title: Kommissionens beslut av den 11 april 2000 om statligt stöd som beviljats av Frankrike inom grisköttssektorn [delgivet med nr K(2000) 1169] (Endast den franska texten är giltig) (2000/805/EG)

eurovoc_concepts:
France
State aid
control of State aid
infringement of EU law
producer organisation
swine

text: 22. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/65 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 11 april 2000 om statligt stöd som beviljats av Frankrike inom grisköttssektorn [delgivet med nr K(2000) 1169] (Endast den franska texten är giltig) (2000/805/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket, efter att, i enlighet med artikel 88. 2 första stycket i fördraget, ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och av följande skäl: I FÖRFARANDE (1) (2) Efter en artikel i pressen den 11 september 1998 som tar upp ett beslut av den franska regeringen avseende stödåtgärder till förmån för svinuppfödare har generaldi- rektören för generaldirektoratet för jordbruk vänt sig till de franska myndigheterna med en begäran om att de skall anmäla åtgärden, daterad den 15 september 1998. De franska myndigheterna anmälde åtgärderna i fråga genom en skrivelse av den 2 oktober 1998, registrerad den 9 oktober 1998. En begäran om kompletterande upplysningar avsändes den 28 oktober 1998. Detta brev hänförde sig till en begäran om att utan dröjsmål över- sända texter med de tekniska föreskrifterna. Vidare erin- rades om artikel 88. 3 i fördraget, i vilken genomförande av statliga stödåtgärder förbjuds. Även principen om att återkräva stöd som är oförenliga med den gemensamma (3) (4) (5) (6) (7) marknaden omnämndes. Senare information, som inne- håller kompletterande upplysningar, inkom till general- direktoratet för jordbruk den 27 november 1998, den 1 december 1998 och den 2 december 1998. Kommissionen inledde förfarandet enligt artikel 88. 2 i EG-fördraget avseende stödet i fråga, genom skrivelse nr SG (98) D/12216 av den 22 december 1998. Beslutet att inleda förfarandet har offentliggjorts i Euro- peiska gemenskapernas officiella tidning (1). Kommissionen har anmodat övriga medlemsstater och berörda tredje parter att lägga fram sina synpunkter på stöden i fråga. Kommissionen mottog genom en skrivelse av den 31 mars 1999 de danska myndigheternas synpunkter i samband med att kommissionen inledde förfarandet. Frankrike gav sina synpunkter i en skrivelse av den 12 februari 1999. Kommissionen vände sig på nytt till de franska myndig- heterna genom skrivelser från generaldirektören för Generaldirektoratet för jordbruk av den 1 juni 1999 och den 20 oktober 1999. De franska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 24 november 1999. II BESKRIVNING Vad gäller bestämmelsen i fråga gav de franska myndig- heterna i en skrivelse av den 2 oktober 1998 följande information till kommissionen: ”Till följd av den kris som drabbat sektorn för svinuppfödning, och som kännetecknas av en dramatisk prisnedgång och en över- produktion i gemenskapen utan motstycke och som till marknadsåtgärder som beslutats på komplement gemenskapsnivå, har de franska myndigheterna vidtagit ett visst antal ekonomiska och sociala åtgärder”. De anmälda åtgärderna beskrivs i det följande. (1) EGT C 61, 3. 3. 1999, s. 7. L 326/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 2000 Stabiporc Uppskov sociala avgifter (8) (9) De franska myndigheterna vill återuppta systemet med återbetalningspliktiga förskott från regleringsfonden för griskött (nedan kallad Stabiporc). Detta system går ut på att till producentsammanslutningar utbetala helt återbe- talningspliktiga förskott av likvida medel för att göra det möjligt för dem att justera det pris för slaktsvin som betalas till producenter som är anslutna till systemet. Det är således avsett att reglera inkomsterna för svinuppfö- dare som drabbas av kriserna inom grisköttsproduk- tionen. Stabiporc är ett icke rörelsedrivande bolag med syftet att utverka bidrag från flera ekonomiska samar- betspartner för att ge återbetalningspliktiga förskott till grisköttsproducenterna. Denna mobilisering av medel kräver samförstånd mellan de olika parterna. Kommissionen har redan haft tillfälle att uttala sig om detta system. Två negativa beslut har avgivits tidigare (1) på grund av de stöd – som bedömts vara olagliga – som mottagarna avsågs få. I själva verket låg räntesatsen för förskotten långt under marknadsräntorna och de förskott som inte återbetalades av producentsamman- slutningarna bars av Ofival (Office national interprofes- sionnel des viandes, de l'élevage et de l'aviculture). (10) Detta system skall ändras så att de synpunkter kommis- sionen givit uttryck för i sina tidigare beslut beaktas. Följande gäller därför: — Det offentliga deltagandet skall inskränka sig till att ge Ofival tillstånd att förena sig med de ekonomiska samarbetsparterna om ett lån vars belopp skulle franska franc (cirka 11 uppgå till 72 miljoner miljoner euro). Dessutom skall Ofival inte stå som garant i händelse av uteblivna eller försenade betal- ningar. I avtalet mellan Ofival och Stabiporc skall därför uttryckligen anges Ofivals rätt att av samman- slutningarna ta ut de belopp som skall betalas vid uteblivna eller försenade betalningar, ökade med dröjsmålsränta, vid återbetalningen av kapital och ränta på Ofival-lånet. — Räntesatsen för lånen skall fastställas i relation till den normala marknadsräntan, dvs. Pibor-räntan + 0,6 %. Det värde på Pibor-räntan (Paris interbank- ränta) som beaktas är det som gäller för den senast kända kvartalsindikatorn. Löptiden för de lån som beviljas uppfödarna kan variera med konjunkturen, och särskilt med nivån på marknadspriserna. I alla händelser gäller den fastställda räntan för en period på ett år och den är aldrig lägre än gällande referens- ränta vad gäller lån på ett år eller mindre. Lån beviljas endast solventa sammanslutningar. (1) Kommissionens beslut av den 27 juli 1994, EGT L 335, 23. 12. 1994, s. 82 (stöd C 8/94) och av den 31 oktober 1995, EGT L 114, 8. 5. 1996, s. 26 (stöd C 38/94). (11) För att avgöra vilka rörelser som är berättigade till uppskjutna sociala avgifter kommer myndigheterna att låta genomföra granskningar på regional nivå (fr. depar- tement). För att bedöma hur verkliga och omfattande rörelsernas svårigheter är beaktas särskilt tre kriterier: — En betydande sänkning av omsättningen eller en konstaterad minskning av marginalerna 1996, 1997 och under de första månaderna 1998. — Särskilda ekonomiska svårigheter som yttrar sig som en ökning av företagets körtfristiga skuldsättning. — Försenade betalningar av banklån eller sociala avgifter. (12) När resultatet av granskningen står klart kommer rörelser som drabbats av ekonomiska svårigheter, som dock inte är av sådan art att de äventyrar företagets bärkraft, att föreslås få del av åtgärden med uppdelning av egenavgifter, arbetsgivaravgifter undantagna. Den till 6 preliminära kostnaden för miljoner franska franc (cirka 914 000 euro). åtgärden uppgår (13) (14) (15) Stödmottagare Endast de jordbruksföretag som efter en granskning på regional nivå bedöms bärkraftiga kan vara berättigade till åtgärden. Beviljande av en avbetalningsplan görs inte för företag som under tidigare år fått oberättigade betal- ningar. Åtgärden kommer att förbehållas producenter vars omsättning från grisköttsverksamheten är lika med eller mer än 50 % av rörelsens totala omsättning (35 % för smågrisuppfödare). Slutligen skall uppfödningsverk- samheten överensstämma med deras tillstånd eller deras deklaration enligt den franska lagen nr 76-663 av den 18 juli 1976 beträffande anläggningar som godkänts i miljöhänseende. Föreskrifter Betalningsplanerna kan sträcka sig över högst två år. Sådana betalningsplaner kan avse tekniska och komplet- terande Amexa-avgifter (sjukförsäkring för jordbrukare), pensionsförsäkringar, barnbidrag och änkepensioner som återstår att betala enligt ordningen för icke avlö- nade personer jordbruksyrken. Uppdelningen skall endast avse det socialförsäkringsbelopp som skall betalas för år 1998 efter betalning av preliminära avgifter, vilket i slutänden kommer att utgöra 15 % till 20 % av avgif- ternas totala belopp. i Fastställandet av villkoren för återkrävande av avgifter åligger varje jordbruksförsäkringskassa. Det tillkommer dem att besluta på vilka villkor de jordbrukare som skall sanera sin ekonomi kan erlägga sina avgifter utan att förlora sitt socialförsäkringsskydd. Underlåtenhet från jordbrukarens sida att följa betalningsplanen medför omedelbart avstängning från uppdelningsåtgärden. 22. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/67 (16) Statens intervention syftar till att komplettera jordbruks- försäkringskassornas vanliga åtgärder, som med tanke på omfattningen av rörelseidkarnas svårigheter, som för närvarande är starkt koncentrerade till vissa regioner, inte kan erbjuda alla dessa producenter en åtgärd med uppdelning av betalningen av deras sociala avgifter. I själva verket har djupet i den kris som drabbar hela grisköttsproduktionssektorn gjort att många rörelseid- kare hamnat i mycket svåra situationer, som kan få betydande sociala och familjerelaterade återverkningar (framför allt förlust av allt socialt skydd). Detta är skälet till att statsmakten har beslutat att åta sig en del av kostnaden för uppdelning av avgifterna. Nya investerare (17) Denna åtgärd består i att låta svinuppfödarna åtnjuta ett partiellt övertagande av ansvaret för räntorna som skall betalas på deras banklån. Åtgärden består i att överta 3 % till 5 % av lånen tagna under perioden 1996–1998. Denna lättnad beräknas utifrån banklånet enbart. (18) Prioritet kommer att ges till uppfödare för vilka dessa investeringar är de första de gör vad gäller grisköttspro- duktion. Dessutom skall de mottagande uppfödningsin- rättningarna uppfylla kraven i miljölagstiftningen. Famil- jelån, lån på fastighet och lån på djurbesättningen skall inte räknas med i underlaget för åtgärden. till (19) De franska myndigheterna påminde om att den här typen av bestämmelse redan har genomförts inom gris- köttssektorn 1993, förmån för ”nya investerare”. Kommissionen fick uttala sig om en sådan bestämmelses förenlighet med gällande regler i sitt beslut av den 27 juli 1994 (stöd NN 116/93 som blivit mål C 9/94). Enligt de franska myndigheterna införlivas stödåtgär- derna till förmån för små producenter med åtgärderna som avser nya investerare. I den planerade åtgärden kommer hänsyn att tas till kommissionens kommen- tarer, och således gäller följande: — Övertagandena skall gälla lån som tagits för att finansiera redan gjorda investeringar. — Den kumulerade subventionsekvivalenten för eventu- ella befintliga stöd och för det nya stödet får inte överstiga de satser kommissionen vanligen tillåter. Särskild vaksamhet kall iakttas vid kombination med etableringsstöd (startlån till unga jordbrukare och startbidrag) så att den kumulerade subventionsekvi- valenten inte överstiger gemenskapens bidragstak. Mottagare som har ett moderniseringslån kommer att prioriteras. — Övertagandena skall följa efter justeringar av ränte- satsen för nya lån som gjorts i syfte att beakta förändringen av räntesatsen eller skall avse jord- bruksrörelser som uppvisar garantier vad gäller livs- kraften, särskilt i de fall de finansiella kostnader som sammanhänger med befintliga lån är sådana att jord- bruksrörelserna riskerar att hamna i farozonen och eventuellt gå i konkurs. (20) Den preliminära kostnaden för åtgärden uppgår till 30 miljoner franska franc (cirka 4,5 miljoner euro). (21) Vad gäller Stabiporc ansåg kommissionen vid inledandet av förfarandet för granskning av de anmälda åtgärderna att statens intervention till förmån för bärkraftiga företag skulle begränsa sig till beviljande av ett lån till normal marknadsränta. Denna marknadsränta återfinns i refe- rensräntan och var i januari 1999 fastställd till 4,30 % (interbankräntan på ett år). De franska myndigheterna har framlagt bevis för att den tillämpade räntesatsen aldrig är lägre än gällande referensränta vad gäller lån på ett år eller kortare tid. Såtillvida kunde en fördel, och därmed ett stöd, uteslutas. (22) Däremot bedömde kommissionen vid inledandet av förfarandet att de åtgärder som består i en uppskjutning av sociala avgifter och delvis övertagande av räntor på banklån innebar en fördel för producenterna inom svin- sektorn. Därmed skulle sådana stöd i princip inte vara förenliga med den gemensamma marknaden, med mindre än att de kan vara föremål för något av undan- tagen enligt artikel 87. 