title: PREGUNTA ESCRITA E-1179/00 de Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) a la Comisión. Lengua vasca en la Comunidad Foral de Navarra.

eurovoc_concepts:
European social policy
Navarre
infringement of EU law
regional language

formats: html pdf print

text: C 53 E/92 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 De acuerdo con la nueva disposici(cid:243)n, las autoridades aduaneras podrÆn autorizar a una persona f(cid:237)sica, establecida en el territorio aduanero de la Comunidad, a utilizar dentro de Øl un veh(cid:237)culo alquilado fuera de dicho territorio, en virtud de un contrato escrito. Esta autorizaci(cid:243)n estarÆ sujeta a la condici(cid:243)n de que los terceros pa(cid:237)ses donde se alquilen y matriculen los veh(cid:237)culos autoricen la importaci(cid:243)n temporal de veh(cid:237)culos alquilados y matriculados dentro del territorio aduanero de la Comunidad en circunstancias similares. El veh(cid:237)culo deberÆ reexportarse o entregarse a una empresa de alquiler establecida en el territorio aduanero de la Comunidad para su reexportaci(cid:243)n posterior, dentro de los ocho d(cid:237)as siguientes a la entrada en vigor del contrato. (1) DO L 197 de 29. 7. 1999. (2) Debates del Parlamento Europeo no 4-531 (enero de 1999). (2001/C 53 E/122) PREGUNTA ESCRITA E-1179/00 de Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Lengua vasca en la Comunidad Foral de Navarra (12 de abril de 2000) Actualmente el rØgimen jur(cid:237)dico del euskera en Navarra se enmarca en la Ley Foral del Vascuence 18/1986, de 15 de diciembre. Esta Ley Foral divide el territorio de Navarra en tres zonas ling(cid:252)(cid:237)sticas: la vasc(cid:243)fona, donde euskera y castellano son co-oficiales, y las zonas mixta y no vasc(cid:243)fona, donde la œnica lengua oficial es el castellano. El euskera es hablado, segœn datos del propio Gobierno de Navarra, por un 70 % de la poblaci(cid:243)n en la zona vasc(cid:243)fona, un 21 % en la zona mixta y un 7 % en la zona no vasc(cid:243)fona. En la zona vasc(cid:243)fona, al ser el euskera co-oficial, la educaci(cid:243)n es biling(cid:252)e y la administraci(cid:243)n tambiØn. En la zona mixta, no ostenta carÆcter de oficial y rige el principio de voluntariedad. En cuanto a la zona no vasc(cid:243)fona, los derechos existentes son nulos. En la enseæanza, el euskera œnicamente puede ser estudiado como asignatura, y no existe la posibilidad de acceder a una educaci(cid:243)n pœblica EN euskera, a pesar de la demanda existente. La Administraci(cid:243)n en esta zona no tiene ni la obligaci(cid:243)n ni los medios para atender a los ciudadanos en esta lengua. Por otro lado hay que seæalar que tampoco existe la posibilidad de estudiar en euskera en la œnica Universidad Pœblica de esta Comunidad, puesto que ha sido recientemente equiparada al estudio de lenguas «extranjeras», como el inglØs o el francØs. Teniendo en cuenta que la propia Ley Foral 13/1986 del Vascuence considera al euskera como lengua propia de Navarra, y tomando en consideraci(cid:243)n las numerosas resoluciones aprobadas por este Parlamento como pueden ser la de 30 de octubre de 1987, en la cual se recomienda a los Estados dar «una dimensi(cid:243)n oficial a la enseæanza de las lenguas regionales y minoritarias y elevarlo a la misma categor(cid:237)a que la enseæanza de las lenguas nacionales [(cid:133)]» y en la misma l(cid:237)nea las Resoluciones de 9 de febrero de 1994, 17 de diciembre de 1998 y 16 de marzo de 2000, ¿tiene la Comisi(cid:243)n constancia de esta situaci(cid:243)n? ¿No cree la Comisi(cid:243)n que la actual situaci(cid:243)n en la zona no vasc(cid:243)fona vulnera claramente lo acordado en estas Resoluciones? En v(cid:237)speras del aæo europeo de las lenguas, no cree la Comisi(cid:243)n que casos como el del euskera en Navarra deben ser objeto de detallado seguimiento? ¿Tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de elaborar un informe sobre el estado del respeto de la diversidad cultural de los Estados miembros, de acuerdo con los principios inspirados por el art(cid:237)culo 151 del Tratado? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de junio de 2000) El respeto por la diversidad cultural y ling(cid:252)(cid:237)stica es una de las piedras angulares de la Uni(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n toma nota de la informaci(cid:243)n proporcionada por Su Seæor(cid:237)a sobre la situaci(cid:243)n de la lengua vasca en la Comunidad Foral de Navarra. La Comisi(cid:243)n ha actuado dentro de su marco de competencias elaborando un informe sobre la situaci(cid:243)n de las lenguas regionales y minoritarias en la Uni(cid:243)n (el estudio «Euromosaic»), por ejemplo, y facilitando ayuda financiera para proteger y promover las lenguas regionales y minoritarias, as(cid:237) como para ayudar a la Oficina Europea de Lenguas Minoritarias y a la red de informaci(cid:243)n Mercator. Asimismo, la Comisi(cid:243)n ha financiado iniciativas relativas a lenguas regionales y minoritarias dentro de otros programas comunitarios. 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/93 Por lo que se refiere al Aæo Europeo de las Lenguas, el principal objetivo de esta iniciativa es aumentar la concienciaci(cid:243)n respecto a la importancia de aprender lenguas. En cuanto a la aplicaci(cid:243)n del mencionado Aæo Europeo, tendrÆn igualdad de acceso al programa, independientemente de su rØgimen jur(cid:237)dico, todas las lenguas que han sido indicadas por los Estados Miembros. Como parte de su acci(cid:243)n para proteger y promover las lenguas minoritarias y regionales, la Comisi(cid:243)n tiene la intenci(cid:243)n de realizar un estudio de las comunidades ling(cid:252)(cid:237)sticas regionales y minoritarias en la Uni(cid:243)n en la actualidad. Este proyecto se basarÆ en los resultados del estudio Euromosaic para presentar una visi(cid:243)n actualizada de la situaci(cid:243)n de dichas lenguas en los sistemas educativos, administrativos y jur(cid:237)dicos locales, regionales y nacionales, entre otras cosas. (2001/C 53 E/123) PREGUNTA ESCRITA E-1180/00 de Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Los niæos en los aviones Las compaæ(cid:237)as aØreas aplican medidas de seguridad diferentes para los niæos pasajeros que no cuentan con asiento propio. Las normas de algunas compaæ(cid:237)as proh(cid:237)ben que se transporte a los niæos en asientos de seguridad sujetos al asiento del avi(cid:243)n con el cintur(cid:243)n de seguridad. Esto hace que haya que sostener al niæo en brazos durante los despegues y los aterrizajes. Algunas compaæ(cid:237)as aØreas exigen que se sujete al niæo con un cintur(cid:243)n aparte que se une al cintur(cid:243)n de seguridad del adulto. Otras compaæ(cid:237)as, en cambio, no permiten esta prÆctica. Habida cuenta de lo anterior, ¿podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n con quØ medios cuenta para garantizar la seguridad de los pasajeros mÆs pequeæos cuando viajan a bordo de aviones de compaæ(cid:237)as aØreas que operan en el territorio de la Uni(cid:243)n? ¿QuØ medidas tiene previsto adoptar para estudiar c(cid:243)mo se puede facilitar el viaje en avi(cid:243)n de los niæos pequeæos, por ejemplo, mediante disposiciones relativas a los asientos? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de junio de 2000) La regulaci(cid:243)n de la seguridad de los pasajeros a bordo de aeronaves civiles en el transporte aØreo comercial efectuado por una compaæ(cid:237)a aØrea establecida en la Comunidad es actualmente responsabilidad de los Estados miembros y por ello se da la disparidad de procederes que menciona Su Seæor(cid:237)a. Ya hay algunos requisitos tØcnicos y procedimientos administrativos armonizados referentes a diversos aspectos de la seguridad de la aviaci(cid:243)n civil en el Reglamento (CEE) no 3922/91 (1) del Consejo, de 16 de diciembre de 1991. La Comisi(cid:243)n acaba de proponer al Consejo y al Parlamento Europeo (2) una modificaci(cid:243)n de ese Reglamento para ampliar su Æmbito de aplicaci(cid:243)n de manera que incluya requisitos aplicables a los vuelos de las aeronaves comerciales. Se estÆn realizando otros estudios sobre este tema. En lo que se refiere a los niæos y los cinturones de seguridad, los requisitos existentes s(cid:243)lo autorizan que un asiento estØ ocupado por dos personas si una de ellas es un niæo y estÆ sujeto adecuadamente con un cintur(cid:243)n suplementario de bucle u otro dispositivo de retenci(cid:243)n. Ello implica tambiØn que, en los demÆs casos, se tratarÆ a los niæos como a cualquier otro pasajero e irÆn sentados en su asiento con su propio cintur(cid:243)n de seguridad. No estÆ prevista la instalaci(cid:243)n de asientos de seguridad en las plazas de las aeronaves. Gracias a la aprobaci(cid:243)n de la modificaci(cid:243)n de este Reglamento se dispondrÆ en la Comunidad de un conjunto armonizado de requisitos de seguridad en este campo jur(cid:237)dicamente vinculante. (1) DO L 373 de 31. 12. 1991. (2) COM(2000) 121


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1302/00 af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen. Erklæring fra Rådets vicegeneralsekretær.

eurovoc_concepts:
EU Council Presidency
European Commission
European Council
competence of the institution
interinstitutional relations (EU)

