilla on erilaisia vaikutuksia naisiin ja miehiin. Pyrkimyksenä on myös omaksua sukupuolen huomioon ottava näkemys erityisesti pakolaisten asemaa koskevissa asioissa. Naisten rooliin konfliktien ratkaise- misessa ja rauhan ylläpitämisessä ei ole toistaiseksi kiinnitetty riittävästi huomiota. Vaikka etnisiä raiskauksia pidetään rikok- sena ihmiskuntaa vastaan, ne jäävät kuitenkin rankaisematta. 2. 6. Naiset ja talous. Useisiin lakeihin on sisällytetty kan- sainvälisiä säännöksiä naisten taloudellisista oikeuksista. Mo- nissa EU-maissa annetaan yhä yleisemmin vanhempainlomaa koskevia määräyksiä, ja naisten osuus työmarkkinoilla on kasvanut erityisesti palvelualoilla. Kehitys ei ole kuitenkaan valitettavasti jakautunut tasaisesti. Erot ovat huomattavia eri- tyisesti maataloudessa ja harmaan talouden alalla. Myös naisten ja miesten palkkauksessa on edelleenkin merkittäviä eroja. C 168/44 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 2. 7. Naiset vallankäytössä ja päätöksenteossa. Monet halli- tukset ovat edistäneet naisten asemaa parantavia politiikkoja ja toimia tällä alalla. On käynnistetty muun muassa koulutusalan ohjelmia, joilla pyritään helpottamaan naisten pääsyä poliitti- siin päätöksentekoelimiin ja instituutioihin. Tämä on toteutettu laatimalla toimia, joiden tavoitteena on tasapainottaa naisten ja miesten vastuuta perhe- ja työelämästä. Todellisesta tasa- arvosta ollaan kuitenkin vielä kaukana. 2. 8. Monissa maissa on luotu tai vahvistettu institutionaali- sia mekanismeja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuk- sien edistämiseksi tuki-, analyysi- ja arviointitoimien avulla. Toimet ovat kuitenkin jääneet usein tehottomiksi, sillä ne eivät ole olleet riittävän näkyviä, niiltä on puuttunut selvä tehtävän määrittely ja niille myönnetyt varat ovat olleet riittämättömiä. Näillä instituutioilla on usein marginaalinen asema eikä niillä ole todellista poliittista sananvaltaa. 2. 9. Naisten ihmisoikeudet. Naisten oikeudet ovat ihmisoi- keuksia: vaikka lainsäädäntöön on sisällytetty säännöksiä nais- ten perusoikeuksista erityisesti avioliiton, työelämän ja omis- tusoikeuden alalla, syrjintää esiintyy edelleenkin sekä oikeudel- lisella tasolla että etenkin yhteiskuntaan juurtuneiden kulttuuri- sidonnaisten arvojen, perinteisten asenteiden ja stereoty- pioiden takia. Yhä useammat valtiot ovat ratifioineet naisten kaikenlaisen syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, mutta siihen suhtaudutaan edelleenkin varauksella. Osalla hallituksista on vaikeuksia siirtää yleissopimuksen säännöt osaksi omaa lain- säädäntöään. Naiset ja viestimet. Naisten tietoverkot ovat kehitty- 2. 10. neet viime vuosina tekniikan kehityksen ansiosta. Tämä kehitys on helpottanut naisten pääsyä tiedotuksen maailmaan ja lisännyt mahdollisuuksia levittää naiskulttuuria ja vaihtaa näkemyksiä. Viestintäalalla ei ole vielä riittävästi naisia päätöksentekopaikoilla. Se on edelleenkin miesvaltainen ja välittää kielteistä ja stereotyyppistä naiskuvaa. Tietyillä alueilla on havaittavissa pornografian lisääntymistä. Erityisen huoles- tuttavaa on pornografisen materiaalin levittäminen Internetissä sekä se, ettei lasten Internetin käyttöön ole kehitetty valvonta-, suodatin- ja ennaltaehkäiseviä välineitä. Naisten määrää tulee siis lisätä viestintäalalla, jotta voidaan vahvistaa heidän asemaansa päätöksentekoprosesseissa ja le- vittää naista syrjimättömiä kulttuurimalleja. On yhä tarpeelli- sempaa kehittää naisten ihmisarvoa vahingoittavien kuvien valvonta- ja suodatinjärjestelmiä. 