2 och 87. 3 i fördraget. Kommis- sionen kunde inte i tillgängliga uppgifter hitta något som skulle göra det möjligt att dra slutsatser om stödets förenlighet med gällande regler, varvid stödet föreföll vara av driftstödsart. Närmare bestämt hade de franska myndigheterna, eftersom de ansåg att åtgärden i fråga skulle kunna ligga inom ramarna för gemenskapens rikt- linjer för statligt stöd till undsättning och omstruktu- rering av företag i rätt uppgifter för att kommissionen skulle kunna konstatera att ovan avsedda riktlinjer respekteras. Kommissionen ansåg det därför nödvändigt att inleda förfarandet enligt artikel 88. 2 i fördraget. svårigheter (1), inte lämnat III SYNPUNKTER FRÅN FRANKRIKE (23) Genom en skrivelse av den 12 februari 1999 lade de franska myndigheterna fram sina synpunkter avseende kommissionens beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88. 2 i fördraget, mot det anmälda stödet. (24) De franska myndigheterna bekräftade de tidigare lämnade uppgifterna om Stabiporc-systemet, både vad gäller dess syfte – att till producentsammanslutningar betala ut fullständigt återbetalningspliktiga förskott av likvida medel i syfte att göra det möjligt för dem att reglera det pris för slaktsvin som betalas till uppfödare som är anslutna till systemet – och mekanismen för dess intervention, beviljande av ett lån till marknadsmässig ränta. (1) EGT C 283, 19. 9. 1997, s. 2. Dessa riktlinjer har ersatts av en ny version (EGT C 288, 9. 10. 1999, s. 2). L 326/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 2000 (25) (26) Vad gäller stöd i form av uppskjutning av egenavgifter och åtgärder till förmån för nya investerare bekräftar de franska myndigheterna i stor utsträckning de uppgifter som redan lämnats till kommissionen men betonar att de båda åtgärderna överensstämmer med kraven i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Vad gäller uppskjutningen av egenavgifter påminner de franska myndigheterna om att åtgärden består i att dela upp beloppet av dessa avgifter som förfallit till betalning för år 1998 efter erläggande av förskott. Utifrån kriteri- erna i gemenskapens stöd till riktlinjer undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter anger de närmare följande: statligt för a) Återställa lönsamheten på lång sikt för företaget: En granskning på regional nivå av varje potentiell stödmottagare utförd av en kommitté som rappor- terar till jordbruksförsäkringskassan har till syfte att bedöma vilka jordbrukare som har en situation som är möjlig att rätta till. b) Undvika att stödet otillbörligt snedvrider konkur- rensen inom en sektor som kännetecknas av en strukturell överkapacitet genom oåterkallelig minsk- ning eller stängning av produktionskapacitet: Enligt undantaget enligt punkt 3. 2. 5 c i i riktlinjerna, för åtgärder som särskilt inriktas på vissa varor eller aktörer, kommer kommissionen när beslut som fattats till förmån för alla mottagare under en period om tolv på varandra följande månader sammanlagt inte gäller en varukvantitet som överstiger 3 % av den årliga kvantiteten av sådan produktion i detta land att göra undantag från kraven på minskning av produk- tionskapaciteten under förutsättning att alla andra villkor är uppfyllda. De franska myndigheterna hävdar denna princip eftersom den preliminära budgeten för åtgärden uppgår till 6 miljoner franska franc, och 3 % av den totala årsproduktionen i Frankrike, räknat på medel- värdet för de tre föregående åren, utgör ett värde på 780 miljoner franska franc. c) Stöd i förhållande till kostnader och fördelar med omstruktureringen: Åtgärden består inte i att staten åtar sig de sociala avgifterna. Företaget betalar de sociala avgifterna i delposter och får således ingen betalningslättnad. d) Fullständigt genomförande av omstrukturerings- planen och årlig rapport till kommissionen: De franska myndigheterna åtar sig att se till att dessa båda kriterier uppfylls. (27) Vad gäller åtgärden till förmån för nya investerare anger de franska myndigheterna följande, relaterat till kriteri- erna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårig- heter: a) Återställa lönsamheten på lång sikt för företaget: Ofivals granskning hos varje mottagare har till syfte att bedöma uppfödningsverksamhetens förmåga att ta sig igenom konjunkturproblemen. Den utförs framför allt i form av detaljerad analys av tecknade lån och motsvarande amorteringsplaner. b) Undvika att stödet otillbörligt snedvrider konkur- rensen inom en sektor som kännetecknas av en strukturell överkapacitet genom oåterkallelig minsk- ning eller stängning av produktionskapacitet: De franska myndigheterna hävdar undantaget enligt punkt 3. 2. 5 c i i riktlinjerna eftersom den preliminära budgeten för åtgärden uppgår till 30 miljoner franska franc, och 3 % av den totala årsproduktionen i Frank- rike, räknat på medelvärdet för de tre föregående åren, uppgår till 780 miljoner franska franc i värde och i volym 780 000 svin (källa: Eurostat). En första uppskattning från de franska tjänsteavdelningarnas sida ger vid handen att antalet slaktsvinsplatser som faller under åtgärden uppgår till 60 000. c) Stöd i förhållande till kostnader och fördelar med omstruktureringen: Åtgärden består i ett övertagande av ansvaret för 3 % till 5 % av lånen som tecknats under perioden 1996–1998. Lån som tagits under 1996, 1997 och 1998 har, särskilt vad gäller de äldsta, höga ränte- satser som vida överstiger de räntor som en låntagare i dag kan få. Räntor på 8,5 %, 7,6 % eller 7,10 % är vanliga medan den aktuella Pibor-räntan ligger på 3,85 %, vilket leder till en bankränta på 4,5 %. Stödet, som läggs till tilldelning av en summa som är proportionell mot beloppet, utgör följaktligen endast en del av de årliga finansiella kostnaderna och produ- centen bär den största delen. d) Fullständigt genomförande av omstrukturerings- planen och årlig rapport till kommissionen: De franska myndigheterna åtar sig att se till att dessa båda kriterier uppfylls. De franska myndigheterna anger också att endast små och medelstora företag kan vara berättigade till sist- nämnda åtgärd (mellan 42 och 200 suggor i produktion i system med både avel och uppfödning), som i regel omfattar rörelseidkaren själv och hans/hennes hustru/ make och ibland en anställd. Mottagarna för åtgärden skulle således höra till kategorin litet jordbruksföretag med mindre än tio årsarbetsenheter. Denna bestämmelse bidrar följaktligen till uppehället för uppfödare och deras familjer i jordbruksområden med få arbetstillfällen. 22. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/69 IV SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART (28) Kommissionen mottog genom en skrivelse daterad den 31 mars 1999 iakttagelser från de danska myndighe- terna, som sedan sändes till de franska myndigheterna. De danska myndigheterna framhöll att de instämmer med kommissionens första slutsatser om de tre åtgär- derna i fråga och bekräftade att nämnda åtgärder skulle gynna Frankrikes grisköttsproduktionssektor framför andra medlemsstaters. De ville också påpeka att stöd till grisköttsproduktionssektorn endast kan ges via befintliga gemenskapssystem och konstaterade att utnyttjandet av möjligheterna till stöd inom ramen för den gemen- samma organisationen av grisköttsmarknaden redan lett till en markant stabilisering av denna marknad. (29) V ÖVRIGA ÅTGÄRDER SOM TILLKÄNNAGIVITS AV FRANKRIKE Inledandet av kommissionens granskningsförfarande har följts av flera meddelanden om genomförandet av andra åtgärder, för övrigt ej anmälda till kommissionen, till förmån för grisköttsproduktionssektorn. Enligt uppgifter som publicerades i Frankrike i början av januari 1999 skulle på så sätt ett stöd på cirka 10 miljoner franska franc (cirka 1,5 miljoner euro) ha beviljats av den franska regeringen i form av ett bidrag på 2 franska franc per kilo fläsk som betalats ut till vissa handlare, som förväntades återföra detta bidrag till producenterna via slakterierna. Den franske jordbruksministern Jean Glavany tillkännagav den 7 april 1999, stöd för totalt 140 miljoner franska franc (cirka 21,3 miljoner euro) som direkt stöd till grisköttsproduktionsrörelser. Vidare tillkännagav de franska grisköttsproducenterna den 28 april 1999 en åtgärd som bestod i att dra tillbaka djur från marknaden genom att slakta spädgrisar (80 000 mellan maj och augusti 1999). Slutligen presenterade Jean Glavany den 9 december 1999 för företrädarna för nationella branschorganisationer en kompletterande åtgärd för svinuppfödare i svårigheter som består i krediter som skulle komplettera åtgärden för stöd till godvillig reglering av konkurser, inom grisköttsproduk- tionssektorn, som inrättades våren 1999, anmäldes till kommissionen den 5 juli 1999 och beviljades av denna inom ramen för statligt stöd nr N 405/99 (1). beviljas samma mottagare upprepade gånger, vilket vore ett brott mot en av principerna i gemenskapens riktlinjer för beviljande av denna typ av stöd. Kommissionen har därför upprepade gånger vänt sig till de franska myndig- heterna (skrivelser av den 11 januari, 19 april, 16 juni och 14 december 1999) och bett dem bekräfta eller motsäga uppgifterna om dessa nya stöd och anmäla varje eventuellt stöd till förmån för grisköttsproduk- tionssektorn. (31) De franska myndigheterna svarade i en skrivelse av den 16 juni 1999 att åtgärden med slakt av spädgrisar varken genomförts eller finansierats av staten och att det rörde sig om en renodlad branschåtgärd. Genom en skrivelse av den 24 november 1999 bekräftade de att staten när krisen var som allvarligast fick lov att tillkän- nage en rad åtgärder till förmån för grisköttsproduk- tionssektorn. Icke desto mindre beslöt de franska grisköttsmarknaden förbättrades myndigheterna, under våren 1999, framför allt tack vare inrättandet av programmet livsmedelsstöd och verktygen för gemenskapsförvaltning (bidrag), att inte genomföra vissa som är tillkännagivna åtgärder. Utöver de åtgärder föremål för föreliggande förfarande var den enda kvarva- rande åtgärden stöd till avveckling av verksamheten, anmäld till kommissionen den 5 juli 1999 (se skäl 29). I detta skede har emellertid inget svar givits vad gäller den plan som lades fram den 9 december 1999. för då VI BEDÖMNING (32) (33) Enligt artikel 87. 1 i fördraget är, bortsett från undantag som anges i fördraget, sådana stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenliga med den gemensamma mark- naden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I artikel 21 i rådets förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975, om gemensam organisation av mark- naden för griskött (2), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 3290/94 (3), anges att artiklarna 87, 88 och 89 skall tillämpas på produktion av och handel med gris- kött om inte annat sägs. (30) Kommissionen ville få en helhetsbild av samtliga åtgärder som de franska myndigheterna skulle ha kunnat genomföra till förmån för grisköttsproduktionssektorn för att förhindra framför allt att statligt stöd till undsätt- ning och omstrukturering av företag i svårigheter kan (34) De åtgärder som anmälts av Frankrike skulle i princip vara stöd enligt artikel 87. 1 i fördraget i den mån de syftar till att hjälpa vissa producenter med de ekono- miska och finansiella belastningarna jämfört med konkurrenter som inte får detta stöd. (1) Brev nr SG(99) D/8509 från kommissionen av den 25 oktober 1999, till de franska myndigheterna. (2) EGT L 282, 1. 11. 