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/215 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (16. maj 2000) Eksperter har f(cid:229)et overdraget at foretage en rehabiliteringsundersłgelse til at vurdere de oprindelige m(cid:229)l for Euro-Arab Management School og de hidtidige resultater. Det fremg(cid:229)r af konklusionerne af eksperternes vurdering, at resultaterne langt fra svarer overens med de oprindelige m(cid:229)l. I łjeblikket er Euro-Arab Management School-projektet til en grundig overvejelse, s(cid:229)ledes at der kan opstilles den bedst mulige handlingsplan for skolens fremtid. Kommissionen er klar over skolens łkonomiske problemer og projektets betydning, og den vil bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at tr(cid:230)ffe objektive beslutninger i alle parters bedste interesse. (2000/C 374 E/254) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1291/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Projekt om opfłrelse af et rensningsanl(cid:230)g i Gondomar som led i en totalsanering af Ria de Vigo, finansieret af Samhłrighedsfonden I Kommissionens afgłrelse om ydelse af stłtte fra Samhłrighedsfonden som led i gruppen af projekter med henblik p(cid:229) en totalsanering af Ria de Vigo i Galicien (Kommissionens afgłrelse nr. 95/11/61/035) er der bl. a. fastlagt en s(cid:230)rlig foranstaltning til en samlet sanering af Gondomar og floden Minor. Udgifterne til dette s(cid:230)rlige projekt belłber sig til i alt 4 836 036 ecu. Den fłrste fase af saneringen af Gondomar best(cid:229)r i bygning af et rensningsanl(cid:230)g med forskellige opsamlingsreservoirer. Dette byggeri er allerede f(cid:230)rdigt, men anl(cid:230)gget er endnu ikke officielt sat i drift. Dette projekt har givet anledning til stor polemik og er ogs(cid:229) blevet forelagt den galiciske ombudsmand (Valedor do Povo), idet der blev henvist til, at rensningsanl(cid:230)gget var opfłrt p(cid:229) et privatejet omr(cid:229)de med kun Øn ejer, og salget af dette omr(cid:229)de var foreg(cid:229)et ved en hemmelig og ureglementeret overenskomst, der indebar overordentlig store łkonomiske fordele for ejeren. Ejeren har endvidere ansłgt om at f(cid:229) arealet erkl(cid:230)ret for byomr(cid:229)de for at muliggłre urbanisering. Endvidere g(cid:229)r tilkłrselsvejen til dette rensningsanl(cid:230)g gennem samme persons privatejede omr(cid:229)de (vejen forbinder Ramallosa-Gondomar med Dorna kommune i Gondomar-distriktet) og er endnu ikke f(cid:230)rdig- anlagt, hvilket hindrer adgangen til rensningsanl(cid:230)gget. Kan Kommissionen słrge for, at der foretages en undersłgelse af disse forhold samt en evaluering af viderefłrelsen af dette projekt, som fortsat ligger stille hen og tilmed er pr(cid:230)get af uregelm(cid:230)ssigheder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (7. juni 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 374 E/255) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1302/00 af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Erkl(cid:230)ring fra R(cid:229)dets vicegeneralsekret(cid:230)r Er Kommissionens formand i sin egenskab af medlem af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d enig i den erkl(cid:230)ring, som R(cid:229)dets vicegeneralsekret(cid:230)r, Philippe de Boissieu, afgav i Udvalget om Konstitutionelle Anliggender den 3. april 2000, ifłlge hvilken Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d aldrig l(cid:230)ser formandskabets konklusioner, hvorfor han ikke kunne forklare dem? C 374 E/216 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Er han enig i de Boissieus opfattelse, som g(cid:229)r ud p(cid:229), at Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d ikke er i stand til effektivt at samordne behandlingen af almindelige anliggender i R(cid:229)det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (23. maj 2000) Kommissionen har ikke for vane at udtale sig om interne forhold i F(cid:230)llesskabets łvrige institutioner. (2000/C 374 E/256) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1323/00 af Alexandre Varaut (UEN) til Kommissionen (17. april 2000) Om: Restriktioner for tv-transmission i Frankrig af sportsforanstaltninger i udlandet Kan Kommissionen redegłre for sin holdning vedrłrende de klager, der blev indgivet i 1995 af produ- center og forhandlere af fransk vin med kontrolleret oprindelsesbetegnelse p(cid:229) grund af restriktionerne mod tv-transmission i Frankrig af sportsforanstaltninger, der finder sted i udlandet, fordi der omkring sports- terr(cid:230)net er opstillet reklameskilte for alkoholholdige drikke? De franske myndigheders holdning bygger p(cid:229) en restriktiv fortolkning af den franske lov, der kaldes »Evin-loven«, som forbyder enhver form for tv- reklame, og p(cid:229) en s(cid:229)kaldt »adf(cid:230)rdskodeks« (udarbejdet i marts 1995), som har formaliseret denne fortolkning. Kan Kommissionen overveje at henl(cid:230)gge denne sag, n(cid:229)r den i sin begrundede udtalelse fra juli 1996 1. har fastsl(cid:229)et, at der foreligger (cid:229)benbare restriktioner mod de fri tjenesteydelser og at Frankrig p(cid:229) sin side ikke har vist nogen hensigt om at (cid:230)ndre sin holdning? Kan fortsatte drłftelser med de franske myndigheder fłre til en tilfredsstillende lłsning, n(cid:229)r man ved, 2. at myndighederne, i modstrid med den forpligtelse, de havde p(cid:229)taget sig i december 1998, ikke har hłrt indgiverne af klagerne, og at der siden 1996 har fundet en lang r(cid:230)kke drłftelser sted, uden at der har vist sig nogen lłsning? 3. Bliver proportionalitetsprincippet overholdt af de franske myndigheder, n(cid:229)r det tages i betragtning, at deres holdning (som er formaliseret gennem den s(cid:229)kaldte »adf(cid:230)rdskodeks«) medfłrer en tilladelse af tv- transmissioner af sportsbegivenheder af det omfang, der samler det stłrste publikum (verdensmester- skaber), og afholder producenter i mellemstore virksomheder (vinproducenter) fra at głre reklame i forbindelse med de foranstaltninger, der er tilg(cid:230)ngelige for dem, og s(cid:229)ledes i sidste r(cid:230)kke rammer drikkevarer (vin), som n(cid:230)sten ikke drikkes af de unge? 4. Den s(cid:229)kaldte »adf(cid:230)rdskodeks« forpligter ikke i noget tilf(cid:230)lde de ansvarlige myndigheder i Frankrig til at retsforfłlge ophavsmanden til en overtr(cid:230)delse af Evin-loven, dvs. en lovovertr(cid:230)delse. Hvorledes agter Kommissionen i forbindelse med drłftelserne med Frankrig at garantere retssikkerheden p(cid:229) de betingelser, der er fastlagt af Domstolen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (19. maj 2000) Kommissionen er i kontakt med de franske myndigheder p(cid:229) hłjt niveau for at n(cid:229) til enighed om en tilfredsstillende lłsning p(cid:229) de restriktioner for den frie udveksling af tjenesteydelser, der i 1996 var (cid:229)rsagen til, at der blev afgivet en begrundet udtalelse. Som led i disse drłftelser har kommiss(cid:230)ren med ansvar for det indre marked snart et młde med de relevante franske ministre. Udfaldet af disse drłftelser bliver afgłrende for sagens videre gang


eurovoc_concepts:
Chile
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
framework agreement

