title: Voorstel voor een besluit van de Raad betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
Member States' contribution
education
vocational training

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 17. 04. 2000 COM(2000) 228 definitief 2000/ 0085 (ACC) Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs (door de Commissie ingediend) TOELICHTING De Europese Raad van Helsinki van december 1999 heeft het uitbreidingsproces, dat in december 1997 in Luxemburg op gang is gebracht, bekrachtigd. Voorts heeft hij de versterkte pretroetredingsstrategie, die in 1997 is vastgelegd, bevestigd. Een belangrijke component van deze strategie is de deelname van de 13 kandidaatlidstaten aan de programma's van de Gemeenschap. Voor de tien kandidaatlidstaten uit Midden- en Oost-Europa (LMOE) is de deelname aan de programma's van de Gemeenschap in hun respectieve Europa-overeenkomsten vastgelegd. Overeenkomstig deze Europa-overeenkomsten worden de deelnemingsvoorwaarden voor deze landen door de onderscheiden Associatieraden vastgesteld. Wat de programma's op het gebied van onderwijs, beroepsopleiding en jeugd betreft, hebben alle LMOE in 1999 aan de eerste fase van de programma's Leonardo da Vinci en Socrates alsook aan het programma Jeugd voor Europa deelgenomen. Sommige landen nemen al sinds 1997 aan deze programma's deel, andere sinds 1998 of 1999. Deze deelname vormt een belangrijk onderdeel in de voorbereiding van deze landen op hun toetreding. De besluiten van de Associatieraad tot vaststelling van de deelnemingsvoorwaarden alsook de besluiten tot vaststelling van de programma's zelf zijn op 31 december 1999 afgelopen. De tweede fase van Leonardo da Vinci, de tweede fase van Socrates en een nieuw programma Jeugd vormen het vervolg op de voorgaande programma's. In de besluiten tot vaststelling van de tweede fase van Leonardo da Vinci en Socrates is bepaald dat de deelname aan deze programma's open staat voor de LMOE. In het ontwerp-besluit van het Europees Parlement en de Raad tot instelling van het communautaire actieprogramma Jeugd, waarvan de goedkeuringsprocedure loopt, is een soortgelijke bepaling opgenomen. Alle LMOE hebben bevestigd dat zij aan de nieuwe programma's, die met ingang van het jaar 2000 van start gaan, willen deelnemen, en dat zij bereid zijn hun financiële bijdrage deels uit hun nationale begroting, deels uit de hun jaarlijks toegekende PHARE-middelen te betalen. Overeenkomstig de conclusies van de Europese Raad van Luxemburg van 12 en 13 december 1997 moeten de eigen financiële bijdragen van deze landen geleidelijk stijgen. Wegens het transnationale karakter van deze programma's is het in belang van alle partijen dat de in de eerste generatie van programma's ondernomen activiteiten zonder onderbreking kunnen worden voortgezet in de vervolgprogramma's. Teneinde de LMOE in staat stellen vanaf het begin aan deze nieuwe programma's deel te nemen, heeft de Commissie een voorstel ingediend voor de goedkeuring van twee besluiten van iedere Associatieraad, één voor de twee lopende programma's, namelijk Leonardo da Vinci en Socrates, en één voor het programma Jeugd. De voorgestelde besluiten voor Leonardo da Vinci II en Socrates II zouden derhalve eerst kunnen worden goedgekeurd en de voorgestelde besluiten voor het programma Jeugd zouden kunnen worden goedgekeurd zodra het besluit tot instelling van dat programma in werking treedt. De belangrijkste punten die in de ontwerp-besluiten van de Associatieraden worden behandeld, zijn: • voor projecten en initiatieven die door deelnemers uit de LMOE in het kader van deze programma's worden ingediend, gelden dezelfde voorwaarden, regels en procedures als in de lidstaten, met name wat betreft de indiening, de evaluatie en de selectie van aanvragen 2 en projecten, de verantwoordelijkheden van de nationale structuren voor de uitvoering van de programma's, en de uitoefening van het toezicht op de deelname van de LMOE aan de programma's; • de LMOE leveren jaarlijks een financiële bijdrage aan de programma's, zoals in de besluiten van de Associatieraad is