1975, s. 1. (3) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 105. L 326/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 2000 Stabiporc (35) Vad gäller Stabiporc har de franska myndigheterna förklarat att statens intervention till förmån för bärkraftiga företag (1) skulle begränsa sig till beviljande av lån med en normal marknadsränta. De franska myndigheterna har lagt fram bevis på att den tillämpade räntan aldrig är lägre än gällande referensränta vad gäller lån på ett år eller kortare tid. Dessutom skall i avtalet mellan Ofival och Stabiporc uttryckligen anges Ofivals rätt att vid uteblivna eller försenade betalningar vid återbetal- ningen av kapital och ränta för Ofival-lånet av sammanslutningarna ta ut de summor som förfallit till betalning ökade med dröjsmålsränta. Under dessa omständigheter kan en fördel, och således stöd, uteslutas. Kommissionen kan således dra slutsatsen att Stabiporc-systemet och dess tillämpningsföre- skrifter, såsom de nu planeras av de franska myndigheterna, följer bestämmelserna i fördraget så tillvida att stödet saknar varje inslag av stöd enligt artikel 87. 1 i fördraget. I alla händelser skulle de franska myndigheterna om lån som faller utanför dessa villkor planeras i framtiden vara skyldiga att informera kommissionen om detta. (36) De franska myndigheterna uppmanas att till kommissionen tillhandahålla en årlig rapport med uppgifter om systemets funktion och framför allt de belopp som betalats ut under verksamhetsåret, de tillämpade räntesatserna, belopp som återbetalats och/eller försenats, förskottssaldon etc. Uppskov sociala avgifter och nya investerare (37) Vad gäller dessa båda åtgärder är syftet att hjälpa vissa producenter med de ekonomiska och finansiella belastningarna, vilket skulle gynna dem framför konkurrenter som inte erhåller detta bidrag. Följaktligen snedvrider de eller hotar att snedvrida konkurrensen i den mening som avses ovan och därigenom faller de under definitionen av statligt stöd enligt artikel 87. 1 i fördraget. (38) Det verkar som om dessa stöd kan påverka handeln mellan medlemsstaterna såtillvida att de gynnar den nationella produktionen på bekostnad av produktionen i övriga medlemsstater. I själva verket är grisköttsproduktionssektorn särskilt öppen för konkurrens på gemenskapsnivå, och således i Frank- rike, och följaktligen mycket känslig för varje åtgärd till förmån för produktionen i det ena eller det andra landet. (39) I tabellen nedan visas nivån på handeln mellan Frankrike och övriga medlemsstater vad gäller griskött: Import från EU-14 (i tusen ecu) 1998 1999 Slaktkroppsvikt (i ton) 1998 1999 Fläskkött 899 584 821 979 524 935 532 044 Jordbruksprodukter WTO 18 644 780 19 007 811 Totalt 185 465 865 194 409 593 Export till EU-14 (i tusen ecu) 1998 1999 Slaktkroppsvikt (i ton) 1998 1999 Fläskkött 763 029 682 965 431 625 395 877 Jordbruksprodukter WTO 25 430 299 25 670 810 Totalt 178 384 485 188 441 594 (1) Med bärkraftigt företag menas företag som inte lider av ekonomiska svårigheter i den mening som avses i gemenska- pens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. 22. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/71 1998 EU-15 Frankrike Frankrike/EU-15 Löpande priser och kurser Griskött (miljoner ecu) Total slutlig produktion (jordbruk) 21 263 2 844 13,4 % 213 467 46 187 21,6 % (40) Principen om oförenlighet enligt artikel 87. 1 i fördraget har emellertid undantag. (41) Det står klart att de i artikel 87. 2 angivna undantagen inte är tillämpliga. De har heller inte framhållits av de franska myndigheterna. (42) De i artikel 87. 3 i fördraget angivna undantagen skall tolkas snävt vid granskningen av varje stödprogram som riktar sig till regioner eller sektorer eller varje enskilt fall av tillämpning av generella stödsystem. De kan bland annat bara beviljas i det fall kommissionen kan fastställa att stödet är nödvändigt för förverkligande av något av syftena i fråga. Att bevilja dessa undantag för stöd som inte innebär en sådan kompensation skulle innebära att man tillåter störningar av handeln mellan medlemsstaterna och snedvridning av konkurrensen utan berättigande vad gäller det gemen- samma intresset och på samma gång otillbörliga fördelar för aktörerna i vissa medlemsstater. (43) I artikel 87. 3 c anges att stöd avsedda att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden, när de inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. (44) När det mer konkret gäller den åtgärd som består i uppskjutning av sociala avgifter utgör, enligt EG-domstolens praxis (1), de förmåner i fråga om betalning av socialförsäkringsavgifter som oinskränkt beviljats ett företag av det organ som har ansvaret för att uppbära avgifterna ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87. 1 i fördraget, om det står klart att företaget, med tanke på omfattningen av de ekonomiska fördelar som på så sätt beviljats, inte skulle ha erhållit jämförbara förmåner från en privat kreditgivare i samma situation som organet med ansvar för att uppbära avgifterna. De franska myndigheterna har inte någon gång hävdat att dessa uppskjutningar inte faller under begreppet statligt stöd ovan. Vidare har kommissionen inte några uppgifter som gör att den kan dra slutsatsen att åtgärden i fråga inte faller under begreppet statligt stöd. (45) Det är framför allt mot bakgrund av denna bestämmelse och de särskilda bestämmelserna för det enskilda fallet som stödet skall bedömas. (46) (47) Kommissionen ansåg vid inledandet av förfarandet att undantaget enligt artikel 87. 3 c (första delen av första meningen) inte skulle kunna tas i beaktande i den utsträckning mottagarföretagen var vinstgivande och inte var föremål för någon omstrukturerings- eller räddningsplan. De franska myndigheterna ansåg emellertid därefter att stöden borde granskas mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. En förutsättning för att ordningar för stöd till undsättning och omstrukturering skall accepteras är att mottagarna är små och medelstora företag enligt gemenskapens definition. Små jordbruksföretag är sådana som inte har mer än tio årsarbetsenheter. I de uppgifter som de franska myndigheterna har lämnat anges att mottagarna när det gäller åtgärden ”nya investerare” är små jordbruksföretag. Vad gäller åtgärden ”uppskov sociala avgifter” görs ingen precisering. Om åtgärden skulle rikta sig även till andra företag än små och medelstora skulle de franska myndigheterna ha behövt anmäla åtgärden individuellt för varje mottagare. (1) Dom av den 29. 6. 1999 i mål C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), Rättsfallssamlingen 1999, s. I-391. L 326/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 2000 (48) I enlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter skall denna typ av stöd uppfylla följande villkor: a) Förekomst av finansiella problem (49) Enligt gemenskapens riktlinjer för denna typ av stöd anser kommissionen att ett företag är i svårigheter ”när det saknar förmåga att med sina egna finansiella medel eller med medel som företagets ägare/aktieinnehavare och dess kreditgivare är redo att tillföra, stoppa de förluster som i frånvaro av en yttre intervention från statens sida driver företaget mot en nästan säker ekonomisk död på kort eller medellång sikt”. (50) De uppgifter som lämnats av de franska myndigheterna gör det inte möjligt att dra slutsatsen att mottagarföretagen befinner sig i ekonomiska svårigheter i nämnda mening. I själva verket gäller de beviljande av stöd för företag som befinner sig i besvärliga finansiella situationer, emellertid utan att detta är av sådan art att deras livskraft alltid kan ifrågasättas. i) För den första typen av stöd – uppskjutna egenavgifter – skulle åtgärden ha till syfte att förhindra oönskade effekter, såsom att hela det sociala skyddet förloras, något som skulle kunna inträffa om jordbrukarna inte betalar de sociala avgifterna. Kommissionen anser, samtidigt som den accepterar att den situation som nu råder i hela sektorn är av sådan art att den kan försätta vissa producenter i en svår situation, att det faktum att ett av villkoren för berättigande till stöden är företagets lönsamhet sätter ordningen i direkt motsättning till gemenskapens normer som skall tillämpas på företag i svårigheter. I själva verket går dessa producenter igenom en svår konjunktursituation, men deras överlevnad verkar inte hotas av dessa svårigheter, och en intervention från statens sida skulle således inte vara berättigad. ii) Tillämpningen av den andra åtgärden – nya investerare – gör det inte heller tydligt att samtliga producenter i fråga befinner sig i en situation som kan leda till ekonomisk död för deras rörelser. Kommissionen stödjer sig på beskrivningen av åtgärden i skälen 17–20 och i skäl 27 för de franska påståendena. (51) (52) Kommissionen anser således att tillämpningen av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter är inadekvata i detta fall. I själva verket försöker de franska myndigheterna i sin skrivelse av den 12 februari 1999 bevisa att vissa villkor för denna typ av stöd uppfylls, dock utan att målgruppen är mottagare som kan vara berättigade till stöd enligt gemenskapsreglerna. Kommissionens tvivel i fråga om varje enskild mottagares finansiella situation kvarstår vad gäller situationen före inledandet av förfarandet (skäl 46). Kommissionen önskar för övrigt påpeka att de argument som presenterades av de franska myndighe- terna vid den inledande anmälningen och de som presenterades efter inledandet av förfarandet förefaller motstridiga. De första visar inte på en situation som alltid kan mynna ut i en ekonomisk död för företaget och stöden presenteras inte ens som åtgärder för undsättning och omstrukturering av företagen i fråga. De andra låter det antas att företagen är i ekonomiska svårigheter när de bekräftar att syftet med granskningen är att bedöma uppfödningsverksamhetens förmåga att komma igenom konjunkturproblemen. Emellertid presenteras ingen grund för att stödja denna bekräftelse och på så sätt fastslå att villkoren för förekomsten av finansiella svårigheter uppfylls. Svårigheternas konjunkturmässiga beskaffenhet, så som den framställs av de franska myndigheterna, är av sådan art att de i skälen 49 och 50 av kommissionen framställda argumenten bekräftas. b) Återställa bärkraften på lång sikt för företaget (53) Stödet till omstrukturering skall vara förbundet med en hållbar omstrukturerings- eller återuppbygg- nadsplan som skall läggas fram för kommissionen med alla nödvändiga uppgifter samt valideras av denna. Denna plan bör göra det möjligt att återupprätta företagets konkurrenskraft inom en skälig tid. Denna plan, vars varaktighet bör vara så begränsad som möjligt, skall innefatta en marknadsun- dersökning som innehåller en rad inslag som anges i bilaga I till gemenskapens riktlinjer. Dessutom skall företagets livskraft i huvudsak vara ett resultat av interna åtgärder som tas upp i planen och den kan följaktligen inte bygga på externa faktorer som företaget knappast kan påverka – såsom marknadsutvecklingen. 22. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/73 (54) De franska myndigheterna påtalar att det för vardera åtgärden har genomförts granskningar hos varje potentiell mottagare, med syftet att bedöma vilka jordbrukare som har en situation som går att rätta till (skälen 26 och 27). (55) Även om man antar att villkoret i punkt a är uppfyllt anser kommissionen att de lämnade uppgifterna inte gör det möjligt att slå fast att detta villkor uppfylls. I själva verket kan granskningen av företagen inte jämställas med en omstruktureringsplan. Den förstnämnda tjänar endast till att bekräfta rörelsens ekonomiska situation och dessutom fastställa dess soliditet, men den är inte av sådan art att den kan säkerställa återställande av bärkraften på lång sikt. Granskningen skulle på så sätt begränsa sig till att undanta varje företag som i det aktuella ögonblicket inte är lönsamt från att åtnjuta stödet utan att dock inrikta sig på, med hjälp av en handlingsplan, talrika företags lönsamhet på lång sikt i en miljö med överproduktion och cykliskt uppträdande kriser. I själva verket ligger de av Frankrike anmälda stöden till sin beskaffenhet nära stöd till undsättning, i den meningen att de försöker att omedelbart avhjälpa en ekonomisk krissituation som uppstått hos många producenter, utan att omstruktureringen i sig är vare sig utvecklad med hjälp av en plan eller garanterad av de föreslagna åtgärderna. Enligt gemenskapens riktlinjer utgör stöd till räddning ett övergångsstöd som gör det möjligt att under en period som motsvarar den tid som behövs för att utarbeta en omstrukturerings- eller avvecklingsplan och/eller den tid som behövs för att kommissionen skall fatta beslut om denna plan hålla ett företag i svårigheter vid liv. (56) Omstruktureringsplanerna skall i huvudsak tjäna till programplanering för de åtgärder som skall vidtas för att rörelsernas konkurrenskraft skall återupprättas inom en skälig tid. Med tanke på beskaffenheten hos de företag som åtgärden riktar sig till och den miljö där de utvecklas anser kommissionen att återställandet av de berörda företagens bärkraft inte garanteras enbart genom den finansiella konjunkturrelaterade hjälpen till dessa företag efter en finansiell granskning. c) Undvika att stödet otillbörligt snedvrider konkurrensen inom en sektor som kännetecknas av en strukturell överkapacitet genom oåterkallelig minskning eller stängning av produktionskapacitet (57) De franska myndigheterna framhåller det i punkt 3. 