2. 11. Naiset ja ympäristö. Naisten rooli valtioiden ympäris- töpolitiikoissa on korostumassa toisaalta alan koulutuksen ansiosta ja toisaalta sen takia, että naisille pyritään luomaan palkkatyötä. Naisten osuus politiikkojen määrittelyssä ja päätöksenteossa on vielä liian vähäinen. On painotettava maaseudun naisten tärkeää työtä maatalouden ympäristöpoli- tiikassa Agenda 2000:n mukaisen monitoimimaatalouden yh- teydessä, sillä naiset tekevät perinteisiä maataloustöitä sekä suorittavat moninaisia muita maaseudulle ominaisia työtehtä- viä käyttäen ympäristöystävällisiä menetelmiä ja jalostaen kehittämiensä tuotteiden ja palvelujen laatua ja erityispiirteitä. ja ikäerot 2. 12. Tytöt. Tyttöjen ongelmiin on alettu kiinnittää huo- miota vasta hiljattain. Tytöille suunnattuja toimintalinjoja ollaan parhaillaan muotoilemassa, mutta käytettävissä ei ole vielä asianmukaisia tilastotietoja, joissa otettaisiin huomioon sukupuoli- ja joiden avulla voitaisiin tarkentaa ongelmaa ja kehittää tehokkaita toimia. Huumeiden leviämistä ja nuorten kaikenlaista seksuaalista hyväksikäyttöä torjuvat ja ehkäisevät koulutus- ja tiedotusohjelmat ovat lähes olematto- mia. Monissa maissa ei edelleenkään sovelleta yleissopimuk- seen lasten oikeuksista sisältyviä (32 artikla) ja Kansainvälisen työjärjestön antamia määräyksiä lapsityövoiman taloudellisen hyväksikäytön poistamiseksi. 3. Eurooppa ja Euroopan eri instituutiot 3. 1. Euroopan talouskomission (ECE) alueellisessa valmiste- lukonferenssissa Genevessä (19. –21. tammikuuta 2000) yksi- mielisesti hyväksytyissä päätelmissä Pekingin toimintaohjel- man soveltamisen tarkistuksesta todetaan, että hallitukset ovat valmiita toimimaan kaikilla vuonna 1995 eritellyillä keskeisillä ongelma-alueilla. Euroopan aluekonferenssin asiakirjassa käsi- tellään kuitenkin vain viittä asiakohtaa: 1. Naiset ja talous 2. Naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta 3. Naiset ja tytöt aseellisissa konflikteissa 4. Naiset vallankäytössä ja päätöksenteossa 5. Institutionaaliset mekanismit naisten aseman edistämi- seksi. 3. 2. Geneven päätelmissä lähdetään siitä, että naisten oikeu- det ovat aina myös ihmisoikeuksia. Niissä viitataankin naisten kaikenlaisen syrjinnän poistamista koskeviin yleissopimuksiin, naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevaan julistuk- seen, yleissopimukseen lasten oikeuksista sekä Wienin ihmisoi- keuskonferenssiin. 3. 2. 1. Asiakirjassa huomautetaan, että monissa Yhdistynei- den Kansakuntien tekemissä aloitteissa on kiinnitetty huomiota siihen, että tarvitaan naisten ja miesten yhtäläisten mahdolli- suuksien politiikkaa. Näihin aloitteisiin kuuluvat Pekingin 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/45 toimintaohjelma vuodelta 1995, ihmisoikeuksien yleismaail- mallinen julistus, Kööpenhaminan julistus ja toimintaohjelma vuodelta 1995, naisten asemaa taloudessa käsittelevän komis- sion perustaminen vuonna 1997 ja sen vuonna 1997 antama päätöslauselma naisista ja köyhyydestä, ILOn työelämän perus- oikeuksien julistus vuodelta 1998 ja YK:n talous- ja sosiaalineu- voston ECOSOCin ministeritason tiedonanto vuodelta 1999 aiheesta ”Työllisyyden ja työn rooli naisten köyhyyden poista- misessa”. 