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, 12. 04. 2000 KOM(2000) 138 endelig 2000/0053 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om tilføjelse til rammeaftalen om samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side af en protokol om gensidig bistand mellem administrative toldmyndigheder i toldspørgsmål (forelagt af Kommissionen) 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. BEGRUNDELSE henblik Rammeaftalen om samarbejde mellem Fællesskabet og Chile af 21. juni 19961, med forhandlingsdirektiverne den 21. december 1995, har som et sine formål at etablere et styrket og udvidet samarbejde med henblik på at intensivere og differentiere samt gradvis og gensidigt at liberalisere samhandelen mellem parterne. hvilken Rådet godkendte på I forbindelse med det toldsamarbejde, der er omhandlet i aftalens artikel 7, nævnes det - med henblik på at forbedre og befæste de juridiske rammer for partnernes handelsforbindelser - udtrykkeligt, at parterne har udtrykt interesse for at overveje muligheden af at indgå en protokol om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål. På grundlag heraf har der fundet forhandlinger sted mellem Kommissionen og Chile, der er mundet ud i en protokol, der blev paraferet i Bruxelles den 13. juli 1999, tillige med en aftale i form af en brevveksling. Formålet med protokollen er - gennem ydelse af indbyrdes bistand mellem de berørte parters kompetente myndigheder - at forebygge, efterforske og bekæmpe de transaktioner, der er i modstrid med lovgivningen på toldområdet. Denne bistand går først og fremmest ud på at videregive oplysninger eller dokumenter, der er et resultat af diverse undersøgelser, eller at foretage en særlig overvågning af personer, varer, lokaliteter eller transportmidler. Protokollens indhold svarer næsten til den standardprotokol, der blev udarbejdet i 1997 af Rådets Økonomigruppe. De eneste undtagelser vedrører den inden for udtrykkelige henvisning til den retlige og administrative ramme, hvilken bistanden ydes, for den skriftlige bekræftelse af de mundtligt formulerede forespørgsler og for besvarelsen af anmodninger om bistand. fastsættelsen af frister samt Protokollen rummer tillige som bilag en erklæring, i henhold til hvilken Den Blandede Kommission, der er nedsat i medfør af rammeaftalens artikel 35, nedsætter en arbejdsgruppe, der får til opgave at bistå ved forvaltningen af protokollen. Det er altså nødvendigt at skride til undertegnelsen og indgåelsen af denne aftale. Rådet opfordres hermed til: – – På Fællesskabets vegne at godkende aftalen i form af en brevveksling mellem Fællesskabet og Chile om tilføjelse af en protokol om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål. At udpege en person, der bemyndiges til at undertegne aftalen. 1 EFT L 209 af 19. 8. 1996. 2 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om tilføjelse til rammeaftalen om samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side af en protokol om gensidig bistand mellem administrative toldmyndigheder i toldspørgsmål RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første punktum, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, og ud fra følgende betragtninger: (1) For at muliggøre et gensidigt administrativt samarbejde mellem de to parter på toldområdet som omhandlet i artikel 7, stk. 3, i den rammeaftale om samarbejde, der som endeligt mål har en politisk og økonomisk associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side2, er det nødvendigt at tilføje en protokol til denne aftale. (2) Der har været ført forhandlinger herom med Chile, som har resulteret i en aftale i form af brevveksling, som det er i Fællesskabets interesse at godkende - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile, hvorved der til rammeaftalen om samarbejde med henblik på som endeligt mål at forberede art mellem Det Euro- pæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side føjes en protokol om gensidig bistand mellem administrative myndigheder i toldspørgsmål, godkendes på Fællesskabets vegne. associering økonomisk politisk og en af Teksten til aftalen i form af brevveksling er knyttet til denne afgørelse. 1 2 EFT C EFT L 42 af 16. 2. 1999, s. 46. 3 Artikel 2 Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, der er beføjet undertegne den i artikel 1 omhandlede aftale i form af brevveksling3. til at Artikel 3 Formanden for Rådet foranstalter på Fællesskabets vegne den notifikation, der er fastsat i aftalen i form af brevveksling. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 3 Datoen for protokollens ikrafttræden vil blive offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet. 4 BILAG AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om tilføjelse til rammeaftalen om samarbejde af en protokol om gensidig bistand mellem administrative myndigheder i toldspørgsmål A. Brev fra Det Europæiske Fællesskab Hr. , Bruxelles, den til skal herved henvise Jeg for Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om indgåelse af en aftale om gensidig bistand mellem administrative myndigheder i toldspørgsmål ved at føje en protokol herom til den rammeaftale om samarbejde af 21. juni 1996, som trådte i kraft den 1. februar 1999. forhandlingerne mellem repræsentanter Denne protokol, hvis tekst er knyttet til denne skrivelse, udgør en integrerende del af aftalen af 21. juni 1996 og træder i kraft den første dag i den anden måned efter den dato, på hvilken der er givet notifikation om, at de procedurer, der er nødvendige i så henseende, er afsluttet. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at Republikken Chile er indforstået med ovenstående. Modtag, hr. …. , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. På vegne af Det Europæiske Fællesskab 5 B. Brev fra Republikken Chile Hr. , Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med følgende ordlyd: Santiago, den skal herved henvise "Jeg for Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om indgåelse af en aftale om gensidig bistand mellem administrative myndigheder i toldspørgsmål ved at føje en protokol herom til den rammeaftale om samarbejde af 21. juni 1996, som trådte i kraft den 1. februar 1999. forhandlingerne mellem repræsentanter til Denne protokol, hvis tekst er knyttet til denne skrivelse, udgør en integrerende del af aftalen af 21. juni 1996 og træder i kraft den første dag i den anden måned efter den dato, på hvilken der er givet notifikation om, at de procedurer, der er nødvendige i så henseende, er afsluttet. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at Republikken Chile er indforstået med ovenstående. " Jeg kan hermed over for Dem bekræfte, at Republikken Chile er indforstået med ovenstående. Modtag, hr. , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. På vegne af Republikken Chile 6 Hecho en ………………. , el Udfærdiget i ………………. , den Geschehen zu …………………. am Έγινε ,. Done at ………………. on the Fait à ………………. le Fatto a ………………. il Gedaan te ………………. Feito no ………………. Tehty ………………. Utfärdat i ………………. den 7 En nombre de la Comunidad Europea På vegne af Det Europæiske Fællesskab Im Namen der Europäische Gemeinschaft Εξ ονόµατος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας On behalf of the European Community Au nom de la Communauté européenne A nome della Comunità europea Namens de Europese Gemeenschap Em nome da Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar 8 POR LA REPÚBLICA DE CHILE POUR LA RÉPUBLIQUE DU CHILI FOR THE REPUBLIC OF CHILE FÜR DIE REPUBLIK CHILE A REPÚBLICA DO CHILE CHILEN TASAVALLALLE TIL DEN CHILENSKE REPUBLIK TILL DEN CHILENSKA REPUBLIKEN PER LA REPUBBLICA DEL CILE ΓΙΑ ΤΗ ∆ΗΜΟΚΡΑΤΙΑ ΤΗΣ ΧΙΛΗΣ VOOR DE REPUBLIEK CHILI 9 PROTOKOL OM GENSIDIG ADMINISTRATIV BISTAND I TOLDSPØRGSMÅL ARTIKEL 1 Definitioner I denne protokol forstås ved: "toldlovgivning", love eller andre retsforskrifter, som er vedtaget af Fællesskabet eller Chile, og som vedrører indførsel, udførsel og forsendelse af varer og henførsel heraf under en hvilken som helst anden toldprocedure, herunder forbuds-, begrænsnings- og kontrolforanstaltninger; "bistandssøgende myndighed", en kompetent administrativ myndighed, som er udpeget af en kontraherende part til dette formål, og som fremsætter anmodningen om bistand på grundlag af denne protokol; "bistandssøgte myndighed", en kompetent administrativ myndighed, som er udpeget af en kontraherende part til dette formål, og som modtager anmodningen om bistand på grundlag af denne protokol; "personoplysninger", alle oplysninger vedrørende en identificeret eller enkeltperson; identificerbar "overtrædelser af overtrædelse af toldlovgivningen; toldlovgivningen", enhver overtrædelse eller ethvert forsøg på "information", alle oplysninger, dokumenter, attesterede rapporter eller bekræftede kopier deraf eller andre meddelelser på et hvilket som helst medie. 1. 2. ARTIKEL 2 Anvendelsesområde De kontraherende parter yder inden for deres respektive kompetenceområde og på den måde og de betingelser, der er fastsat i denne protokol, hinanden bistand med henblik på at sikre en korrekt anvendelse af toldlovgivningen, navnlig med henblik på at forebygge, efterforske og retsforfølge overtrædelser heraf. toldspørgsmål i henhold til denne protokol ydes af enhver Bistand i administrativ myndighed hos de kontraherende parter, som er kompetent med hensyn til anvendelsen af denne protokol. Dette gælder ikke reglerne for ikke gensidig bistand i oplysninger, der er indhentet ved anvendelse af beføjelser, som udøves på en retsmyndigheds anmodning, medmindre den pågældende myndighed har givet tilladelse hertil. strafferetlige spørgsmål. Dette omfatter heller 10 3. 4. 1. 2. 3. Bistand ydet indenfor rammerne af denne protokol, uanset artikel 10, udføres i overensstemmelse med de juridiske og regulerende bestemmelser for hver af de kontraherende parter. Bistand med hensyn til omfattet af denne protokol. inddrivelse af afgifter, skatter eller bøder er ikke ARTIKEL 3 Bistand efter anmodning På anmodning fra den bistandssøgende myndighed meddeler den bistandssøgte myndighed denne alle relevante oplysninger, som gør det muligt for den toldlovgivningen anvendes korrekt, bistandssøgende myndighed at sikre, at herunder oplysninger om fastslåede eller planlagte handlinger, som udgør eller vil kunne udgøre en overtrædelse af toldlovgivningen. På anmodning fra den bistandssøgende myndighed oplyser den bistandssøgte myndighed, hvorvidt: a) b) varer, der udføres fra en af de kontraherende parters område, er blevet behørigt indført på den anden kontraherende parts område, om fornødent med angivelse af, hvilken toldprocedure varerne er henført under. varer, der indføres til en af de kontraherende parters område, er blevet behørigt udført fra den anden kontraherende parts område, om fornødent med angivelse af, hvilken toldprocedure varerne er henført under. På anmodning af den bistandssøgende myndighed træffer den bistandssøgte myndighed inden for rammerne af sine love eller forskrifter de nødvendige foranstaltninger for at sikre overvågning af: a) b) c) d) fysiske eller juridiske personer, i forbindelse med hvem der er rimelig grund til at antage, at de begår eller har begået overtrædelser af toldlovgivningen steder, hvor lagre af varer samles eller vil kunne samles på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes med henblik på overtrædelse af toldlovgivningen varer, der transporteres eller vil kunne transporteres på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes med henblik på overtrædelser af toldlovgivningen transportmidler, der benyttes eller kan benyttes på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes med henblik på overtrædelser af toldlovgivningen. 11 ARTIKEL 4 Uanmodet bistand De kontraherende parter yder inden for rammerne af deres love eller forskrifter hinanden bistand, hvis de skønner, at en sådan er nødvendig for den korrekte anvendelse af toldlovgivningen, særlig ved at meddele indhentede oplysninger vedrørende: – – – – – handlinger, som krænker eller synes at krænke denne toldlovgivning, og som kan være af interesse for den anden kontraherende part nye midler eller metoder, der er anvendt til at gennemføre overtrædelser af toldlovgivningen varer, som vides at være genstand for overtrædelser af toldlovgivningen fysiske eller juridiske personer, i forbindelse med hvem der er rimelig grund til at antage, at de er eller har været indblandet i overtrædelser af toldlovgivningen transportmidler, om hvilke der er rimelig grund til at antage, at de er blevet forbindelse med overtrædelse af benyttet, benyttes eller kan benyttes i toldlovgivningen. ARTIKEL 5 Fremsendelse, meddelelse På anmodning fra den bistandssøgende myndighed træffer den bistandssøgte myndighed i overensstemmelse med de love eller forskrifter, der gælder for den, alle nødvendige forholdsregler til: - - at fremsende alle dokumenter eller at meddele alle beslutninger som er udfærdiget eller truffet af den bistandssøgende myndighed, og som er omfattet af denne protokols anvendelsesområde, til en adressat bosat eller etableret på den bistandssøgte myndigheds område. Anmodninger om fremsendelse af dokumenter eller om meddelelse af beslutninger skal fremsættes skriftligt på et af den bistandssøgte myndigheds officielle sprog eller på et for denne myndighed acceptabelt sprog. ARTIKEL 6 Bistandsanmodningernes form og indhold 1. i henhold til denne protokol skønnes nødvendig til skriftligt. Den Anmodninger dokumentation, der sådanne anmodninger, skal vedlægges anmodningen. Om fornødent kan mundtlige anmodninger, når hastende omstændigheder kræver det, accepteres, men de skal bekræftes skriftligt inden 7 dage da de ellers vil blive erklæret ugyldig. fremsættes efterkommelse af 12 2. Anmodninger oplysninger: i henhold til denne artikels stk. 1 skal omfatte følgende a) b) c) d) e) f) navn på den bistandssøgende myndighed den ønskede foranstaltning formål med og begrundelse for anmodningen love eller forskrifter og andre berørte retsinstrumenter en så nøjagtig og så udtømmende angivelse som muligt af de fysiske eller juridiske personer, der er målet for undersøgelserne et sammendrag af sagsomstændighederne og af de allerede foretagne undersøgelser. Anmodningerne fremsættes på et af den bistandssøgte myndigheds officielle sprog eller på et for denne myndighed acceptabelt sprog. Dette krav gælder ikke for dokumenter, der ledsager den anmodning, der er omhandlet i stk. 1. Hvis anmodningen ikke opfylder ovennævnte formelle krav, kan den begæres korrigeret eller suppleret; i mellemtiden kan der anordnes sikrende retsmidler. ARTIKEL 7 Efterkommelse af anmodningerne Med henblik på at imødekomme bistandsanmodningen leverer den bistandssøgte myndighed inden for rammerne af sin kompetence og sine ressourcer, som om den handlede for egen regning eller på anmodning fra andre myndigheder i samme kontraherende part, de oplysninger, den allerede er i besiddelse af, og foretage. Denne eller foretager passende undersøgelser bestemmelse finder også anvendelse på enhver anden myndighed, til hvilken den bistandssøgte myndighed i henhold til denne protokol henviser anmodningen, hvis den er forhindret i selv at handle. sådanne lader Anmodninger om bistand efterkommes i overensstemmelse med gældende love eller forskrifter hos den kontraherende part, som anmodningen rettes til. Behørigt bemyndigede tjenestemænd fra en kontraherende part kan efter aftale med den anden kontraherende part og på de af denne fastsatte betingelser indfinde sig i kontorerne hos den bistandssøgte myndighed eller enhver anden i stk. 1 og indhente sådanne oplysninger berørt myndighed som omhandlet vedrørende handlinger, som udgør eller vil kunne udgøre en overtrædelse af toldlovgivningen, som den bistandssøgende myndighed har brug for med henblik på anvendelsen af denne protokol. Efter aftale med den anden kontraherende part kan behørigt bemyndigede tjenestemænd fra en kontraherende part være til stede ved undersøgelser, der foretages på førstnævntes område. 13 3. 4. 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 4. En anmodning om bistand skal gives inden 2 måneder efter modtagelsen. Er den bistandssøgte myndighed ikke i stand til at imødekomme anmodningen inden for denne frist, underretter den den bistandssøgende myndighed herom med oplysning om, hvornår den kan imødekomme anmodningen. ARTIKEL 8 Form for meddelelse af oplysninger skriftligt den bistandssøgende Den bistandssøgte myndighed meddeler myndighed undersøgelsesresultaterne sammen med relevante dokumenter, bekræftede kopier af dokumenter og lignende. Disse oplysninger kan være i edb-baseret form. Der fremsendes kun originaldokumenter, såfremt der anmodes herom, når bekræftede kopier viser sig ikke at være tilstrækkelige. Originalerne skal returneres hurtigst muligt. ARTIKEL 9 Undtagelser fra pligten til at yde bistand Bistand kan afslås eller gøres afhængig af, at visse betingelser eller behov opfyldes, i de tilfælde, hvor en part mener, at bistand i henhold til denne aftale: a) b) ville stride mod suveræniteten hos Chile eller en medlemsstat, som er blevet anmodet om bistand i henhold til denne protokol, eller ville være til skade for offentlig orden, sikkerhed eller andre væsentlige interesser, navnlig i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2, eller c) krænker forretningshemmeligheder eller tavshedspligt. Den bistandssøgte myndighed kan udsætte ydelsen af bistand under henvisning til, at den vil gribe ind i en igangværende undersøgelse eller retssag. I sådanne tilfælde rådfører den bistandssøgte myndighed sig med den bistandssøgende myndighed for at afgøre, om bistanden kan ydes på nærmere vilkår eller betingelser, som den bistandssøgte myndighed kan kræve. Når den bistandssøgende myndighed søger bistand, som den ikke selv ville være i stand til at yde, hvis den blev anmodet derom, skal den gøre opmærksom herpå i sin anmodning. Det overlades derefter til den bistandssøgte myndighed at afgøre, hvorledes den vil reagere på en sådan anmodning. I de i stk. 1 og 2 omhandlede tilfælde meddeles den bistandssøgte myndigheds beslutning og grundene hertil straks den bistandssøgende myndighed. 14 1. 2. 3. 4. ARTIKEL 10 Udveksling af oplysninger og tavshedspligt De oplysninger, der under den ene eller den anden form meddeles i medfør af denne protokol, er fortrolige eller til tjenestebrug, afhængigt af gældende regler hos hver af de kontraherende parter. De er omfattet af den tjenstlige tavshedspligt og beskyttes af den relevante lovgivning på den kontraherende parts område, som modtager dem, og de tilsvarende bestemmelser, der gælder for Fællesskabets organer. Personoplysninger må kun udveksles, hvis den kontraherende part, der kan modtage dem, forpligter sig til at beskytte oplysningerne på en måde, der mindst til den beskyttelse, som den kontraherende part, der kan afgive svarer oplysningerne, yder i det konkrete tilfælde. Med henblik herpå giver de kontraherende parter hinanden oplysning om de normer, der finder anvendelse i Fællesskabets hos dem, herunder om nødvendigt de lovfæstede normer medlemsstater. Anvendelsen i forbindelse med retssager eller administrative procedurer, som er indledt, efter at der er konstateret overtrædelser af toldlovgivningen, af oplysninger, der er indhentet i henhold til denne protokol, betragtes som værende i overensstemmelse med de i denne protokol fastsatte formål. De rapporter og vidne- kontraherende parter kan følgelig i deres retsbøger, for domstolene som bevis anvende erklæringer og i oplysninger, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne protokol. Den ansvarlige adgang til myndighed, der har dokumenterne, underrettes om sådan anvendelse. indhentet, og dokumenter, der er blevet afgivet disse oplysninger eller givet retssager fremlagt indbragt Indhentede oplysninger må udelukkende anvendes til de i denne protokol fastsatte formål. Såfremt en kontraherende part ønsker at anvende oplysningerne til andre formål, må det kun ske efter forudgående skriftligt samtykke fra den myndighed, som har afgivet dem. Anvendelsen er da underlagt de betingelser, som stilles af den pågældende myndighed. ARTIKEL 11 Eksperter og vidner En tjenestemand hos en bistandssøgt myndighed kan bemyndiges til inden for de i bemyndigelsen fastsatte grænser at optræde som ekspert eller vidne i retssager eller administrative procedurer vedrørende spørgsmål omfattet af denne protokol og til at fremlægge sådanne genstande, dokumenter eller bekræftede kopier deraf, som måtte være nødvendige for retssagen eller den administrative procedure. I anmodningen om fremmøde skal det præcist angives, for hvilken retslig eller administrativ myndighed, tjenestemanden skal give møde, og om hvilket spørgsmål og i hvilken egenskab han vil blive afhørt. 15 ARTIKEL 12 Bistandsudgifter De kontraherende parter afstår fra alle krav til hinanden om refusion af udgifter som følge af anvendelsen af denne protokol, undtagen i givet fald udgifter til eksperter, vidner samt tolke og oversættere, som ikke henhører under offentlige myndigheder. ARTIKEL 13 Gennemførelse 1. 2. tjenestegrene side og de kompetente Gennemførelsen af denne protokol varetages af toldmyndighederne i Chile på den ene i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og i givet fald toldmyndighederne i medlems- staterne på den anden side. De træffer afgørelser om alle praktiske foranstaltninger og arrangementer, der er nødvendige for anvendelsen, og tager hensyn til reglerne navnlig vedrørende beskyttelse af data. De kan over for de kompetente instanser foreslå de ændringer af denne protokol, som de finder nødvendige. De kontraherende parter konsulterer hinanden og holder hinanden underrettet om de detaljerede gennemførelsesregler, som vedtages i overensstemmelse med bestemmelserne i denne protokol. De udveksler navnlig årligt listen over de kompetente myndigheder, der er beføjet til at intervenere i medfør af denne protokol. ARTIKEL 14 Andre aftaler 1. Under hensyntagen til Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters respektive kompetenceområder skal denne protokols bestemmelser: – – – ikke berøre parternes forpligtelser i henhold til andre internationale aftaler eller konventioner anses for et supplement til aftaler om gensidig bistand, der er blevet eller måtte blive indgået mellem de enkelte medlemsstater og Chile ikke berøre Fællesskabets bestemmelser om meddelelse mellem de kompetente tjenestegrene i Kommissionen for De Europæiske Fælles- skaber og medlemsstaternes toldmyndigheder af oplysninger, der er modtaget vedrørende spørgsmål omfattet af denne protokol, og som kunne være af interesse for Fællesskabet. 2. Uanset bestemmelserne i stk. 1 har denne protokols bestemmelser forrang frem for bestemmelserne i enhver bilateral aftale om gensidig bistand, der er blevet eller måtte blive indgået mellem de enkelte medlemsstater, og Chile hvis bestemmelserne i sidstnævnte er uforenelige med denne protokol. 16 3. De kontraherende parter skal høre hinanden om spørgsmål vedrørende denne protokols anvendelse med henblik på at finde en løsning inden for rammerne af det Blandet Kommission, der er nedsat ved artikel 35 i rammeaftalen om samarbejde. 17 FÆLLESERKLÆRING Parterne vedtager, at Den Blandede Kommission skal nedsættes en arbejdsgruppe til at bistå sig med forvaltningen af protokollen om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål. 18 FINANSIERINGSOVERSIGT vedrørende en protokol med Chile om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Undertegnelse og indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Fællesskabet og Chile om tilføjelse af en protokol om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål til rammeaftalen om samarbejde. 2. BUDGETPOSTER A-7010 A-7031 3. RETSGRUNDLAG Forhandlingerne om den pågældende protokol er ført på grundlag af Rådets direktiver af 21. december 1995 om bemyndigelse af Kommissionen til at føre om samarbejde mellem Det Euro- forhandlinger pæiske Fællesskab undertegnet den 21. juni 1996. rammeaftale Chile. Denne om en og rammeaftale blev I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i rammeaftalen har parterne forhandlet sig frem til en protokol om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål, som skal knyttes til nævnte rammeaftale i henhold til en aftale i form af brevveksling. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN Sigtet med protokollen er ved hjælp af gensidig bistand mellem de berørte parters kompetente myndigheder at forebygge, afsløre og bekæmpe aktiviteter, der strider mod toldlovgivningen. Denne bistand har navnlig form af oversendelse af oplysninger eller dokumenter i forbindelse med foretagne undersøgelser eller særlig overvågning af personer, varer, transportmidler. Foranstaltningen vil efter planen være af ubestemt varighed, således at det ikke er nødvendigt at forny den. lokaliteter eller Protokollen vil blive forvaltet af en arbejdsgruppe, som skal nedsættes af Den Blandede Kommission, der er oprettet ved artikel 35 i rammeaftalen. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE IOU 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART – Udgifter til dækning af Fællesskabets tjenesterejser til Chile hvert andet år. 19 – Eventuelt udgifter til møder, dersom disse ikke dækkes af den eksisterende infrastruktur. FINANSIELLE VIRKNINGER samlede Beregningsmetode (forholdet mellem omkostningerne pr. enhed og de samlede omkostninger) omkostninger ved for de foranstaltningen 7. 7. 1 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer FB i mio. EUR (løbende priser) Elementer Regn- skabs- år n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 og flg. regn- skabs- år I alt I alt 7. 3 Udgifter til undersøgelser, eksperter m. m. inkluderet i budgettets del B FB i mio. EUR (løbende priser) Regn- skabsår n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 og flg. regn- skabsår I alt - Undersøgelser - Ekspertmøder - Konferencer og kongresser - Information og publikationer I alt 20 7. 4 Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger FB i mio. EUR Regn- skabsår n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 og flg. regn- skabsår I alt Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger År n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 og flg. regnskabsår I alt 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Anvendelse af fællesskabslovgivningen. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Begrundelse for foranstaltningen: sigtet er bl. a. at sikre en korrekt opkrævning af de traditionelle egne indtægter, idet der i dette øjemed oprettes et system til udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder om transaktioner, der strider mod eller synes at stride mod Fællesskabets toldlovgivning. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III) Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. 21 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen faste stillinger midlertidige stillinger Heraf Varighed ved anvendelse af yderligere ressourcer ved anvendelse af eksisterende res- det I sourcer pågældende ge- neraldirektorat eller den pågæld- ende tjeneste 0,1 0,1 Ubest. varighed Tjenestemænd Eller midlertidigt Ansatte Andre ressourcer A B C I alt 0,1 0,1 10. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning (EUR) Beregningsmetode 0,1 mandår à 108 000 afsnit A-1, A-2, A-4, A-5 og A-7 (enhedsomkostning) € Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre ressourcer (anfør budgetpost) Beløb 10 800 I alt 10 800 22 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost Beløb Beregningsmetode (EUR) (nr. og betegnelse) Arbejdsgruppe: møder én gang om året Bruxelles og i Chile på skift. i A-7010 3 800 A-7031 p. m. I alt 3 800 A-7010 A-7031 p. m. - møder i Chile: tjenesterejse af 4 dages varighed ved Kommissionens 1 for GD TAXUD ( pr. Tjenestemand) tjenestemand € Arbejdsgruppe: re- rejseudgifterne præsentanter for Rådet, der deltager i arbejds- gruppens Rådets Generalsekretariat. afholdes møder, for de af I de år, hvor arbejdsgruppens møde holdes i Chile. De anførte beløb svarer til udgifterne i 12 måneder, da foranstaltningen er af ubestemt varighed. NB: De ressourcer, der er nødvendige til Kommissionens tjenestemænds tjenesterejser, vil blive tilvejebragt ved anvendelse af eksisterende ressourcer. 23