2. 5 c i i riktlinjerna – punkt 5. 4 c i i de nya riktlinjerna – nämnda undantaget för jordbrukssektorn för åtgärder som särskilt inriktas på vissa varor eller aktörer. När beslut som fattats till förmån för alla mottagare under en period om tolv på varandra följande månader sammanlagt inte gäller en varukvantitet som överstiger 3 % av den årliga kvantiteten av sådan produktion i detta land, kommer kommissionen under förutsättning att alla andra villkor är uppfyllda, att göra undantag från kraven på minskning av produktionskapaciteten (skälen 26 och 27). (58) Kommissionen har inget att invända mot de uppgifter som tillhandahållits avseende åtgärden ”nya investerare”. De som avser stödet för ”uppskov sociala avgifter” hänför sig enbart till stöddelen i förhållande till värdet på 3 % av den totala nationella produktionen. Det viktiga för det i skäl 57 avsedda undantaget är emellertid den kvantitet produkter som påverkas av stödet i förhållande till årsproduktionen. De tillhandahållna uppgifterna anger emellertid inte antalet djur som påverkas av stödet. På grund av denna brist på information kan kommissionen inte kontrollera att detta villkor uppfylls. (59) Även om man accepterar att detta villkor rent aritmetiskt – och mot bakgrund av siffror som eventuellt presenteras av Frankrike – kan uppfyllas kan kommissionen fortfarande inte avstå från detta krav på grund av att de i punkt a och b avsedda villkoren inte uppfylls. d) Principen om enda hjälp (60) Även med antagandet att det i punkt a avsedda villkoret vore uppfyllt äventyras efterlevnaden av denna princip av att det i punkt b avsedda villkoret inte uppfylls. Att det saknas lönsamhetsplan gör att man kan tvivla på om företagens situation kan rättas till och lönsamheten återställas på lång sikt. Detta förstärks i och med att genomförandet av de anmälda systemen i en miljö med global och cykliskt uppträdande kris inom grisköttsproduktionssektorn inte säkerställer att samma företag i framtiden återigen drabbas av situationer med konjunkturmässiga finansiella problem som skulle kunna få staten att ingripa ytterligare en gång till deras förmån. L 326/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 2000 e) Stöd i förhållande till kostnader och fördelar med omstruktureringen f) Fullständigt genomförande av omstruktureringsplanen och årlig rapport till kommissionen (61) Att de i punkt a, b och d avsedda villkoren inte uppfylls gör det onödigt att bedöma dessa båda villkor. Vad gäller punkt e mer konkret, och i syfte att begränsa stödets belopp och omfattning till ett strikt minimum, påpekar kommissionen att stödmottagarna skall bidra på påtagligt sätt till omstruk- tureringsplanen med egna medel eller genom extern finansiering på marknadsvillkor. Denna punkt har inte lyfts fram av de franska myndigheterna. Sett ur en annan synvinkel krävs det som en förutsättning för de franska myndigheternas åtagande att villkoret i punkt f uppfylls för att det skall kunna godtas att övriga nämnda villkor uppfylls. (62) Vad gäller efterlevnaden av de principer som precis beskrivits av det system som är under granskning anser kommissionen att de franska myndigheterna inte lyckats påvisa det ”svåra” i den ekonomiska situationen för samtliga företag som åtgärden riktar sig till. Även om detta hade påvisats har de inte heller vid något tillfälle i förfarandet, trots kommissionens uppmaningar, presenterat någon sane- ringsplan för de berörda företagen. Därav följer att stöden bara skulle kunna leda till en tillfällig lindring av situationen med bristande likviditet hos vissa producenter, utan att de åtgärder som krävs för att garantera företagens konkurrenskraft på lång sikt för den skull vidtas. Inverkan på konkur- rensen kompenseras inte av förekomsten av en exakt framtidsplan. Kommissionen har inte heller några uppgifter om storleken av de företag som är föremål för åtgärden ”uppskjutna sociala avgifter”. Denna slutsats om ordningen påverkar inte en eventuell bedömning av enskilda fall – som de franska myndigheterna inte anmält – som uppfyller kraven i gemenskapens riktlinjer. (63) Kommissionen påpekar vidare, när det gäller de franska myndigheternas kommentar till skäl 19, att det positiva beslutet av den 27 juli 1994 (stöd NN 116/93, senare mål C 9/94) har antagits på grundval av kriterier (1) som inte längre tillämpas för jordbrukssektorn sedan den 1 januari 1998 (2) för att kunna anse denna typ av stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden. (64) De franska myndigheterna är av uppfattningen att kriterierna i riktlinjerna är uppfyllda, och betonar samtidigt åtgärdens ringa inverkan i termer av snedvridning av konkurrensen. (65) Enligt gemenskapens riktlinjer är den grundprincip som styr denna typ av stöd emellertid att endast tillåta stöd till omstrukturering om det går att påvisa att beviljandet av stödet inte strider mot det gemensamma intresset. Detta är möjligt endast utifrån strikta kriterier och en försäkran om att eventuell snedvridning av konkurrensen kompenseras av de fördelar som följer av att företaget hålls vid liv och, vid behov, av tillräckliga kompensationer till förmån för konkurrenterna. (66) De av de franska myndigheterna föreslagna åtgärderna är ett direkt svar på den krissituation som råder inom grisköttsproduktionssektorn efter grisköttsprisets fall på Europanivå (skäl 7). Kommis- sionen är av den uppfattningen att varje åtgärd som gynnar ett visst företag i en sådan situation kan skapa störningar av konkurrensen som blir särskilt allvarliga i en sektor som är så känslig och har ständig överkapacitet som grisköttsproduktionssektorn, och att andra gemenskapsföretag som befinner sig i samma situation skulle kunna påverkas särskilt. Därför är det endast de åtgärder som antagits inom ramen för gemenskapens jordbrukspolitik och närmare bestämt inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden i fråga som skulle kunna säkerställa att de gemensamma intressen aktörerna på denna marknad har, har beaktats. Härvid skall påpekas att en medlemsstats utnyttjande av bestämmelserna i artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget inte kan gå före bestämmel- serna i förordningen som reglerar organisationen av marknaden i fråga (3). Tillämpningen av dem är underkastad de bestämmelser som fastställts genom förordningarna i fråga. Kommissionen kan inte godkänna ett stöd som med tanke på sin beskaffenhet (4) är oförenligt med de bestämmelser som styr en gemensam organisation av marknaden eller skulle stå i motsättning till god funktion hos marknadsorganisationen i fråga. (1) Kommissionens kriterier för ränteutgifter för lån som håller på att avbetalas för redan gjorda investeringar, SG (89) 343/2 av den 7. 3. 1989. (2) Datum för ikraftträdande inom denna sektor av gemenskapens riktlinjer för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. (3) Dom av den 26. 6. 1979 i målet Porcs et bacon, kommissionen mot McCarren and Company Limited, Rättsfallssam- lingen 1979, s. 2161. (4) Se skäl 69. 22. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/75 (67) Mot bakgrund av de tillgängliga uppgifterna, och med hänsyn till den krissituation i vilken åtgärden har vidtagits och med kännedom om de tryck som utövats på flera stater inom gemenskapen för att de skall vidta nationella åtgärder till förmån för denna sektor, är kommissionen av uppfattningen att de planerade stöden liknar en undsättningshandling som föranletts av krisen i grisköttsproduktions- sektorn och som inte skulle kunna betraktas som en del i en egentlig omstruktureringsplan till förmån för berörda företag. Följaktligen måste kommissionen dra slutsatsen att de planerade åtgär- derna inte skulle kunna komma i åtnjutande av undantaget i artikel 87. 3 c, enligt vilket stöd avsedda att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden när de inte påverkar handeln i negativ riktning på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. Därför utgör de driftstöd som är oförenliga med fördraget. VII SLUTSATS (68) Den av Frankrike anmälda åtgärden som består i att återuppta systemet med återbetalningspliktiga förskott från regleringsfonden för griskött (Stabiporc), på de villkor som för närvarande planeras av landets myndigheter, utgör inte ett statligt stöd enligt artiklarna 87–89 i fördraget. (69) De stödsystem som består i en uppskjutning av sociala avgifter respektive beviljande av stöd till förmån för nya investerare kan inte falla under undantaget enligt artikel 87. 3 i fördraget, eftersom alla villkor som anges i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter inte uppfylls. Därigenom är de oförenliga med fördraget och får således inte genomföras. (70) När stöd är oförenliga med den gemensamma marknaden skall enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om bestämmelser för tillämpning av artikel 88 i EG- fördraget (1) kommissionen besluta att medlemsstaten i fråga vidtar alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Denna återbetalning skulle vara nödvändig för att återställa den tidigare situationen, genom att alla finansiella fördelar som mottagaren av det illegalt beviljade stödet otillbörligen åtnjutit därigenom undanröjs från och med datumet för beviljandet av detta stöd. (71) Med tanke på att de anmälda åtgärderna hittills inte tillämpats, vilket bekräftas av de franska myndigheternas skrivelse av den 24 november 1999 i vilken de bekräftar, vad gäller de åtgärder som vidtagits inom ramen för grisköttsproduktionskrisen, att ”i slutänden var den enda kvarvarande åtgärden stödet till avveckling av verksamheten, anmäld den 5 juli 1999 (C 405/99)” och att ”inget stöd till undsättning och omstrukturering har beviljats”, finns det inte anledning att besluta om en eventuell återbetalning av stöden. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Den av Frankrike anmälda åtgärden, som består i att återuppta systemet med återbetalningspliktiga 1. förskott från regleringsfonden för griskött (Stabiporc), på de villkor som för närvarande planeras av landets myndigheter, utgör inte ett statligt stöd enligt artiklarna 87–89 i fördraget. De stödsystem som består i en uppskjutning av sociala avgifter respektive beviljande av stöd till 2. förmån för nya investerare kan inte falla under undantaget enligt artikel 87. 3 i fördraget och de utgör således driftstöd som är oförenliga med fördraget. Frankrike skall dra in de stödsystem som avses i artikel 1. 2. Artikel 2 Artikel 3 Frankrike skall, inom två månader från delgivningen av detta beslut, underrätta kommissionen om 1. vilka åtgärder som vidtagits för att följa beslutet. (1) EGT L 83, 27. 3. 1999, s. 1. L 326/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 2000 De franska myndigheterna skall till kommissionen överlämna en årlig rapport med uppgifter om 2. funktionen hos systemet med återbetalningspliktiga förskott från regleringsfonden för griskött, inklusive, framför allt, de belopp som betalats ut under perioden, tillämpade räntesatser, belopp som återbetalats och försenats, förskottssaldon etc. Dessa uppgifter skall innefatta sådant som är nödvändigt för att kommis- sionen skall kunna konstatera att de företag som kommit i åtnjutande av systemet är lönsamma företag enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike. Artikel 4 Utfärdat i Bryssel den 11 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1152/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Weißbuch zur Lebensmittelsicherheit und Europäische Lebensmittelbehörde.