3. 2. 2. Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin jäsenval- tiot ovat puolestaan vakuuttaneet sitoutuvansa direktiiviin äitiyslomasta vuodelta 1992, vanhempainlomasta vuodelta 1996 sekä suosituksiin perhe-elämän ja työn yhteensovittami- sesta. Ne ovat ilmoittaneet noudattavansa myös julistusta naisten ja miesten tasa-arvosta demokratian perusehtona (Is- tanbul 1997), Euroopan neuvoston hyväksymää sosiaalista peruskirjaa sekä Eurooppa-neuvoston vuosina 1997 ja 1998 hyväksymiä päätelmiä ja vuonna 1999 hyväksymiä työllisyy- den suuntaviivoja. Nämä ovat olleet merkittäviä edistysaskelia Euroopan eri institutionaalisilla tasoilla. 3. 3. Suomen puheenjohtajuuskaudella (vuoden 1999 jälki- puolisko) laadittiin kertomus aihekokonaisuuden ”Naiset val- lankäytössä ja päätöksenteossa” indikaattoreista ja arviointijär- jestelmistä. 3. 4. EU:n puheenjohtajavaltio Portugali on antanut kirjalli- sen julkilausuman ECE:n aluekonferenssille. Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet soveltamaan täysin Pekingin toimintasuunnitelmaa. Konferenssissa käsiteltävien viiden ensi- sijaisen toiminta-alan valitseminen ei tarkoita sitä, etteikö tarvittaisi yhtenäistä lähestymistapaa toimintaohjelman kaik- kiin kahteentoista osa-alueeseen. 3. 4. 1. Vuonna 1995 järjestetyn Pekingin konferenssin jälkeen on tapahtunut huomattavaa kehitystä. Tämä käy ilmi sekä jäsenvaltioiden että Euroopan toimielinten tekemästä vuosittaisesta toimintaohjelman soveltamisen seurannasta. Ke- hitystä tukevat sellaisten strategioiden ja menetelmien määrit- täminen, joilla helpotetaan sukupuoleen liittyvien seikkojen huomioon ottamista erityisesti työllisyys- ja rakennerahastopo- litiikassa sekä asioissa, jotka koskevat naisten uramahdolli- suuksia, heidän osallistumistaan päätöksentekoprosesseihin ja väkivallan torjumista. 3. 4. 2. Lisäksi painotetaan tarvetta kehittää indikaattoreita ja arviointijärjestelmiä, joilla saataisiin selville naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien toimintalinjojen myön- teiset kehityssuunnat ja heikkoudet politiikan, talouden ja sosiaaliasioiden alalla. 3. 5. Komissio on laatinut ECE:n konferenssin valmistelemi- seksi tiedotteen, jossa tarkastellaan Euroopan aluekonferens- sissa käsiteltävillä viidellä ensisijaisella toiminta-alalla saavutet- tua edistystä. 3. 6. Naisten ja miesten tasa-arvosta tuli yksi Euroopan unionin tärkeimmistä tavoitteista Amsterdamin sopimuksen myötä. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tarkoitettu- jen ohjelmien ja hankkeiden tärkein rahoituslähde on ollut Euroopan sosiaalirahasto, joka on tukenut suoraan esimerkiksi sellaisia erityistoimia kuin Employment Now -ohjelmaa. 3. 7. Kaikki rakennerahastot Euroopan sosiaalirahastosta lähtien ovat osallistuneet tasa-arvon edistämiseen (neuvoston päätöslauselma vuodelta 1996 aiheesta ”Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen sisällyttäminen Eu- roopan rakennerahastojen politiikkaan”). Helmikuussa 1999 hyväksytyssä työllisyyssuuntaviivo- 3. 