title: Komission asetus (EY) N:o 761/2000, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2000, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 13. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 92/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 761/2000, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2000, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä riisialan tuon- titullien osalta 29 päivänä heinäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1503/96 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2831/98 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitet- tuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuot- teiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva inter- ventiohinta, jota on korotettu tietyllä prosenttimäärällä sen mukaan, onko kysymys esikuoritusta tai kokonaan ja josta on vähennetty tuotantohinta; hiotusta riisistä, tämä tulli ei kuitenkaan saa ylittää yhteisen tullitariffin tullien määriä. (2) Asetuksen (EY) N:o 3072/95 12 artiklan 3 kohdan lasketaan kyseisen tuotteen mukaan cif-tuontihinnat (3) (4) (5) (6) maailmanmarkkinoiden tai yhteisön tuontimarkkinoiden edustavien hintojen perusteella. Asetuksessa (EY) N:o 1503/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista koskevat yksityiskoh- taiset säännöt riisialan tuontitullien osalta. Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen jos voimaantuloon asti; ne jäävät myös voimaan, seuraavaa kausittaista vahvistamista edeltävien kahden viikon aikana ei ole käytettävissä asetuksen (EY) N:o 1503/96 5 artiklassa säädetystä viitelähteestä saatavaa noteerausta. Tuontitullĳärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana markkinakursseja. Asetuksen (EY) N:o 1503/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteiden mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tuontitullit riisialalla vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II annettujen tekĳöiden perusteella. Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EYVL L 351, 29. 12. 1998, s. 25. L 92/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13. 4. 2000 LIITE I Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullit (EUR/t) CN-koodi 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3) AKT-valtiot (1) (2) (3) Bangladesh (4) Basmati Intia ja Pakistan (6) Tuontimaksut (5) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 142,52 142,52 142,52 208,10 142,52 142,52 142,52 208,10 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 45,54 45,54 45,54 68,50 45,54 45,54 45,54 68,50 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 66,92 66,92 66,92 99,71 66,92 66,92 66,92 99,71 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 0,00 0,00 Egypti (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 106,89 106,89 106,89 156,08 106,89 106,89 106,89 156,08 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) AKT-valtioista peräisin olevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1706/98 (EYVL L 215, 1. 8. 1998, s. 12) sekä komission asetuksen (EY) N:o 2603/97, sellaisena kuin se on muutettuna, (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 22), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. (2) Asetuksen (ETY) N:o 1706/98 mukaisesti maksuja ei sovelleta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista peräisin oleviin ja suoraan Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotaviin tuotteisiin. (3) Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotavalta riisiltä kannettava maksu määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95, 11 artiklan 3 kohdassa. (4) Bangladeshistä peräisin olevan riisin, lukuun ottamatta rikkoutuneita riisinjyviä (CN-koodi 1006 40 00), tuontiin sovelletaan maksua neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 (EYVL L 337, 4. 12. 1990, s. 1) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 862/91 (EYVL L 88, 9. 4. 1991, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna, määritellyn järjestelmän mukaisesti. (5) MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuonti vapautetaan maksusta neuvoston päätöksen 91/482/ETY (EYVL L 263, 19. 9. 1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (6) Intiasta ja Pakistanista peräisin olevaan esikuorittuun Basmati-lajikkeen riisiin sovelletaan 250 EUR/t [asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 a artikla, sellaisena kuin se on muutettuna]. (7) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. (8) Egyptistä peräisin olevan ja sieltä yhteisön alueelle tulevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2184/96 (EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 1) sekä kommission asetuksen (EY) N:o 196/97 (EYVL L 31, 1. 2. 1997, s. 53), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 13. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 92/21 LIITE II Tuontitullien laskeminen riisialalla 1. Tuontitulli (EUR/t) (1) 208,10 455,00 142,52 455,00 (1) Paddy- eli raakariisi Indica-riisi Japonica-riisi Esikuorittu Hiottu Esikuorittu Hiottu Rikkoutuneet riisinjyvät 2. Laskuperusteet: a) Cif ARAG -hinta (EUR/t) b) FOB-hinta (EUR/t) c) Merirahti (EUR/t) d) Alkuperä (1) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. — — — — 332,53 289,32 422,14 330,00 — — — — 390,87 298,73 31,27 31,27 USDA USDA Toimija Toimija — — — —