eurovoc_concepts:
European social policy
food safety
mineral water

formats: html pdf print

text: C 53 E/86 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/110) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1152/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und Europ(cid:228)ische Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719 endg. ). In Kapitel 4 wird die Einrichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Die Kommission wird eine Richtlinie (cid:252)ber Bestandteile nat(cid:252)rlicher Mineralw(cid:228)sser und (cid:252)ber die Bedingun- gen f(cid:252)r die Behandlung bestimmter nat(cid:252)rlicher Mineralw(cid:228)sser mit ozonangereicherter Luft ausarbeiten. Werden die h(cid:246)chstzul(cid:228)ssigen Mengen potentieller Schadstoffe, die f(cid:252)r Trinkwasser festgelegt sind, auch f(cid:252)r nat(cid:252)rliche Mineralw(cid:228)sser gelten? Falls nein, warum nicht? (2001/C 53 E/111) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1153/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und Europ(cid:228)ische Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719 endg. ). In Kapitel 4 wird die Einrichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Die Kommission verf(cid:252)gt zur Zeit (cid:252)ber kein Rechtsinstrument, mit dessen Hilfe sie auf eigene Initiative Schutzma(cid:223)nahmen im Bereich der Futtermittel oder der Verarbeitungserzeugnisse nichttierischen Ursprungs aus einem der Mitgliedstaaten ergreifen k(cid:246)nnte (Punkt 80). Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) ein einzelnes Dringlichkeitsverfahren (cid:129) das f(cid:252)r alle Arten von Nahrungsmitteln und Futtermitteln gilt (cid:129) eine M(cid:246)glichkeit bietet, die vorgenannte L(cid:252)cke zu schlie(cid:223)en? Falls ja, wird die Kommission ein solches Rechtsinstrument entwickeln? Falls nein, warum nicht, und welche Alternativen bietet die Kommission an, um aus eigener Initiative Schutzma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Futter- mittel oder Verarbeitungserzeugnisse nichttierischen Ursprungs aus einem der Mitgliedstaaten zu ergreifen? (2001/C 53 E/112) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1155/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und Europ(cid:228)ische Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719 endg. ). In Kapitel 4 wird die Einrichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Die geltenden Rechtsvorschriften f(cid:252)r Lebensmittelkontrollen m(cid:252)ssen klargestellt und aktualisiert werden, um sicherzustellen, da(cid:223) sie alle Stufen der Produktion abdecken. Au(cid:223)erdem m(cid:252)ssen bestimmte detaillierte Bestimmungen (cid:252)ber die Fleischbeschau (cid:252)berpr(cid:252)ft werden (Punkt 85). Wird die Kommission das Hauptgewicht bei der Fleischbeschau von routinem(cid:228)(cid:223)igen Kontrollen der Endprodukte auf Kontrollen des Herstellungsprozesses verlagern? Falls ja, hat die Kommission bereits entsprechende Ma(cid:223)nahmen eingeleitet? Falls nein, warum wehrt sich die Kommission gegen eine derartige Akzentverschiebung?


title: QUESTION ÉCRITE E-1108/00 posée par Glenys Kinnock (PSE) à la Commission. Assemblée et sommet du millénaire des Nations unies.

eurovoc_concepts:
UN General Assembly
UNO
common foreign and security policy
competence of the institution
peace
poverty
sustainable development

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/39 Jusqu(cid:146)ici, la Commission a seulement ØtØ informØe de la prØsence d(cid:146)une espŁce de papillon non considØrØe comme prioritaire dans le cadre de la directive 92/43/CEE; elle n(cid:146)a pas re(cid:231)u de preuves dØcoulant de la littØrature scientifique ni d(cid:146)informations sur la taille de la population, l(cid:146)importance de la zone ou les mesures de compensation ou d(cid:146)attØnuation dØj(cid:224) prØvues. Les informations disponibles ne permettent pas de tirer de conclusion sur l(cid:146)opportunitØ de proposer la zone en question comme site d(cid:146)importance communautaire au sens de la directive 92/43/CEE. Il n(cid:146)est pas non plus possible d(cid:146)affirmer en l(cid:146)Øtat que les autoritØs n(cid:146)ont pas respectØ la lØgislation communautaire dans ce cas spØcifique. La conservation des deux espŁces de papillons mentionnØes par l(cid:146)Honorable Parlemen- taire pourrait Œtre possible sur certaines parties du terrain de golf, (cid:224) condition que celles-ci soient entretenues et gØrØes dans l(cid:146)optique de la conservation des habitats et que les mesures de compensation ou d(cid:146)attØnuation appropriØes soient appliquØes. Compte tenu des informations disponibles jusqu(cid:146)ici, aucune infraction (cid:224) la lØgislation communautaire ne peut Œtre Øtablie. L(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØe (cid:224) fournir des informations spØcifiques et dØtaillØes sur le site en question pour permettre (cid:224) la Commission de procØder (cid:224) une Øvaluation complŁte de ce dossier. (1) JO L 206 du 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/043) QUESTION (cid:201)CRITE E-0918/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (25 mars 2000) Objet: Forum, Sommet et AssemblØe du MillØnaire (cid:224) New York Quelles mesures la Commission a-t-elle prises pour que les propositions qui seront prØsentØes par le Forum du MillØnaire en mai de l(cid:146)annØe en cours soient attentivement examinØes lors du Sommet et de l(cid:146)AssemblØe du MillØnaire en fin d(cid:146)annØe et pour que ces propositions deviennent des plans d(cid:146)action et ne restent pas simplement des sujets de discussions au stade des bonnes intentions? (2001/C 53 E/044) QUESTION (cid:201)CRITE E-1108/00 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission Objet: AssemblØe et sommet du millØnaire des Nations unies (11 avril 2000) La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que l(cid:146)AssemblØe et le sommet du millØnaire des Nations unies sont l(cid:146)occasion de rØpondre (cid:224) des prØoccupations partagØes au niveau international en ce qui concerne la paix, la viabilitØ Øcologique et la rØduction de la pauvretØ? La Commission peut-elle prØciser comment elle entend rØformer et renforcer les Nations unies dans le sens d(cid:146)une plus grande efficacitØ et d(cid:146)une plus grande responsabilitØ? RØponse commune aux questions Øcrites E-0918/00 et E-1108/00 donnØe par M. Patten au nom de la Commission (15 mai 2000) La Commission prØvoit que les propositions faites par le Forum du millØnaire en mai 2000 seront prØsentØes au Sommet du millØnaire par un porte-parole du Forum. De plus, elle s(cid:146)attend (cid:224) ce que ces propositions soient discutØes au cours des tables rondes dont le compte rendu figurera en annexe de la dØclaration du Sommet du millØnaire. C 53 E/40 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 La Commission est tout (cid:224) fait consciente de l(cid:146)occasion donnØe par l(cid:146)AssemblØe gØnØrale et le Sommet du millØnaire des Nations unies pour discuter des prØoccupations de la communautØ internationale en matiŁre de paix, de dØveloppement durable et de lutte contre la pauvretØ. La Commission est bien sßr disposØe (cid:224) faire siennes ces propositions (cid:224) condition que ces derniŁres soient conformes aux politiques communautaires et n(cid:146)outrepassent pas les compØtences de la Commission. Quant aux aspects touchant (cid:224) l(cid:146)organisation de la rØforme et (cid:224) la revitalisation des Nations unies en vue d(cid:146)accro(cid:238)tre leur efficacitØ et leurs responsabilitØs, la Commission intervient (cid:224) la fois dans la coordination du processus de dØcision de la CommunautØ et dans la reprØsentation extØrieure de la position de la CommunautØ sur ces questions. (2001/C 53 E/045) QUESTION (cid:201)CRITE E-0923/00 posØe par Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: Demande de financement la fondation «Research into Ageing» ((cid:156)uvre de bienfaisance en faveur des Il y a bient(cid:244)t quatre ans, personnes (cid:226)gØes) s(cid:146)est vu promettre une subvention de l(cid:146)UE, qui n(cid:146)a toujours pas ØtØ versØe. Les numØros de rØfØrence des engagements en question sont SOC 96 102180 et SOC 97 101790. Par la suite, «Research into ageing» a ØtØ informØe que la subvention ne pouvait Œtre accordØe tant que la Cour de justice n(cid:146)aurait pas statuØ sur l(cid:146)affaire C-239/96 portant sur un recours contre une circulaire de la Commission invitant (cid:224) prØsenter des demandes de financement d(cid:146)actions en faveur des personnes (cid:226)gØes, au titre de la ligne budgØtaire B3-4104. Le Royaume-Uni ayant renoncØ en octobre 1998 (cid:224) son action en justice dans le cadre de l(cid:146)affaire C-239/96, il importe dØsormais de procØder au versement des fonds qui avait ØtØ subordonnØ (cid:224) l(cid:146)issue de cette affaire (cf. SOC 96 102180 et SOC 97 101790). Quand la fondation «Research into Ageing» recevra-t-elle sa subvention, conformØment aux engagements SOC 96 102180 et SOC 97 101790? Une telle situation est certainement contraire au principe communau- taire de «confiance lØgitime»? La Commission pourrait-elle donner une indication de la date du paiement de ces subventions, qui Øtait subordonnØ (cid:224) l(cid:146)issue de l(cid:146)affaire C-239/96? Quelles dispositions la Commission compte-t-elle prendre (cid:224) la lumiŁre de l(cid:146)abandon du recours formØ dans le cadre de l(cid:146)affaire C-239/96? Toutes les subventions soumises aux mŒmes conditions seront-elles maintenant versØes et de quelle fa(cid:231)on la Commission entend- elle Øviter que des retards inacceptables du mŒme type ne se produisent (cid:224) l(cid:146)avenir? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (26 mai 2000) Les deux accords mentionnØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)ont ØtØ conclus qu(cid:146)(cid:224) titre conditionnel, (cid:224) la suite d(cid:146)actions juridiques engagØes par le Royaume-Uni (affaires C-239/96 et C-240/96) et en conformitØ avec l(cid:146)ordonnance du PrØsident de la Cour de Justice. Ces deux recours ont ØtØ introduits par le Royaume- Uni contre des circulaires de la Commission invitant (cid:224) prØsenter des demandes d(cid:146)aide financiŁre au titre de deux lignes budgØtaires concernant, respectivement, les personnes (cid:226)gØes (B3-4104) et l(cid:146)exclusion sociale (B3-4103). Ils sont fondØs sur des motifs similaires (cid:224) ceux du recours C-106/96, Øgalement introduit par le Royaume-Uni, dans lequel, le 12 mai 1998, la Cour a pris jugement contre la Commission. Cette dØcision a ØtØ suivie par l(cid:146)accord interinstitutionnel du 13 octobre 1998 entre le Parlement, le Conseil et la Commission sur les bases lØgales et l(cid:146)exØcution du budget communautaire (1). Compte tenu de ces considØrations et, notamment, de la grande similitude entre les dØpenses couvertes par l(cid:146)accord conditionnel susmentionnØ et les dØpenses contestØes dans l(cid:146)affaire C-106/96, la Commission n(cid:146)a malheureusement pas eu d(cid:146)autre choix que de ne pas effectuer les paiements concernØs. Elle est en train d(cid:146)Øcrire (cid:224) «Research into Ageing» et (cid:224) toutes les organisations avec lesquelles des accords similaires ont ØtØ conclus pour les informer de cette situation