8. ja käsittelevässä neuvoston päätöslauselmassa huomautetaan, että yhtäläisten mahdollisuuksien politiikkaa tulee lujittaa myös jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmissa. 3. 9. Yhteisön hyväksymistä erityisistä välineistä tulee muis- taa myös naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva neljäs yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelma (1996–2000). Sillä on kuusi tavoitetta: – – – – – – toteuttaa valtavirtaistamista (gender mainstreaming), saada kaikki toimijat mukaan tasa-arvoa edistävään toimin- taan, edistää tasa-arvoa muuttuvassa taloudellisessa tilanteessa, sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä, edistää naisten ja miesten yhtäläistä osallistumista päätöksentekoon ja luoda suotuisat olosuhteet tasa-arvoa koskevien oikeuksien käytölle. 3. 9. 1. Komissio laatii parhaillaan yhteisön viidettä puiteoh- jelmaa sukupuolten tasa-arvosta. Siinä suhtaudutaan myöntei- sesti Peking +5 -prosessiin ja se perustuu EU:n tasolla vuodesta 1995 kehitettyyn mainstreaming-strategiaan. 3. 10. Yhteisöllä on myös muita ohjelmia, joissa kiinnitetään erityistä huomiota yhtäläisin mahdollisuuksiin ja joilla on saavutettu myönteisiä tuloksia (Daphne- ja STOP-ohjelmat). Niissä asetetaan tavoitteeksi naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan sekä nais- ja lapsikaupan torjuminen. Naisille suun- nattuja tiedotuskampanjoita on käynnistetty yhteistyössä kan- sainvälisen siirtolaisjärjestön kanssa myös Bulgariassa ja Unka- rissa (kyseessä on komission ensimmäinen ohjelma kyseisestä ongelmasta). C 168/46 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 3. 11. Naisten tarpeet on otettava huomioon myös muilla politiikan aloilla, kuten ulkosuhteet ja kehitysyhteistyö, yleissi- vistävä ja ammattikoulutus. Ammattikoulutusta koskevassa Leonardo da Vinci -ohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi. Myös tutkimuksen ja kehityksen viidenteen puiteohjelmaan on luotu erityisesti naisia koskeva budjettikohta (Women and Science). Sukupuolten tasa-arvoasiat on otettu huomioon EU:n ulkosuhteita koske- vassa politiikassa, erityisesti kehitysyhteistyössä (neuvoston vuonna 1998 antama asetus tasa-arvoasioiden nivomisesta kehitysyhteistyöhön) sekä ihmisoikeuspolitiikassa demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen avulla. Vuonna 1998 käynnistettiin myös naisiin kohdistu- 3. 12. van väkivallan vastainen kampanja. Siinä keskitytään ennen kaikkea kotiväkivallan ennaltaehkäisemiseen ja pyritään lisäämään suuren yleisön tietoisuutta keskittyen miehille tie- dottamiseen. Kampanjan tarkoituksena on saavuttaa nollatole- ranssi naisiin kohdistuvassa väkivallassa sekä kutsua mukaan useita kansalaisyhteiskunnan toimijoita, muun muassa valtios- ta riippumattomia organisaatioita, erityisesti ennaltaehkäisevän työn tekemiseksi. Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa pyritään torjumaan myös alueellisilla yhteistyöohjelmilla sekä ihmisoi- keuksia koskevilla aloitteilla (Latinalainen Amerikka, Välime- ren alue sekä Keski- ja Itä-Eurooppa). 3. 13. Yksi naisiin kohdistuvan väkivallan muodoista on aseelliset konfliktit, joissa naiset ovat sekä uhrin että panttivan- gin asemassa. On osoittautunut tarpeelliseksi tukea naisten roolia rauhanprosesseissa. Tämä on käynyt ilmi mm. Kyprok- sen, Jerusalemin ja Libanonin tärkeissä aloitteissa ja hankkeissa (MEDA-demokratia). Esimerkiksi vuonna 1998 käynnistettiin kansainvälinen ECHO-kampanja ”Anna kukka Kabulin nais- ille”. 