title: Tilstand og belastninger på hav- og kystmiljøet i Middelhavet. Sammendrag.

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
climate change
coastal pollution
degradation of the environment
economic activity
environmental policy
environmental protection
urbanisation


title: Règlement (CE) n° 752/2000 de la Commission du 12 avril 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 13. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 92/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 752/2000 DE LA COMMISSION du 12 avril 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) les valeurs forfai- En application des critères susvisés, taires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 3223/94 de la Commission du vu le règlement 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commerciales multilaté- rales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 13 avril 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 92/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 4. 2000 du règlement de la Commission, du 12 avril 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 400 512 528 999 131,9 116,4 190,1 146,1 136,4 140,6 146,6 141,2 76,0 67,1 71,5 36,9 36,6 41,8 33,7 48,3 39,5 52,3 79,3 65,8 99,5 101,7 92,8 84,8 91,9 87,2 76,9 174,4 90,4 100,0 79,2 65,5 72,0 77,5 73,5 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2543/1999 de la Commission (JO L 307 du 2. 12. 1999, p. 46). Le code «999» représente «autres origines»


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1187/00 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission. Archäologische Stätte von Tuvixeddu (Cagliari, Italien).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European Regional Development Fund
Italy
Sardinia
competence of the Member States
environmental impact
historic site
town planning