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1158/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten.

eurovoc_concepts:
European Commission
food inspection
powers of the institutions (EU)

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/87 (2001/C 53 E/113) SKRIFTLIG FR¯GA E-1156/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. I kapitel 5 behandlas lagstiftningen betr(cid:228)ffande livsmedelss(cid:228)kerhet. Den existerande lagstiftningen medger att medlemsstaterna tar ut avgifter f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r kontroll av produkter av animaliskt ursprung (punkterna 86-87). Det f(cid:246)religger ingen enhetlighet n(cid:228)r det g(cid:228)ller att fastst(cid:228)lla och ta ut kontrollavgifter. D(cid:229) lagstiftningen ses (cid:246)ver skall denna brist r(cid:228)ttas till s(cid:229) att den inte sprider sig till andra omr(cid:229)den. Om producenterna skall bidra till att betala den officiella kontrollen av deras produkter (cid:228)r en gammal fr(cid:229)ga. D(cid:229) en s(cid:229)dan princip till(cid:228)mpas or(cid:228)ttvist uppst(cid:229)r en snedvridning av konkurrensen. N(cid:229)gra anser att livsmedelskontroll tillh(cid:246)r statens k(cid:228)rnverksamheter och d(cid:228)rf(cid:246)r helt och h(cid:229)llet b(cid:246)r betalas med allm(cid:228)nna medel f(cid:246)r att undvika varje tecken p(cid:229) en sammanblandning av intressen. F(cid:246)respr(cid:229)kar kommissionen en fullst(cid:228)ndigt offentlig finansiering av de officiella kontrollerna? Om detta inte (cid:228)r fallet, vilka finansieringsmekanismer f(cid:246)redrar d(cid:229) kommissionen? Och hur avser kommissionen d(cid:229) att undvika att finansieringen av de officiella kontrollerna leder till en snedvridning av konkurrensen p(cid:229) grund av att de olika medlemsstaterna anv(cid:228)nder sig av olika finansieringsmekanismer? (2001/C 53 E/114) SKRIFTLIG FR¯GA E-1157/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. I kapitel 5 behandlas lagstiftningen betr(cid:228)ffande livsmedelss(cid:228)kerhet. Den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r gr(cid:228)nskontroller (p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229)) m(cid:229)ste enligt kommissionen omfatta alla produkter (punkt 93). Denna st(cid:229)ndpunkt (cid:228)r riktig. Man m(cid:229)ste undvika den situation, som ofta konstaterats, n(cid:228)mligen att import via vissa flygplatser/hamnar (cid:228)r popul(cid:228)r p(cid:229) grund av att kontrollerna d(cid:228)r (cid:228)r mindre str(cid:228)nga. Vilka konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:246)verv(cid:228)ger kommissionen f(cid:246)r att se till att gr(cid:228)nskontrollerna blir enhetliga och d(cid:228)rmed lika str(cid:228)nga? (2001/C 53 E/115) SKRIFTLIG FR¯GA E-1158/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. I kapitel 5 behandlas lagstiftningen betr(cid:228)ffande livsmedelss(cid:228)kerhet. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:246)verv(cid:228)ga att tilldela kommissionen (cid:246)kade befogenheter i s(cid:229)dana fall d(cid:229) det framkommer att EU-best(cid:228)mmelserna inte f(cid:246)ljs (punkt 94). Detta skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att vidta snabba (cid:229)tg(cid:228)rder. C 53 E/88 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Vilka ytterligare befogenheter anser kommissionen sig beh(cid:246)va f(cid:246)r att kunna vidta snabba (cid:229)tg(cid:228)rder i 1. samband med uppf(cid:246)ljningen av inspektioner? 2. Har man redan utarbetat konkreta f(cid:246)rslag n(cid:228)r det g(cid:228)ller dessa ytterligare befogenheter? Om detta (cid:228)r fallet, vilka (cid:228)r d(cid:229) de huvudsakliga m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna f(cid:246)r dessa f(cid:246)rslag? Om inte, n(cid:228)r kommer kommissionen d(cid:229) att f(cid:246)rfoga (cid:246)ver konkreta f(cid:246)rslag n(cid:228)r det g(cid:228)ller dessa ytterligare befogenheter som man vill erh(cid:229)lla? (2001/C 53 E/116) SKRIFTLIG FR¯GA E-1160/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Kommissionen avser framl(cid:228)gga ett f(cid:246)rslag om att den s(cid:229) kallade 25-procentsregeln f(cid:246)r sammansatta ingredienser skall avskaffas (stycke 100). Kommissionen efterlyser ocks(cid:229) att problemet med (cid:246)verf(cid:246)ring av tillsats(cid:228)mnen skall uppm(cid:228)rksammas och likas(cid:229) fr(cid:229)gan om huruvida det skall bli obligatoriskt att uppge allergiframkallande ingredienser. I fr(cid:229)ga om de sistn(cid:228)mnda beh(cid:246)ver i dag endast produktkategorin anges p(cid:229) etiketten. 1. ˜r kommissionen beredd att p(cid:229) f(cid:246)rhand unders(cid:246)ka om det (cid:228)r praktiskt m(cid:246)jligt att n(cid:228)mna alla ingredienser? Om inte: inneb(cid:228)r detta d(cid:229) att kommissionen fr(cid:229)ng(cid:229)r kravet p(cid:229) att alla ingredienser skall omn(cid:228)mnas? Och vilka argument vill kommissionen d(cid:229) anf(cid:246)ra f(cid:246)r att redan p(cid:229) f(cid:246)rhand avst(cid:229) fr(cid:229)n m(cid:246)jligheten att alla ingredienser skall finnas omn(cid:228)mnda? 2. (cid:214)nskar kommissionen att (cid:246)verf(cid:246)rda tillsats(cid:228)mnen skall anges p(cid:229) etiketterna? Om inte: varf(cid:246)r inte? (2001/C 53 E/117) SKRIFTLIG FR¯GA E-1161/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. S(cid:229) kallade h(cid:228)lsop(cid:229)st(cid:229)enden kommer att f(cid:246)rbjudas (allts(cid:229) p(cid:229)st(cid:229)enden d(cid:228)r ett livsmedel tillskrivs f(cid:246)rm(cid:229)gan att f(cid:246)rebygga, behandla eller bota en m(cid:228)nsklig sjukdom) (stycke 101). Samtidigt f(cid:246)resl(cid:229)s det att det b(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)gas om det skall vara till(cid:229)tet med (cid:148)funktionella p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148) eller (cid:148)n(cid:228)ringsfysiologiska p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148). Vidare avser kommissionen att se efter om direktivet om n(cid:228)ringsv(cid:228)rdesdeklaration f(cid:246)r livsmedel kunde anpassas. Med (cid:148)funktionella p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148) f(cid:246)rst(cid:229)s p(cid:229)st(cid:229)enden om att ett n(cid:228)rings(cid:228)mne har h(cid:228)lsofr(cid:228)mjande effekt p(cid:229) vissa normala fysiologiska funktioner. 1. Avser kommissionen utarbeta regler f(cid:246)r (cid:148)funktionella p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148)? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: enligt vilka principer skall dessa regler utarbetas? Om inte: inneb(cid:228)r detta d(cid:229) inte att det uppst(cid:229)r en lucka i fr(cid:229)ga om f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r hur olika (cid:148)p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148) f(cid:229)r g(cid:246)ras? Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att (cid:229)ter framl(cid:228)gga sitt 2. f(cid:246)rslag fr(cid:229)n 1993 om n(cid:228)ringsfysiologiska p(cid:229)st(cid:229)enden? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: n(cid:228)r skall detta ske? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: inneb(cid:228)r detta att kommissionen f(cid:246)redrar helt(cid:228)ckande f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r olika slags (cid:148)p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148)? 3. Avser kommissionen att utstr(cid:228)cka f(cid:246)reskrifterna om obligatorisk n(cid:228)ringsv(cid:228)rdesdeklaration till att omfatta alla livsmedel och/eller utvidga antalet uppgifter som d(cid:228)r skall ing(cid:229) fr(cid:229)n fyra till (cid:229)tta? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: vilka (cid:228)ndringar har d(cid:229) genomf(cid:246)rts i fr(cid:229)ga om m(cid:228)rkningen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1130/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
principle of subsidiarity

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/129 (2001/C 46 E/142) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1130/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Fłdevaremyndigheden bliver ansvarlig for videnskabelig r(cid:229)dgivning, og denne r(cid:229)dgivning m(cid:229) ske p(cid:229) grundlag af anerkendt fagkundskab. Den skal v(cid:230)re til r(cid:229)dighed for at give forbrugere oplysninger om udvikling vedrłrende fłdevaresikkerhed. Endelig skal fłdevaremyndigheden arbejde nłje sammen med nationale organer og dermed skabe et netv(cid:230)rk. 1. Hvordan skal samarbejdet med hensyn til informationsformidling til forbrugerne mellem fłdevare- myndigheden og de nationale informationsorganer forlłbe? Skal fłdevaremyndigheden og institutionerne have klart afgr(cid:230)nsede befłjelser i henhold til subsidiaritetsprincippet? Hvordan skal samarbejdet vedrłrende videnskabelig r(cid:229)dgivning mellem fłdevaremyndigheden og de fłdevaremyndigheden og organerne have klart afgr(cid:230)nsede 2. nationale oplysningsorganer forlłbe? Skal befłjelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet? (2001/C 46 E/143) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1131/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Kommissionen mener, at fłdevaremyndigheden błr have retsstatus for at kunne gennemfłre sin opgave uafh(cid:230)ngigt og f(cid:229) stłrst mulig indflydelse p(cid:229) beskyttelsen af forbrugernes sundhed, og at den desuden błr have en uafh(cid:230)ngig position over for EU-institutionerne. Giver den p(cid:229)t(cid:230)nkte uafh(cid:230)ngige position fłdevaremyndigheden befłjelse til at anmode Kommissionen om at głre rede for politiske beslutninger, hvor en udtalelse fra fłdevaremyndigheden spillede en rolle? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor mener Kommissionen ikke, det er nłdvendigt, at fłdevaremyndigheden kan indhente oplysninger om opfłlgningen og/eller gennemfłrelsen af dens udtalelse? (2001/C 46 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1132/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Kommissionen udelukker (punkt 40). ikke, at fłdevaremyndighedens befłjelser i fremtiden kan blive udvidet 1. 2. Hvilke nye befłjelser t(cid:230)nker Kommissionen p(cid:229)? P(cid:229) hvilket tidspunkt skal denne udvidelse af befłjelser gennemfłres?