4. Yleistä 4. 1. Komitea antaa arvoa viisi vuotta vuoden 1995 Pekingin toimintaohjelman jälkeen saavutetulle merkittävälle kehityk- selle. Naisten ja miesten välinen tasa-arvo on kuitenkin vielä kaukana ja sen tiellä on monia esteitä. Komitea toivookin viime vuosina luotujen mekanismien konkreettista lujittamista eri tasoilla (kansallinen sekä Euroopan ja maailmanlaajuinen taso) sekä nykyisen lainsäädäntökehyksen soveltamista yhden- mukaisesti kaikissa valtiossa. Euroopan unioni voi antaa oman panoksensa pyr- 4. 2. kimällä yhtenäiseen uudistuspolitiikkaan sellaisissa tärkeissä kansainvälisissä instituutioissa kuin Maailmanpankki, Kan- sainvälinen valuuttarahasto ja Maailman kauppajärjestö, sillä myös nämä talous- ja rahalaitokset toteuttavat osaltaan naisten köyhyyttä ja syrjäytymistä torjuvia toimintalinjoja ja erityisoh- jelmia. 4. 3. Näin ollen Euroopan unionin tulisi sitoutua kyseisissä elimissä ja edistämään sekä itse että jäsenvaltioidensa välityk- sellä naisten näkyvää ja laadukasta osallistumista erityisesti päätöksentekoon. 4. 4. Epätasa-arvo ja syrjintä eivät ole yksinomaan sosiaali- nen, vaan myös rakenteellinen ongelma. On siis tarpeen pohtia yhteisön toimielinten uudistusta myös tämän ongelman kannalta. 5. Ehdotukset ja päätelmät 5. 1. Komitea pitää välttämättömänä yhteisön toimielinten, erityisesti neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission välisen yhteistyön sekä niiden tiedotuksen ja toiminnan lujitta- mista. 5. 2. Euroopan unioni tarvitsee kohdennettuja analyysiväli- neitä (tietokannat, tilastot, tutkimus), joissa otetaan huomioon sukupuoli- ja ikäerot. Unionin tulee myös varmistaa näiden välineiden levittäminen. Lisäksi on tarpeen määritellä lisätoi- mia- ja aloitteita, joissa otetaan huomioon muun muassa maailmanlaajuistumisprosessin kehitys, joka tarjoaa toisaalta uusia mahdollisuuksia naisille, mutta toisaalta sulkee heiltä pois toisia mahdollisuuksia. Selkeä esimerkki tästä on uuden teknologian levittämi- 5. 3. nen, joka on perusedellytys kehitykselle, mutta saattaa myös syrjäyttää köyhimmän väestönosan. Komitea on sitä mieltä, että myös köyhimmille väestöryhmille tulisi taata uusien teknologioiden käyttömahdollisuus, sillä ne edistävät kehitystä ja luovat uutta työllisyyttä. 5. 4. Muuttoliike tarjoaa naisille uusia työmahdollisuuksia, mutta toisaalta se luo ja edistää ihmiskauppaa ja hyväksi- käyttöä, sillä sitä ei useinkaan valvota millään tavalla. Komitea pitää välttämättömänä muuttovirtojen seurantaa ja on sitä mieltä, että ilmiön saamat mittasuhteet ovat erityisen huoles- tuttavia. Aiheeseen liittyviä toimia tuleekin tehostaa ilmiön torjumiseksi (sellaiset ohjelmat kuin STOP ja Daphne). Komitea pitää tärkeänä, että naisten työmarkkinoille 5. 5. pääsyyn kiinnitetään asianmukaista huomiota. Tuleekin pyrkiä eliminoimaan yhä vallitsevat suuret palkkaerot ja varmista- maan, että naiset ja miehet pystyvät sovittamaan yhteen työn ja perhe-elämän. Työmarkkinaosapuolilla ja TES-neuvotteluilla on tässä yhteydessä tärkeä asema. 5. 