text: 20. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 89 E/13 Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (15. Juni 2000) Als weltgr(cid:246)(cid:223)ter Ein- und Ausf(cid:252)hrer von Lebensmitteln mu(cid:223) die Gemeinschaft die Lebensmittelsicherheit als eine (cid:252)ber die interne Politik hinausgehende Priorit(cid:228)t ansehen. Die Gemeinschaft erwartet und fordert, da(cid:223) von Drittl(cid:228)ndern eingef(cid:252)hrte Erzeugnisse, die einschl(cid:228)gigen gemeinschaftlichen Vorschriften erf(cid:252)llen. Gleicherma(cid:223)en sollten, wie im Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit vorgesehen, auch bei der Ausfuhr angemessene Garantien in bezug auf die Lebensmittelsicherheit gew(cid:228)hrleistet sein. Dabei mu(cid:223) auch ber(cid:252)cksichtigt werden, da(cid:223) Einfuhrbedingungen von Einf(cid:252)hrern und nicht von Ausf(cid:252)hrern festgelegt werden. Ausf(cid:252)hrer k(cid:246)nnen sich jedoch bestimmte Mindestbedingungen auferlegen, an die sie sich halten. Die Gemeinschaft hat, was die Lebensmittelsicherheit anbelangt, bisher keine Ausfuhrbedingungen fest- gelegt, die von den Sicherheitsvorschriften f(cid:252)r den Binnenmarkt abweichen. Die etwaigen Vorteile einer Sonderregelung f(cid:252)r Gemeinschaftsausfuhren in bezug auf die Lebensmittelsicherheit und andere gesund- heitspolizeiliche und pflanzenschutzrechtliche Aspekte (SPS-(cid:220)berkommen) werden im Rahmen des gemeinschaftlichen Lebensmittelrechts gepr(cid:252)ft. Zur Zeit gelten f(cid:252)r Gemeinschaftserzeuger die Vorschriften der Richtlinie 93/43/EG des Rates vom 14. Juni 1993 (cid:252)ber Lebensmittelhygiene (1). Dar(cid:252)ber hinaus d(cid:252)rfen die Mitgliedstaaten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 3 der Richtlinie 89/397/EG des Rates vom 14. Juni 1989 (cid:252)ber die amtliche Lebensmittel(cid:252)berwachung (2) kein zur Ausfuhr aus der Gemeinschaft bestimmtes Erzeugnis von einer angemessenen (cid:220)berwachung ausschlie(cid:223)en. Was die Festlegung von entsprechender Sicherheitsvorschriften f(cid:252)r Lebensmittelausfuhren anbelangt, so mu(cid:223) den Au(cid:223)enhandelsverpflichtungen der Gemeinschaft und insbesondere den Bestimmungen des SPS- (cid:220)berkommens der Welthandelsorganisation (WTO) (cid:252)ber die Festlegung von Einfuhrbedingungen sowie dem Grundsatz eines angemessenen Gesundheitsschutzniveaus Rechnung getragen werden. Die Gemein- schaft ist im Rahmen der WTO aktiv darum bem(cid:252)ht, das Recht der Mitgliedstaaten auf Festlegung und Aufrechterhaltung hoher Sicherheitsnormen f(cid:252)r Lebensmittel zu gew(cid:228)hrleisten. Die gegenseitige Anerken- nung dieser Vorschriften ist in bilateralen Veterin(cid:228)rabkommen geregelt, von denen bisher drei abge- schlossen wurden. (1) ABl. L 175 vom 19. 7. 1993. (2) ABl. L 186 vom 30. 6. 1989. (2001/C 89 E/012) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1187/00 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Arch(cid:228)ologische St(cid:228)tte von Tuvixeddu (Cagliari, Italien) (12. April 2000) Am 25. 8. 1998 hat der Stadtrat von Cagliari die Ausschreibung der Arbeiten f(cid:252)r die Anlage (cid:132)interregionaler ph(cid:246)nizischer Kulturrouten in der Nekropole von Tuvixeddu(cid:147) im Rahmen des einschl(cid:228)gigen Gemeinschafts- programms bekanntgegeben, das seinerseits unter das operative Programm f(cid:252)r nachhaltige touristische Erschlie(cid:223)ung und Nutzung der Ziel 1-Regionen, Ma(cid:223)nahme 3, Zeitraum 1994-1999, f(cid:228)llt, was die Durchf(cid:252)hrung des ersten Abschnitts (6,8 Hektar) des Arch(cid:228)ologieparkes von Tuvixeddu betrifft. Die Kosten daf(cid:252)r belaufen sich auf insgesamt 7 Milliarden Lire und werden aus gemeinschaftlichen und kommunalen Mitteln finanziert (Decr. Dip. Turismo Presidente. Cons. 30. 4. 1998). Der Auftrag f(cid:252)r die entsprechenden Arbeiten ist schon seit langem vergeben, die Arbeiten selbst haben aber noch immer nicht begonnen. Tuvixeddu ist die wichtigste ph(cid:246)nizisch-r(cid:246)mische und mittelalterliche Nekropole des Mittelmeerraums ((cid:252)ber 1 110 Gr(cid:228)ber); sie ist als Teil des arch(cid:228)ologischen und des Naturerbes gem(cid:228)(cid:223) dem Gesetzesdekret Nr. 490/1999 gesch(cid:252)tzt. Dennoch bedurfte es jahrelangem Drucks und gerichtlicher Schritte seitens der (cid:246)rtlichen Kultur- und Umweltgruppen (insbesondere von (cid:132)Friends of the Earth(cid:147) und des (cid:132)Gruppo d(cid:146)Intervento Giuridico(cid:147)), bis die italienischen Beh(cid:246)rden den Plan fa(cid:223)ten, einen Arch(cid:228)ologiepark anzulegen. C 89 E/14 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 3. 2001 Das Gebiet ist fast ausschlie(cid:223)lich in Privatbesitz, und die Immobilienfirma Initiative Coimpresa will in einem gr(cid:246)(cid:223)eren, geologisch gef(cid:228)hrdeten Gebiet ein neues Viertel errichten (Privatwohnungen, B(cid:252)ros und Dienstleistungseinrichtungen (cid:129) von insgesamt 350 000 Kubikmeter (cid:252)berbauten Raums). Au(cid:223)erdem sollen nach Absprache mit dem Stadtrat von Cagliari Stra(cid:223)en (insbesondere Verbindungsstra(cid:223)en) gebaut werden, die durch die arch(cid:228)ologische St(cid:228)tte f(cid:252)hren, ohne da(cid:223) vorher eine Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung durch- gef(cid:252)hrt (Richtlinie 97/11 (1), Anhang II, Punkt 10b) und Nr. 85/337 (2), Anhang II, Punkt 10 b)) bzw. die Notwendigkeit solcher Stra(cid:223)en unter dem Aspekt der gravierenden Gef(cid:228)hrdung des arch(cid:228)ologischen Erbes gepr(cid:252)ft wurde. Hat die Kommission ermittelt, aus welchen Gr(cid:252)nden die Arbeiten zu dem obengenannten kulturellen und arch(cid:228)ologischen Vorhaben, das unter anderem aus Gemeinschaftsmitteln finanziert wird, noch nicht eingeleitet wurden? Wird sie entsprechende Ma(cid:223)nahmen treffen? Ist sie nicht der Ansicht, da(cid:223) die Verpflichtungen im Zusammenhang mit der Richtlinie (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung eingehalten werden sollten, nicht zuletzt aufgrund der einschl(cid:228)gigen Urteile des Gerichtshofs? (1) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997, S. 5. (2) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (9. Juni 2000) Nach Angaben der italienischen Regierung wurde das Projekt (cid:132)Arbeiten f(cid:252)r die Anlage interregionaler Kulturrouten in der Nekropole von Tuvixeddu(cid:147) im Rahmen des Programms (cid:132)Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1(cid:147) aus Mitteln des Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung kofinanziert. Die Gesamtkosten des Projekts werden auf LIT 2 000 000 000 gesch(cid:228)tzt, und der Beitrag der Gemeinschaft bel(cid:228)uft sich auf 50 % dieses Betrags. (cid:220)ber den allgemeinen Programmverlauf wird die Kommission im Begleitausschu(cid:223) unterrichtet. F(cid:252)r die gr(cid:252)ndliche (cid:220)berwachung der kofinanzierten Projekte ist dagegen die jeweilige Verwaltungsbeh(cid:246)rde zust(cid:228)n- dig, in diesem Falle die Abteilung (cid:132)Tourismus(cid:147) des Industrieministeriums. Bez(cid:252)glich des Verlaufs der Arbeiten hat die Kommission dementsprechend bei der italienischen Regierung zus(cid:228)tzliche Informationen angefordert. Das zweite von der Frau Abgeordneten genannte Projekt, der Bau eines neuen Stadtviertels und eines Stra(cid:223)ennetzes (Privatunternehmen (cid:132)Iniziativa Coimpresa(cid:147)), wird nicht aus Mitteln des obengenannten Programms kofinanziert. Dieses zweite Projekt k(cid:246)nnte der Klasse 10 b) (cid:132)St(cid:228)dtebauprojekte(cid:147) des Anhangs II der Richtlinie 85/337/ EWG des Rates vom 27. Juni 1985 (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten (1) ebenso zugeordnet werden wie der Klasse 10 b) (cid:132)St(cid:228)dtebauprojekte, einschlie(cid:223)- lich der Errichtung von Einkaufszentren und Parkpl(cid:228)tzen(cid:147) des Anhangs II der Richtlinie 97/11/EG des Rates vom 3. M(cid:228)rz 1997 (2) zur ˜nderung der Richtlinie 85/337/EWG. Nach der Richtlinie 85/337/EWG mu(cid:223) f(cid:252)r Projekte gem(cid:228)(cid:223) Anhang II eine Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung (UVP) durchgef(cid:252)hrt werden, wenn ihre Merkmale dies nach Auffassung der Mitgliedstaaten erfordern. Allerdings sind die Mitgliedstaaten verpflichtet, eine Vorpr(cid:252)fung durchzuf(cid:252)hren, um festzustellen, ob f(cid:252)r ein bestimmtes Anhang-II-Projekt ein UVP-Verfahren eingeleitet werden mu(cid:223). Nach der Richtlinie 97/11/EG m(cid:252)ssen die Mitgliedstaaten bei Anhang-II-Projekten anhand einer Einzelfall- untersuchung oder mit Hilfe von ihnen festzulegender Schwellenwerte bzw. Kriterien bestimmen, ob eine Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung gem(cid:228)(cid:223) den Artikeln 5 bis 10 durchgef(cid:252)hrt werden soll. Da die Kommission mit der von der Frau Abgeordneten beschriebenen Sachlage nicht vertraut ist, wird sie geeignete Schritte unternehmen, um ausf(cid:252)hrliche Informationen dar(cid:252)ber einzuholen und daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) das Gemeinschaftsrecht eingehalten wird. (1) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985. (2) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1179/00 di Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) alla Commissione. Lingua basca nella Comunità Autonoma di Navarra.

text: C 53 E/92 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 Ai sensi delle nuove disposizioni, le autorit(cid:224) doganali possono autorizzare una persona fisica stabilita nel territorio doganale della Comunit(cid:224) ad utilizzare all(cid:146)interno di detto territorio un veicolo che sia preso in locazione al di fuori di tale territorio in forza di un contratto scritto. Tale autorizzazione Ł soggetta alla condizione che i paesi in cui sono presi in locazione e immatricolati i veicoli autorizzino l(cid:146)ammissione temporanea di veicoli presi territorio doganale della Comunit(cid:224) in circostanze analoghe. Il veicolo deve essere riesportato o consegnato ad un(cid:146)impresa di locazione stabilita nel territorio doganale della Comunit(cid:224) ai fini della sua successiva riesportazione, entro otto giorni dalla data di decorrenza di efficacia del contratto. in locazione e immatricolati nel (1) GU L 197 del 29. 7. 1999. (2) Dibattiti del Parlamento europeo n. 4-531 (gennaio 1999). (2001/C 53 E/122) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1179/00 di Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Lingua basca nella Comunit(cid:224) Autonoma di Navarra (12 aprile 2000) Attualmente il regime giuridico dell(cid:146)euskera in Navarra si inquadra nella legge regionale dei Paesi Baschi 18/1986 del 15 dicembre. La suddetta legge divide il territorio di Navarra in tre zone linguistiche: la la zona mista, e quella non bascofona, dove l(cid:146)euskera e il castigliano sono entrambe lingue ufficiali, bascofona, dove l(cid:146)unica lingua ufficiale Ł il castigliano. L(cid:146)euskera Ł parlato, secondo dati dello stesso governo di Navarra, dal 70 % della popolazione nella zona bascofona, dal 21 % nella zona mista e dal 7 % nella zona non bascofona. Nella zona bascofona, poichØ l(cid:146)euskera Ł anch(cid:146)essa lingua ufficiale, nell(cid:146)ambito dell(cid:146)istruzione e dell(cid:146)ammi- nistrazione vige un regime di bilinguismo. Nella zona mista, non avendo tale lingua carattere ufficiale vige il principio del volontarismo. Nella zona non bascofona i diritti sono inesistenti: nell(cid:146)insegnamento l(cid:146)euskera pu(cid:242) essere studiato soltanto come materia e non esiste la possibilit(cid:224) di accedere a un(cid:146)istruzione pubblica in euskera nonostante la domanda esistente; l(cid:146)amministrazione della regione non ha nØ l(cid:146)obbligo nØ i mezzi per offrire servizi ai cittadini in questa lingua. Inoltre, va segnalato che neanche esiste la possibilit(cid:224) di studiare in euskera nell(cid:146)unica Universit(cid:224) pubblica della Comunit(cid:224), recentemente equipaggiata per studio di lingue «straniere» come l(cid:146)inglese e il francese. Tenendo conto del fatto che la stessa legge regionale 13/986 dei Paesi Baschi considera l(cid:146)euskera come lingua propria della Navarra, e prendendo in considerazione le numerose risoluzioni approvate dal Parlamento europeo, ad esempio quella del 30 ottobre 1987 nella quale si raccomanda agli Stati membri di «dare dimensione ufficiale all(cid:146)insegnamento delle lingue regionali e minoritarie e elevarlo alla stessa stregua dell(cid:146)insegnamento delle lingue nazionali (cid:133)», e le risoluzioni del 9 febbraio 1994, 17 dicembre 1998 e 16 marzo 2000. Si chiede alla Commissione: Ł consapevole della situazione sopra esposta? Non ritiene che la situazione attuale nella zona non bascofona sia chiaramente contraria a quanto espresso nelle risoluzioni citate? Alla vigilia dell(cid:146)anno europeo delle lingue non ritiene la Commissione che casi come quello dell(cid:146)euskera in Navarra debbano essere oggetto di particolare attenzione? Intende elaborare una relazione sul rispetto della diversit(cid:224) culturale degli Stati membri conformemente ai principi ispirati dall(cid:146)articolo 151 del trattato? Risposta del Commissario Reding A nome della Commissione (14 giugno 2000) Il rispetto della diversit(cid:224) linguistica e culturale Ł alla base dell(cid:146)Unione e la Commissione prende nota delle fornite dall(cid:146)onorevole parlamentare in merito alla situazione della lingua basca nella informazioni Communidad Foral de Navarra. Lait should be pointed out that a Parliamentary resolution is not legally binding on the Member States. For its part, Commissione Ł intervenuta, nell(cid:146)ambito dele sue competenze, ad esempio, elaborando una relazione sulla situazione delle lingue regionali e minoritarie nell(cid:146)Unione (lo studio «Euromosaic») e fornendo un sostegno finanziario of the said resolutions per la salvaguardia e la promozione delle lingue regionali e minoritarie, nonchŁ sostenendo l(cid:146)Ufficio europeo per le lingue meno diffuse e la rete d(cid:146)informazione Mercator. la Commissione ha opening up Community programmes finanziato iniziative relative alle lingue regionali e minoritarie nell(cid:146)ambito di altri programmi comunitari. Inoltre, nei casi opportuni, 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/93 Per quanto riguarda l(cid:146)Anno europeo delle lingue, l(cid:146)obiettivo principale di questa iniziativa consiste nello stimolare la consapevolezza dell(cid:146)importanza dell(cid:146)apprendimento delle lingue. Tutte le lingue identificate dagli Stati membri per l(cid:146)Anno europeo delle lingue, a prescindere dal loro statuto, potranno accedere al programma in condizioni di parit(cid:224)deemed eligible for support. Come parte dell(cid:146)azione volta alla salvaguardia e alla promozione delle lingue regionali e minoritarie, la Commissione intende svolgere uno studio sulla situazione attuale delle comunit(cid:224) delle lingue regionali e minoritarie nell(cid:146)Unione. Il progetto si baser(cid:224) sui risultati dello studio Euromosaic per presentare, fra l(cid:146)altro, la situazione aggiornata della posizione delle lingue in questione nell(cid:146)ambito dei sistemi giuridico, amministrativo e scolastico a livello nazionale, regionale e locale. (2001/C 53 E/123) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1180/00 di Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Sicurezza dei bambini sugli aerei (12 aprile 2000) Le compagnie aeree si attengono a prassi diverse per quanto riguarda la sicurezza dei bambini che non hanno un posto riservato. Talune compagnie non consentono il trasporto di bambini in appositi sedili fissati con cinture di sicurezza al sedile dell(cid:146)aereo. In tal caso, Ł necessario tenere i bambini in braccio durante il decollo e l(cid:146)atterraggio. Talune compagnie aeree esigono che il bambino sia allacciato al sedile dell(cid:146)adulto con una cintura di sicurezza a parte. Talatre non permettono tale prassi. E(cid:146) possibile sapere di quali misure pu(cid:242) la Commissione disporre per incrementare la sicurezza dei bambini a bordo degli aeromobili delle compagnie operanti nel territorio comunitario? Quali azioni intende intraprendere per far luce sulle possibilit(cid:224) di agevolare il trasporto dei bambini ad esempio tramite disposizioni concernenti i sedili? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (15 giugno 2000) La regolamentazione di sicurezza per i passeggeri di aerei civili adibiti al trasporto aereo commerciale da un operatore con sede nella Comunit(cid:224) rientra nelle competenze di ciascuno Stato membro e ci(cid:242) spiega la diversit(cid:224) di trattamento descritta dall(cid:146)onorevole parlamentare. civile sono gi(cid:224) prescritte nel Taluni requisiti tecnici e procedure amministrative armonizzate su determinati aspetti della sicurezza regolamento (CEE) n. 3922/91 del Consiglio del nell(cid:146)aviazione 16 dicembre 1991 (1). Di recente la Commissione ha proposto al Consiglio e al Parlamento (2) una modifica del regolamento citato al fine di ampliarne il campo d(cid:146)applicazione e di includere requisiti comuni per quanto riguarda l(cid:146)attivit(cid:224) di aerei adibiti ad usi commerciali. Al momento sono in corso ulteriori studi sulla questione. Per quanto riguarda i bambini e le cinture di sicurezza i requisiti predetti impongono che un posto possa essere occupato da due persone soltanto se una di esse Ł un bambino e semprechØ tale bambino sia adeguatamente assicurato da una cintura supplementare o da altri dispositivi di allacciamento. Ci(cid:242) implica dunque che i bambini in ogni altro caso sono equiparati ai normali passeggeri e occupano un posto con la propria cintura di sicurezza. Non sono tuttavia previste disposizioni per sedili appositi fissati con cinture di sicurezza al sedile dell(cid:146)aereo. L(cid:146)adozione del regolamento in questione dar(cid:224) luogo ad una serie di requisiti operativi di sicurezza giuridicamente vincolanti ed armonizzati applicabili nella Comunit(cid:224) al settore in questione. (1) GU L 373 del 31. 12. 1991. (2) COM(2000) 121