title: 2000 m. balandžio 11 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 40/2000, iš dalies keičiantis EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
aid to disaster victims
civil defence
public safety

text: 11/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 131 22000D0615(16) L 141/68 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 6 15 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 40/2000 2000 m. balandžio 11 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 86 ir 98 straipsnius, kadangi: (1) (2) (3) Susitarimo 31 protokolas buvo iš dalies pakeistas 1999 m. birželio 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 71/1999 (1); Tikslinga išplėsti Susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą įtraukiant 1999 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimą 1999/847/EB, sukuriantį Bendrijos veiklos programą civilinės saugos srityje (2); Dėl to reikėtų iš dalies pakeisti Susitarimo 31 protokolą, kad šis išplėstas bendradarbiavimas pra- sidėtų nuo 2000 m. sausio 1 d. , NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo 31 protokolo 10(8) straipsnis (Civilinė sauga) papildomas šia įtrauka: „— 399 D 0847: 1999 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas 1999/847/EB, sukuriantis Bendrijos veik- los programą civilinės saugos srityje (OL L 327, 1999 12 21, p. 53). “ 2 straipsnis Susitarimo 31 protokolo 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip: 1. 5, 6 ir 7 dalyse žodis „programa“ pakeičiamas žodžiu „programos“. 2. 7 dalyje žodis „komitetas“ pakeičiamas žodžiu „komitetai“. 3. Žodis „aktas“ pakeičiamas žodžiu „aktai“. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja 2000 m. liepos 1 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*). Jis taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d. Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 2000 m. balandžio 11 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas F. BARBASO (1) Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje. (2) OL L 327, 1999 12 21, p. 53. (*) Nurodyti konstituciniai reikalavimai


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1116/00 van Theresa Villiers (PPE-DE) aan de Commissie. Europese Bank voor Wederopbouw en Ontwikkeling en Russische bedrijven.

eurovoc_concepts:
Community loan
EBRD
Russia
aid to undertakings

text: C 53 E/78 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/094) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1116/00 van Theresa Villiers (PPE-DE) aan de Commissie (11 april 2000) Betreft: Europese Bank voor Wederopbouw en Ontwikkeling en Russische bedrijven 1. Is de Commissie ervan overtuigd dat de Europese Bank voor Wederopbouw en Ontwikkeling (EBWO) zich in haar leningverstrekking aan Russische bedrijven binnen de grenzen beweegt van haar eigen Overeenkomst en Richtsnoeren? 2. Welke controles worden er uitgevoerd om te waarborgen dat de EBWO zich in haar leningverstrek- king aan Russische bedrijven binnen de grenzen beweegt van haar eigen Overeenkomst en Richtsnoeren? Heeft de Commissie plannen om de werking van de Overeenkomst en Richtsnoeren van de EBWO 3. met het oog op de leningverstrekking aan Russische bedrijven tegen het licht te houden? Is haar aandacht gevestigd op feiten waaruit blijkt dat de EBWO in haar leningverstrekking aan 4. Russische bedrijven in strijd met haar Overeenkomst en Richtsnoeren heeft gehandeld? 5. Welke maatregelen zou zij nemen als er feiten op tafel zouden komen waaruit blijkt dat de EBWO in haar leningverstrekking aan Russische bedrijven in strijd met haar Overeenkomst en Richtsnoeren heeft gehandeld? Antwoord van de heer Solbes Mira namens de Commissie (9 juni 2000) 1. Bij haar kredietverlening aan individuele ontvangende landen of aldaar actieve instanties handelt de Europese Bank voor wederopbouw en ontwikkeling (EBWO) conform de overeenkomst tot oprichting van de EBWO. In de artikelen 1 en 2 van deze overeenkomst worden het doel en de taken van de EBWO omschreven, alsook het door de raad van bewind te voeren beleid. Artikel 11, lid 2, schrijft voor dat de raad van bewind moet bevestigen dat de werkzaamheden van de EBWO in elk ontvangend land in alle opzichten met dit doel en deze taken overeenstemmen. Deze bevestiging geschiedt door landenstrategieºn goed te keuren. Overeenkomstig het bepaalde in artikel 11, lid 2, van de overeenkomst tot oprichting van de EBWO moeten deze landenstrategieºn jaarlijks worden opgesteld of geactualiseerd. In deze strategieºn, die worden goedgekeurd door de raad van bewind, worden de werkzaamheden van de EBWO beoordeeld en operationele prioriteiten voor de betrokken landen vastgesteld. De EBWO werkt momenteel aan de landenstrategie voor de Russische Federatie voor het jaar 2000, die naar verwachting binnenkort aan de raad van bewind zal worden voorgelegd. De EBWO is verplicht al haar werkzaamheden in Rusland te verrichten conform de bovengenoemde documenten, die allemaal in overeenstemming moeten zijn met de overeenkomst tot oprichting van de EBWO. In haar hoedanigheid van vertegenwoordiger van de Gemeenschap in de raad van bewind van de EBWO heeft de Commissie, in nauwe samenwerking met vertegenwoordigers van de lidstaten en de Europese Investeringsbank (EIB), de vorige EBWO-landenstrategieºn voor Rusland goedgekeurd. Zij heeft alle reden om aan te nemen dat de EBWO in Rusland tot dusver correct heeft gehandeld. In dit verband verwijst de Commissie tevens naar haar antwoord op schriftelijke vraag E-1665/99 van de heer Manisco (1). 2. In hoofdstuk VI van de overeenkomst tot oprichting van de EBWO wordt de bestuurlijke structuur van de EBWO geregeld. Met name artikel 27, onder ii), bepaalt dat de raad van bewind verantwoordelijk is voor (cid:132)het vaststellen van het beleid en het nemen van besluiten betreffende leningen, garanties, deelneming in aandelenkapitaal, leningen aan de Bank, het verlenen van technische bijstand en andere werkzaamheden van de Bank(cid:148). Dit beleid en deze besluiten omvatten uiteraard ook het beleid en de besluiten die op Rusland betrekking hebben. Dit heeft tot gevolg dat de raad van bewind niet alleen toezicht maar ook directe controle op deze werkzaamheden uitoefent. De bewindvoerders die door de Commissie (namens de Gemeenschap), de EIB en de lidstaten worden voorgedragen, hebben zitting in de raad van bewind van de EBWO. In aanvulling op deze bestuurlijke structuur schrijft artikel 35, lid 1, van de overeenkomst tot oprichting van de EBWO het volgende voor: (cid:132)De Bank publiceert een jaarverslag, bevattende een door accountants gecertificeerde balans, en doet haar leden met tussenpozen van drie maanden of korter een beknopt overzicht toekomen van haar financiºle positie en een opgave van winst en verlies, waaruit het resultaat van haar werkzaamheden blijkt. (cid:148) Artikel 35, lid 3, bepaalt dat onder de leden afschriften moeten worden verspreid van alle verslagen, overzichten en publicaties die uit hoofde van dit artikel openbaar worden gemaakt. De raad van gouverneurs heeft het EBWO-jaarverslag over 1999 behandeld op zijn vergadering van mei 2000 te Riga. 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/79 Met de goedkeuring van de landenstrategie voor de Russische Federatie heeft de raad van bewind bevestigd dat de in dit land verrichte werkzaamheden steeds in overeenstemming met het doel en de taken van de EBWO zijn uitgevoerd. Zoals in antwoord op vraag 1 is vermeld, 3. is de EBWO momenteel de landenstrategie voor de Russische Federatie voor het jaar 2000 aan het voorbereiden. In het kader van deze voorbereiding heeft onder meer op 16 februari 2000 een speciale vergadering van het uitvoerend comitØ van de EBWO plaatsgevonden en op 5 april 2000 een workshop van de raad van bewind, waarop een document is besproken waarin een beknopt overzicht wordt gegeven van de essentiºle punten die in het ontwerp- document betreffende de landenstrategie dienen te worden opgenomen. Verwacht wordt dat uiterlijk eind juli 2000 de raad van bewind zijn definitieve goedkeuring zal hechten aan de nieuwe strategie voor Rusland. 4. In de in antwoord op vraag 3 genoemde beoordelingsdocumenten hebben noch de raad van gouverneurs, noch de raad van bewind, noch de president geconstateerd dat bij de kredietverlening aan Russische ondernemingen inbreuk is gepleegd op het bepaalde in de overeenkomst tot oprichting van de EBWO of op het EBWO-beleid. 5. Indien aan de Commissie het bewijs zou worden geleverd dat het bestuur van de EBWO bij haar kredietverlening aan Russische ondernemingen inbreuk heeft gepleegd op de voor de EBWO overeen- gekomen operationele beginselen en beleidsoriºntaties, dan zou deze zaak eerst intern met de overige bewindvoerders worden besproken voordat zij onder de aandacht van de bevoegde fora wordt gebracht (met name de raad van bewind van de EBWO en, indien nodig, de raad van gouverneurs), die zich dan over passende sancties dienen uit te spreken. (1) PB C 170 E van 20. 6. 2000, blz. 68. (2001/C 53 E/095) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1118/00 van Luis Berenguer Fuster (PSE) aan de Commissie Betreft: Concentraties in de elektriciteitssector (11 april 2000) Onlangs heeft de Europese Commissie kanttekeningen geplaatst bij de weinig onafhankelijke opstelling van de Spaanse autoriteiten inzake het vraagstuk van mededinging. Dit gebrek aan onafhankelijkheid manifes- teert zich met name als het gaat om concentraties. De hiermee gemoeide procedure bestaat uit een onderzoek door de Dienst mededingingsbescherming (cid:129) die ressorteert onder het Ministerie van Financiºn (cid:129) en goedkeuring van het dossier door de regering zelf, waarbij de rol van het Hof voor mededingings- zaken beperkt blijft tot het uitbrengen van een rapport. Uit bronnen rond de Spaanse regeringspartij is onlangs vernomen dat binnenkort door de (cid:132)Uni(cid:243)n Fenosa(cid:148) een openbaar bod zal worden uitgebracht op de aandelen van (cid:132)HidrocantÆbrico(cid:148). Indien deze operatie doorgang zou vinden zou dit een inperking betekenen van de concurrentie in de elektriciteitssector en de macht van Spanje(cid:146)s op twee na grootste elektriciteitsmaatschappij versterken. Hieraan kan nog worden toegevoegd dat sinds enige tijd geruchten circuleren volgens welke een fusie op handen zou zijn tussen ENDESA, Fecsa en Sevilla de Electricidad, zonder dat de nationale mededingingsautoriteiten hier op enigerlei wijze in zijn gekend. Het ziet er dan ook niet naar uit dat de Spaanse autoriteiten maatregelen zullen nemen voor het uitoefenen van controle op concentraties in de elektriciteitssector. Is de Commissie tegen deze achtergrond voor- nemens maatregelen te treffen om een vorm van controle in te stellen op concentratieprocessen in de Spaanse elektriciteitssector? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (8 juni 2000) In haar globale richtsnoeren voor het economisch beleid van de lidstaten en van de Gemeenschap in 2000 (1), verklaarde de Commissie dat Spanje de voorkeur dient te geven aan het voortzetten van de hervorming van 1999 inzake het mededingingsrecht, en dat het binnen deze hervorming bijzondere aandacht moet besteden aan het versterken van de capaciteit van de onafhankelijke mededingingsautoriteit. De Commissie is enkel bevoegd om controle uit te oefenen op concentraties die een communautaire dimensie hebben, zoals wordt bepaald in de Verordening betreffende de controle op concentraties van ondernemingen (2)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1146/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten.