6. Komitean mielestä kaikenlainen heikossa asemassa olevien naisten kaksinkertainen syrjintä on poistettava. Tähän ryhmään kuuluvat etniset vähemmistöt, siirtolaiset, nuoret, vammaiset ja seksuaaliset vähemmistöt. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/47 5. 7. Euroopan unionin tulisi saada jäsenvaltiot allekirjoitta- maan naisten kaikenlaisen syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja valinnaisen pöytäkirjan. Olisi toivottavaa luoda eurooppalainen oikeuskehys kaikenlaista naisiin kohdis- tuvaa väkivaltaa ja hyväksikäyttöä vastaan. 5. 8. Väestönkehitys väestön ikääntymisongelmaan, naisten ja miesten prosentuaalinen osuus väestöstä. edellyttää asianmukaisia ratkaisuja jossa tulee ottaa huomioon 5. 9. Komitea korostaa, että naisten lukutaidottomuusaste on korkea erityisesti kehityksestä jälkeen jääneillä EU-alueilla ja toteaa, että koulutus on yhteiskunnan kehityksen ja hyvin- voinnin perustekijä. Komitea toivookin, että vahvistettaisiin naisten koulunkäyntiä tukevia ja koulun kesken jättämistä ehkäiseviä, etenkin tyttöihin kohdistettuja ohjelmia. 5. 10. Oikeuksia ja tasa-arvoa ei voida sanella vain ylhäältä, vaan tarvitaan koko yhteiskunnan täydellistä ja demokraattista osallistumista. Onkin tärkeää tehdä yhteistyötä työmarkkina- osapuolten, valtiosta riippumattomien organisaatioiden ja kai- killa tasoilla toimivien kansalaisjärjestöjen ja organisaatioiden kanssa. 5. 11. Komitean mielestä on tarpeen, että Yhdistyneiden Kansakuntien seuraavan yleiskokouksen jälkeen ryhdytään valmistelemaan vuonna 2005 pidettävää YK:n viidettä naisten maailmankonferenssia. 5. 12. Talous- ja sosiaalikomitean tulisi saada erityisroolinsa takia edustaja seuraavaan YK:n erityisistuntoon osallistuvaan komission valtuuskuntaan. Bryssel 27. huhtikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Verordening (EG) nr. 855/2000 van de Commissie van 27 april 2000 houdende afwijzing van uitvoercertificaataanvragen in de sector granen

eurovoc_concepts:
cereal flour
common wheat
export licence
export refund

text: 28. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 103/51 VERORDENING (EG) Nr. 855/2000 VAN DE COMMISSIE van 27 april 2000 houdende afwĳzing van uitvoercertificaataanvragen in de sector granen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1162/95 van de Commissie van 23 mei 1995 houdende bĳzondere uitvoeringsbepalingen inzake het stelsel van invoer- en uitvoercertificaten in de sector granen en rĳst (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1432/1999 (4), inzonderheid op artikel 7, lid 3, 26 april 2000 ingediende uitvoercertificaataanvragen voor deze producten af te wĳzen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Overeenkomstig artikel 7, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1162/95 worden op 26 april 2000 ingediende uitvoercertifi- caataanvragen met vaststelling vooraf van de restituties voor de producten van GN-code 1101 00 15 afgewezen. Overwegende hetgeen volgt: Het aantal aanvragen voor certificaten met vaststelling vooraf van de restituties voor meel van zachte tarwe en van spelt vertoont een speculatief karakter. Derhalve is besloten alle op Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 28 april 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 117 van 24. 5. 1995, blz. 2. (4) PB L 166 van 1. 7. 1999, blz. 56