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1173/00 af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen. Finansiering af informationssamfundet inden for bilindustrien.

eurovoc_concepts:
EU financing
East Midlands
information technology
job creation
skilled worker

text: C 72 E/24 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 6. 3. 2001 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (15. juni 2000) Som anfłrt i svaret p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel E-2635/99 (1), er Kommissionen i stand til at give de łnskede oplysninger for perioden 1990-1999. Oplysningerne er, som der nu anmodes om, opdelt i (cid:229)r og opstillet i tabelform: 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (Mio. EUR) JOULE I (Ikke-nuklear energi) (1) JOULE II (Ikke-nuklear energi) (1) Fremmende foranstaltninger (RES) (1) 4. Rammeprogram (Ikke-nuklear energi) (1) 5. Rammeprogram (Ikke-nuklear energi) (1) Altener I B4-1030 Altener II B4-1030 89,8 26,7 6,6 (cid:129) 136,4 94,6 26,5 24,9 313,3 163,5 266,5 260,1 5,0 10,0 13,0 10,2 8,6 211,6 (2) 11,0 15,4 Thermie B6-7151 (3) 6,6 35,7 35,0 35,2 46,6 Demonstration (Energi) (1) 2. Rammeprogram (nuklear sikkerhed/fusion) 3. Rammeprogram (fission/fusion) 4. Rammeprogram (fission/fusion) 5. Rammeprogram (fission/fusion) Transport af radioaktivt materiale B4-1020 (4) Uddannelse (Sikkerhedskontrol) 30,1 37,4 57,1 30,2 66,9 242,2 156,8 46,0 3,8 3,3 134,8 222,9 222,3 340,1 258,6 197,8 206,4 0,4 0,4 0,2 0,2 0,3 (cid:129) (cid:129) 0,7 0,9 2,0 1,3 0,7 1,8 (cid:129) 0,1 237,8 0,5 1,1 (1) Udgifterne til vedvarende energi indg(cid:229)r i budgetposten for FTU-programmet om ikke-nuklar energi, dvs. ikke kun vedvarende energi. Kun i 1994 havde budgettet til "Forskning" en s(cid:230)rskilt post (cid:129) der ikke var tilknyttet et program (cid:129) til vedvarende energi. Tallene for perioden 1995-1998 og for 1999 omfatter demonstrationsdelen, der administreres af GD for energi. (2) Udnyttelse af bevillinger. (3) De anfłrte tal omfatter kun vedvarende energikilder (f. eks. biomasseenergi, geotermisk energi, vandkraft, sol- og vindenergi, vedvarende energikilder i bygninger og inklusive aktiviteter vedrłrende OPET-nettet i integration af vedvarende energikilder) og kun demonstrationsprojekter. Visse aktiviteter vedrłrende formidling, forbindelse med vedvarende energikilder, er ikke medregnet i de anfłrte tal, da disse aktiviteter ikke er inddelt i energikilder. Inklusive SURE-programmet (1999) (4) (1) EFT C 225 E af 8. 8. 2000, s. 187. (2001/C 72 E/027) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1173/00 af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Finansiering af informationssamfundet inden for bilindustrien P(cid:229) baggrund af den omstrukturering, der finder sted inden for bilindustrien i West Midlands som fłlge af BMW(cid:146)s salg af Rover-gruppen, bedes Kommissionen venligst overveje, om det er muligt at yde s(cid:230)rlig 6. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 72 E/25 finansiering til informationssamfundsprojekter i West Midlands (cid:129) med fokus p(cid:229) de aktiviteter, hvor der kunne skabes arbejdspladser til den fagl(cid:230)rte arbejdsstyrke, der nu er stillet over for arbejdslłshed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (8. juni 2000) Der vil blive ydet betydelig stłtte til programmerne for łkonomisk udvikling i regionen West Midlands i perioden 2000-2006. Udvikling af informationssamfundet er en af Kommissionens prioriteter efter det initiativ e-Europe, der blev taget p(cid:229) det europ(cid:230)iske r(cid:229)dsmłde i Lissabon, og pr(cid:230)ger mange af initiativerne om EF-finansiering. Kommissionen vil słrge for, at i den n(cid:230)ste generation af strukturfondsprogrammer for regionen West Midlands bliver udvikling af informationssamfundet sat i fokus p(cid:229) linje med initiativet e- Europe. For det fłrste er en stor del af regionen West Midlands berettiget til stłtte fra strukturfondene under punkterne m(cid:229)l 2 og m(cid:229)l 2 Aftrapning. Med en tildeling p(cid:229) over 850 mio. EUR vil West Midlands- programmet v(cid:230)re det stłrste i Det Forenede Kongerige under m(cid:229)l 2 i perioden 2000-2006. Medlemsstatens myndigheder har for nylig forelagt Kommissionen m(cid:229)l 2-udviklingsplanen for West Midlands, hvor der udstikkes fłlgende fire prioriteter: 1) udvikling af et diversificeret og dynamisk erhvervsliv; 2) skabelse af en veluddannet region; 3) skabelse af infrastrukturer og betingelser for v(cid:230)kst; 4) genopretning af samfund. Stłtte til innovation og udvikling af informationssamfundet vil v(cid:230)re et af de tv(cid:230)rg(cid:229)ende temaer i programmet. Inden for disse prioriteter kan der p(cid:229)t(cid:230)nkes fłlgende aktiviteter: stłtte til uddannelse i brugen og fremme af information og kommunikationsteknologi, stłtte til SMV inden for hłjteknologi inklusive stłtte til specialisterhverv og startkapital i form af tilskud, l(cid:229)n eller egenkapitalfi- nansiering. I udkastet til planen understreges behovet for at skabe jobs og hver af de ovenn(cid:230)vnte foresl(cid:229)ede prioriteter vurderes med hensyn til, hvor mange nye jobs de vil skabe. For det andet vil West Midlands modtage en del af m(cid:229)l 3-programmet p(cid:229) 4 500 mio. EUR i alt i Det Forenede Kongerige. Sammen med m(cid:229)l 2 kan disse midler anvendes til at stłtte omplacering af fagl(cid:230)rte, der tidlige var besk(cid:230)ftiget i bilindustrien. Ud over disse belłb kan West Midlands ogs(cid:229) modtage stłtte til innovative projekter is(cid:230)r mere inden for informationssamfundet. Kommissionen er for tiden ved at udarbejde et s(cid:230)t retningslinjer for disse aktioner. (2001/C 72 E/028) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1174/00 af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Forskning i bilindustrien P(cid:229) baggrund af den omstrukturering, der finder sted inden for bilindustrien i West Midlands som fłlge af BMW(cid:146)s salg af Rover-gruppen, bedes Kommissionen oplyse: 1. Hvorledes er situationen for de nuv(cid:230)rende forskningsprojekter for nye bilteknologier? 2. Er der mulighed for at fremme lovende nye teknologier via et s(cid:230)rligt program for startkapital til nye virksomheder beliggende i West Midlands? 3. Kan Kommissionen stille s(cid:230)rlige midler til r(cid:229)dighed i erkendelse af det alvorlige arbejdslłshedsproblem blandt fagl(cid:230)rte bilteknikere som fłlge af salget af Rover?