eurovoc_concepts:
drafting of EU law
food safety

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/83 (2001/C 53 E/103) SKRIFTLIG FR¯GA E-1144/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Sjukdomsalstrare som (cid:246)verf(cid:246)rs via animaliska produkter (zo(cid:246)noser) kan ha allvarliga konsekvenser f(cid:246)r folkh(cid:228)lsan. En f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att man skall kunna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r att man har tillg(cid:229)ng till korrekta upplysningar om f(cid:246)rhandenvaron av zo(cid:246)noser (stycke 70). Med hj(cid:228)lp av (cid:148)zo(cid:246)nosdirektivet(cid:148) har EU f(cid:246)r ett par (cid:229)r sedan f(cid:246)rs(cid:246)kt l(cid:229)ta medlemsstaterna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av zo(cid:246)noser. H(cid:228)rvid har det framg(cid:229)tt att problemet (cid:228)r mycket komplicerat och att medlemsstaterna inte (cid:228)r fullt ut i st(cid:229)nd att genomf(cid:246)ra preventiva (cid:229)tg(cid:228)rder. Vilka effektivare (cid:229)tg(cid:228)rder av det slag som det talas om i vitboken kommer kommissionen att 1. utarbeta? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram har kommissionen f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av zo(cid:246)noser? (2001/C 53 E/104) SKRIFTLIG FR¯GA E-1145/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Kommissionen har inf(cid:246)r r(cid:229)det och Europaparlamentet lagt fram ett omfattande f(cid:246)rslag som t(cid:228)cker alla (cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kontrollera BSE och andra former av TSE (stycke 71). Kommissionen kommer att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till effektiva testprogram. 1. Avser kommissionen att i tydlighetsskapande syfte ers(cid:228)tta ad hoc-(cid:229)tg(cid:228)rderna mot BSE och andra former av TSE med en omfattande lagstiftning? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: hur avser kommissionen d(cid:229) skapa klarhet i fr(cid:229)ga om BSE och andra former av TSE? 2. Avser kommissionen till(cid:228)mpa de f(cid:246)rb(cid:228)ttrade schweiziska metoderna f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt av BSE inom EU? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r avst(cid:229)r kommissionen fr(cid:229)n att till(cid:228)mpa den f(cid:246)rb(cid:228)ttrade schweiziska tekniken f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt av BSE? (2001/C 53 E/105) SKRIFTLIG FR¯GA E-1146/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. C 53 E/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Av historiska sk(cid:228)l g(cid:228)ller olika best(cid:228)mmelser f(cid:246)r livsmedel av v(cid:228)xt- respektive djurursprung. En ny omfattande f(cid:246)rordning kommer att f(cid:246)resl(cid:229)s d(cid:228)r de nuvarande r(cid:228)ttsliga kraven p(cid:229) hygien skall fastst(cid:228)llas (stycke 72). Den styrande principen skall d(cid:228)rvid vara att livsmedelsoperat(cid:246)rer (cid:228)r fullt ansvariga f(cid:246)r s(cid:228)kerheten p(cid:229) de livsmedel de producerar. Detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt inneb(cid:228)r en tilln(cid:228)rmning i riktning mot den utveckling som (cid:228)gt rum p(cid:229) internationell niv(cid:229). Vilka m(cid:229)l har kommissionen f(cid:246)r den nya omfattande f(cid:246)rordningen, ut(cid:246)ver de mikrobiologiska kriterierna? (2001/C 53 E/106) SKRIFTLIG FR¯GA E-1147/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Det finns s(cid:228)rskilda EU-krav endast f(cid:246)r ett par f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen. D(cid:228)remot finns det m(cid:229)nga f(cid:246)reskrifter om dessa p(cid:229) nationell niv(cid:229) (stycke 73). Detta leder till olikheter i konsumenters h(cid:228)lsoskydd inom EU och dessutom till praktiska sv(cid:229)righeter f(cid:246)r kontrollmyndigheterna inom industrin. D(cid:228)rf(cid:246)r finns det ett tydligt behov av normer f(cid:246)r f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen i hela kedjan fr(cid:229)n foder till livsmedel. Den vetenskapliga grunden f(cid:246)r hur dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden skall fastst(cid:228)llas m(cid:229)ste avg(cid:246)ras med prioritet. 1. 2. 3. Vilka planer har kommissionen f(cid:246)r normer f(cid:246)r f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen? F(cid:246)r vilka f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen avser EU fastst(cid:228)lla gr(cid:228)nsv(cid:228)rden? Hur fastst(cid:228)ller kommissionen sina prioriteringar? 4. (cid:214)verv(cid:228)ger kommissionen att i framtiden ge livsmedelsmyndigheten befogenhet att fastst(cid:228)lla gr(cid:228)ns- v(cid:228)rden f(cid:246)r f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: vem skall d(cid:229) f(cid:229) befogenhet att fastst(cid:228)lla dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden? (2001/C 53 E/107) SKRIFTLIG FR¯GA E-1148/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Det finns inga harmoniserade krav f(cid:246)r hur ofta kontroller av restsubstanser av bek(cid:228)mpningsmedel skall g(cid:246)ras (stycke 74). Kommissionen vill successivt fastst(cid:228)lla gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r alla bek(cid:228)mpningsmedel i r(cid:229)varor. ¯tg(cid:228)rder skall vidtas f(cid:246)r att bristerna i fr(cid:229)ga om kontroll och laboratorieunders(cid:246)kningar skall kunna avhj(cid:228)lpas. Dessutom anv(cid:228)nds bek(cid:228)mpningsmedel som (cid:228)nnu inte utv(cid:228)rderats p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Det inkommer ocks(cid:229) tillst(cid:229)ndsans(cid:246)kningar f(cid:246)r nya bek(cid:228)mpningsmedel. Godk(cid:228)nnandef(cid:246)rfarandet f(cid:246)r nya bek(cid:228)mpnings- medel m(cid:229)ste p(cid:229)skyndas. Samtidigt b(cid:246)r granskningen av giltiga tillst(cid:229)nd f(cid:246)r bek(cid:228)mpningsmedel bli mera enhetlig s(cid:229) att produkter som saknar s(cid:228)kerhetsdata eller som man befarar att skall vara farliga kan (cid:229)terkallas fr(cid:229)n marknaden. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt kan man fr(cid:228)mja anv(cid:228)ndningen av s(cid:228)krare bek(cid:228)mpningsmedel. 1. (cid:214)verv(cid:228)ger kommissionen ytterligare krav p(cid:229) hur ofta kontroller av restsubstanser av bek(cid:228)mpnings- medel skall g(cid:246)ras? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r g(cid:246)r kommissionen det inte, med beaktande av de negativa konsekvenserna f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246)?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 751/2000 av den 11 april 2000 om fastställande av exportbidrag för griskött

eurovoc_concepts:
export refund
pigmeat

formats: pdf print

text: L 90/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 4. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 751/2000 av den 11 april 2000 om fastställande av exportbidrag för griskött EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött (1), senast ändrad genom Anslutnings- akten för Österrike, Finland och Sverige och genom förordning (EG) nr 3290/94 (2), särskilt artikel 13. 3 andra stycket i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) I artikel 13 i förordning (EEG) nr 2759/75 fastställs att skillnaden mellan de produkter som förtecknas i artikel 1. 1 i den förord- ningen och gemenskapspriserna för dessa produkter får utjämnas av ett exportbidrag. världsmarknadspriserna för Av tillämpningen av dessa regler och kriterier på den följer att nuvarande marknadssituationen för griskött bidraget bör fastställas så som anges nedan. I fråga om produkter som omfattas av KN-nummer 0210 19 81 bör bidraget begränsas till ett belopp som tar hänsyn dels till de kvalitativa egenskaperna hos var och en av produkterna som omfattas av detta nummer, dels till den förväntade utvecklingen av produktionskost- naderna på världsmarknaden. Det är viktigt att gemen- skapen fortsätter att delta i den internationella handeln med vissa typiska italienska produkter som omfattas av KN-nummer 0210 19 81. (4) (5) (6) (7) På grund av konkurrensvillkoren i vissa tredje länder som traditionellt är de viktigaste importländerna för produkter som omfattas av KN-numren 1601 00 och 1602, bör bidraget för dessa produkter fastställas med hänsyn till den situationen. Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att bidraget endast beviljas för nettovikten av det ätliga innehållet och att nettovikten av eventuella ben i dessa beredningar dras av. Enligt artikel 13 i förordning (EEG) nr 2759/75 kan situationen på världsmarknaden eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget beroende på bestämmelse för de varor som förtecknas i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 2759/75. Bidragen bör fastställas med hänsyn till ändringarna av den nomenklatur för exportbidrag som fastställs genom kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2765/1999 (4). Förvaltningskommittén för griskött har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förteckningen över de varor som beviljas det exportbidrag som anges i artikel 13 i förordning (EEG) nr 2759/75 och bidrags- beloppen fastställs enligt bilagan till den här förordningen. Denna förordning träder i kraft den 12 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 11 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 282, 1. 11. 1975, s. 1. (2) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 105. (3) EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1. (4) EGT L 338, 30. 12. 1999, s. 1. 12. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 90/11 BILAGA till kommissionens förordning av den 11 april 2000 om fastställande av exportbidrag för griskött Produktkod Destination (1) Bidragsbelopp Produktkod Destination (1) Bidragsbelopp (EUR/100 kg netto) (EUR/100 kg netto) 0203 11 10 9000 0203 12 11 9100 0203 12 19 9100 0203 19 11 9100 0203 19 13 9100 0203 19 15 9100 0203 19 55 9110 0203 19 55 9310 0203 21 10 9000 0203 22 11 9100 0203 22 19 9100 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 01 02 10,00 25,00 10,00 25,00 10,00 25,00 10,00 25,00 10,00 25,00 7,00 15,00 10,00 25,00 7,00 15,00 10,00 25,00 10,00 25,00 10,00 25,00 0203 29 11 9100 0203 29 13 9100 0203 29 15 9100 0203 29 55 9110 0210 11 31 9110 0210 11 31 9910 0210 12 19 9100 0210 19 81 9100 0210 19 81 9300 1601 00 91 9000 1601 00 99 9110 1602 41 10 9210 1602 42 10 9210 1602 49 19 9120 01 02 01 02 01 02 01 02 04 04 04 04 04 04 04 04 04 04 (1) Destinationerna är följande: 01 Polen, Tjeckiska republiken, Slovakien, Ungern, Rumänien, Bulgarien, Slovenien, Lettland, Litauen, Estland 02 Alla destinationer utom dem under 01 04 Alla destinationer. Obs. : Produktkoderna och fotnoterna fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87. 10,00 25,00 10,00 25,00 7,00 15,00 10,00 25,00 72,00 72,00 16,00 76,00 61,00 22,00 20,00 50,00 27,00 20,00