title: Estadísticas Euro-Mercosur.,Euro-Mercosur statistics.,Statistiques Euro-Mercosur.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Mercosur
comparative study
economic situation
international cooperation
statistics


title: 2000/282/CE: Decisão da Comissão, de 12 de Abril de 2000, relativa a medidas técnicas de apoio ao Japão e à Coreia do Sul durante uma epidemia de febre aftosa [notificada com o número C(2000) 1031] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
EU stock
Japan
South Korea
foot-and-mouth disease
technical cooperation
vaccine

text: L 92/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 DECISÃO DA COMISSÃO de 12 de Abril de 2000 relativa a medidas técnicas de apoio ao Japão e à Coreia do Sul durante uma epidemia de febre aftosa [notificada com o número C(2000) 1031] (Texto relevante para efeitos do EEE) (2000/282/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Decisão 90/424/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990, relativa a determinadas despesas no domínio veterinário (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1258/1999 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 8. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) A febre aftosa é uma doença vírica altamente contagiosa dos bovinos, ovinos, caprinos, suínos e de um elevado número de animais selvagens. A febre aftosa pode causar elevadas perdas económicas aos produtores pecuários. Em 24 de Março de 2000, o Japão notificou a existência de febre aftosa em bovinos, uma doença ausente do território japonês desde 1908. Em 2 de Abril de 2000, a Coreia do Sul notificou surtos de febre aftosa. A doença registada no Japão e na Coreia do Sul é causada pela febre aftosa do tipo 0. A vacina é um instrumento importante na luta contra a febre aftosa, nomeadamente em situações de emergência. O Japão e a Coreia do Sul solicitaram à Comissão Euro- peia o empréstimo urgente de antigénio do vírus da febre aftosa, destinado a ser convertido em vacina. A União Europeia, ao abrigo da Decisão 93/590/CE da Comissão, de 5 de Novembro de 1993, que diz respeito à compra, pela Comunidade, de antigénios da febre aftosa no âmbito da acção comunitária relativa às reservas comunitárias de vacinas contra a febre aftosa (3), comprou antigénio do vírus da febre aftosa, incluindo 5 milhões de doses da estirpe europeia 01 e 5 milhões de doses da estirpe do Médio Oriente 01. Por motivos de segurança, as reservas comunitárias de antigénio (vacina) adquiridas ao abrigo da Decisão 93/ /590/CE são mantidas em vários locais de França, Itália e Reino Unido. (10) Ao disponibilizar por um período de tempo limitado certas quantidades dos antigénios do vírus da febre aftosa ao Japão e à Coreia do Sul, a União Europeia facilita a prevenção de uma catástrofe importante, redu- zindo assim os perigos para a própria Comunidade. (11) O antigénio colocado à disposição do Japão e da Coreia do Sul será substituído dentro de seis meses por anti- génio de qualidade e quantidade equivalentes. (12) As medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer do Comité Veterinário Permanente, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o 1. A Comunidade tomará medidas para o apoio técnico temporário ao Japão e à Coreia do Sul no que respeita à ocorrência de uma epidemia de febre aftosa. 2. As medidas referidas no n. o 1 incluem: — a liberação temporária de uma parte do antigénio do vírus da febre aftosa comprada e mantido em conformidade com o disposto na Decisão 93/590/CE, — a quantidade de antigénio liberado não deve exceder 50 % das existências de nenhum dos antigénios de uma dada estirpe vírica, — a aceitação, por parte do Japão e da Coreia do Sul, de, no prazo de seis meses, entregarem à Comunidade antigénio em qualidade e quantidade equivalentes às do antigénio fornecido pela Comunidade. Artigo 2. o Os Estados-Membros são os destinatários da presente decisão. Feito em Bruxelas, em 12 de Abril de 2000. Pela Comissão David BYRNE Membro da Comissão (1) JO L 224 de 18. 8. 1990, p. 19. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 103. (3) JO L 280 de 13. 11. 1993, p. 33


title: Kommissionens yttrande av den 30 mars 2000 inom ramen för rådets direktiv 73/23/EEG om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
consumer protection
household electrical appliance
product quality
product safety

text: C 104/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 4. 2000 KOMMISSIONENS YTTRANDE av den 30 mars 2000 inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 73/23/EEG om elektrisk utrustning avsedd f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom vissa sp(cid:228)nningsgr(cid:228)nser (2000/C 104/07) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) I till direktiv 73/23/EEG skall den elektriska utrustningen ut- formas och tillverkas s(cid:229) att skydd mot risker i samband med h(cid:246)ga temperaturer p(cid:229) ytor garanteras. Eftersom det inte finns tillr(cid:228)ckliga specifikationer n(cid:228)r det g(cid:228)ller temperaturer p(cid:229) ytor som inte (cid:228)r arbetsytor kan inte EN 60335-2-9 betraktas som en garanti f(cid:246)r fullst(cid:228)ndig (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med l(cid:229)gsp(cid:228)nnings- direktivet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller riskerna med h(cid:246)ga temperaturer p(cid:229) ytor som inte (cid:228)r arbetsytor kan man d(cid:228)rf(cid:246)r inte f(cid:246)ruts(cid:228)tta att standarderna EN 60335-2-9 (klausul 11) och EN 60335-1 (klausul 11), som offentliggjorts i ovann(cid:228)mnda Europeiska ge- menskapernas officiella tidning, (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de fast- st(cid:228)llda s(cid:228)kerhetskraven. Dessa slutsatser st(cid:246)ddes av representanterna f(cid:246)r olika nationella myndigheter vid m(cid:246)tet inom arbetsgruppen om l(cid:229)gsp(cid:228)nning den 17(cid:150)18 juni 1999. Kommissionen har beg(cid:228)rt att Cenelec skall se till att ovan- n(cid:228)mnda risker regleras p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt i en reviderad version av den h(cid:228)r standarden. En (cid:246)versyn av EN 60335-2-9 p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande. I v(cid:228)ntan p(cid:229) en reviderad version av den harmoniserade stan- darden m(cid:229)ste tillverkare n(cid:228)r de fastst(cid:228)ller att den ber(cid:246)rda elekt- riska utrustningen (cid:246)verensst(cid:228)mmer med l(cid:229)gsp(cid:228)nningsdirektivet d(cid:228)rf(cid:246)r ta h(cid:228)nsyn till riskerna med temperaturer p(cid:229) ytor som inte (cid:228)r arbetsytor. Det kan eventuellt bli n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att genom- f(cid:246)ra en analys och bed(cid:246)mning av riskerna f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att utrustningen (cid:228)r konstruerad och tillverkad p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att riskerna i samband med temperaturer p(cid:229) ytor som inte (cid:228)r arbetsytor minimeras i s(cid:246)rsta m(cid:246)jliga utstr(cid:228)ckning. Detta yttrande har utarbetats i enlighet med artikel 9 i r(cid:229)dets direktiv 73/23/EEG av den 19 februari 1973 om elektrisk ut- rustning avsedd f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom vissa sp(cid:228)nningsgr(cid:228)nser (1) och avser till(cid:228)mpningen av artikel 5 i det direktivet. de harmoniserade I enlighet med artikel 5 i direktiv 73/23/EEG har referenserna till och EN 60335-2-9 publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2). Dessa standarder, som har antagits av Europeiska standardiseringsorganisationen inom elomr(cid:229)det (Cenelec), har f(cid:246)ljande ben(cid:228)mningar: standarderna EN 60335-1 (cid:151) EN 60335-1 Elektriska hush(cid:229)llsapparater och liknade bruksf(cid:246)rem(cid:229)l (cid:150) Del 1: allm(cid:228)nna fordringar (cid:151) EN 60335-2-9 Elektriska hush(cid:229)llsapparater och liknade bruksf(cid:246)rem(cid:229)l (cid:150) Del 2: S(cid:228)rskilda fordringar p(cid:229) br(cid:246)drostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksf(cid:246)rem(cid:229)l I samband med en till(cid:228)mpning av s(cid:228)kerhetsklausulen i artikel 9 l(cid:229)gsp(cid:228)nningsdirektivet blev kommissionen uppm(cid:228)rksam p(cid:229) i brister i den harmoniserade standarden EN 60335-2-9, som till(cid:228)mpas tillsammans med EN 60335-1. Bristerna g(cid:228)ller risken med h(cid:246)ga temperaturer p(cid:229) ytor som inte (cid:228)r arbetsytor hos apparater som omfattas av EN 60335-2-9. I den nuvarande versionen av standarden behandlas inte riskerna med temperaturer p(cid:229) ytor som inte (cid:228)r arbetsytor. Enligt de s(cid:228)kerhetskrav som fastst(cid:228)lls i avdelning 1 d och 2 b i bilaga (1) EGT L 77, 26. 3. 1973. Direktivet (cid:228)ndrat genom direktiv 93/68/EEG (EGT L 220, 30. 8. 1993, s. 1). (2) EGT C 268, 22. 9. 1999, s. 1


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 757/2000 af 12. april 2000 om åbning af licitation over nedsættelsen af importtolden for majs til Portugal fra tredjelande

eurovoc_concepts:
Portugal
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

text: 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 92/9 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 757/2000 af 12. april 2000 om åbning af licitation over nedsættelsen af importtolden for majs til Portugal fra tredjelande KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 12, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Som led i de aftaler, som er indgået under de multilate- rale handelsforhandlinger i Uruguay-runden, har Fælles- skabet forpligtet sig til at indføre en vis mængde majs til Portugal. Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 af 26. juli 1995 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontin- genter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og majs til Portugal (3), ændret ved forordning (EF) nr. 1963/95 (4), fastlægger de bestemmelser, der gælder for administrationen af disse særlige ordninger. Denne forordning indeholder de særlige supplerende bestemmelser, der er nødvendige for licitationens iværk- sættelse, herunder bestemmelser vedrørende stillelse og frigivelse af den sikkerhed, som de erhvervsdrivende skal stille for at garantere overholdelsen af deres forpligtelser, navnlig forpligtelsen til at forarbejde eller anvende det importerede produkt på det portugisiske marked. På grund af det eksisterende behov på markedet i Portugal bør der åbnes en licitation over nedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af denne særlige ordning for indførsel. Som følge af den midlertidige indstilling af handelen på Donau er der sket en mærkbar fordyrelse af transporten af majs fra landene langs denne flod, som ikke længere kan anvende søtransport frem til Den Iberiske Halvø. Den told, der anvendes på denne import, afspejler således ikke de faktiske transportomkostninger. Der bør derfor fastsættes en supplerende toldnedsættelse, som tager hensyn til disse forhold med henblik på licitati- oner, der åbnes under denne forordning. (5) Forvaltningskomitéen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der afholdes en licitation over nedsættelsen af import- 1. tolden i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 for majs, der importeres til Portugal. 2. Licitationen er åben indtil den 25. maj 2000. Så længe den varer, afholdes der en ugentlig licitation, for hvilken mæng- derne og datoerne for indgivelse af bud fastsættes i licitations- bekendtgørelsen. Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1839/95 finder 3. anvendelse, medmindre andet er fastsat i nærværende forord- ning. Artikel 2 De importlicenser, der udstedes i forbindelse med disse licitati- oner, er gyldige i 50 dage fra datoen for deres udstedelse, jf. artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1839/95. Artikel 3 For import fra landene langs Donau, som ikke har adgang til havet, øges toldnedsættelsen ved licitation med 10 euro pr. ton. Artikel 4 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 177 af 28. 7. 1995, s. 4. (4) EFT L 189 af 10. 8. 1995, s. 22