vastgesteld; deze bijdrage wordt niet terugbetaald aan een LMOE, als op het einde van het jaar wordt vastgesteld dat de resultaten onder het niveau van de betaalde bijdrage zijn gebleven; • overeenkomstig de conclusies van de Europese Raad van Luxemburg zal de LMOE worden verzocht als waarnemer de vergaderingen van de Programmacomités bij te wonen voor de punten die hen betreffen; • de besluiten zijn van toepassing voor de duur van de programma's en treden in werking op de dag waarop zij worden goedgekeurd. Een snelle goedkeuring van de besluiten van de Associatieraad zou de kandidaatlidstaten in staat stellen hun integratie in de communautaire netwerken en in andere activiteiten op het gebied van onderwijs, beroepsopleiding en jeugd zonder onderbreking voort te zetten. De Raad wordt derhalve verzocht zijn goedkeuring te hechten aan het bijgaande voorstel voor een besluit van de Raad betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs. 3 Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, met name op artikel 149 en 150 juncto artikel 300, lid 2, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) De Europa-overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, is op 1 februari 1998 in werking getreden. Overeenkomstig artikel 109 en bijlage XVIII van de Europa-overeenkomst mag Letland deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, projecten en andere activiteiten, met name op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs; de voorwaarden voor deelname van Letland aan deze activiteiten worden door de Associatieraad vastgesteld. Ingevolge Besluit nr. 2/98 van de Associatieraad, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, van 27 oktober 19981 heeft Letland vanaf 1 november 1998 aan de eerste fase van de programma's Leonardo da Vinci en Socrates deelgenomen. In Besluit nr. 1999/382/EG van de Raad van 26 april 1999 tot vaststelling van de tweede fase van het communautaire actieprogramma inzake beroepsopleiding Leonardo da Vinci2, inzonderheid artikel 10, en Besluit nr. 253/2000/EG van het Europees Parlement en de Raad van 24 januari 2000 tot vaststelling van de tweede actieprogramma op onderwijsgebied Socrates3, fase van het inzonderheid artikel 12, is bepaald dat de deelname aan deze programma's open staat voor de geassocieerde landen van Midden- en Oost-Europa, overeenkomstig de voorwaarden die zijn vastgesteld in de Europa-overeenkomsten en in de besluiten van de onderscheiden Associatieraden. communautaire 1 2 3 PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 17. PB L 146 van 11. 6. 1999, blz. 33. PB L 28 van 3. 2. 2000, blz. 1. 4 BESLUIT: ingesteld bij de Europa- Het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad, overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, inzake de deelname van Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs, stemt overeen met het bijgaande ontwerp-besluit van de Associatieraad. Gedaan te Brussel, Voor de Raad De Voorzitter 5 Ontwerp BESLUIT nr. /2000 VAN DE ASSOCIATIERAAD van de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, van. tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Republiek Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs DE ASSOCIATIERAAD, Gelet op de Europa-overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, inzonderheid op artikel 1091, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Overeenkomstig artikel 109 en bijlage XVIII van de Europa-overeenkomst mag Letland deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, projecten en andere activiteiten, met name op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs. Overeenkomstig genoemd artikel worden de voorwaarden voor deelname van Letland aan deze activiteiten door de Associatieraad vastgesteld. Ingevolge Besluit nr. 2/98 van de Associatieraad, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, van 27 oktober 19982 heeft Letland vanaf 1 november 1998 aan de eerste fase van de programma's Leonardo da Vinci en Socrates deelgenomen. Het land heeft verklaard ook aan de tweede fase van de programma's te willen deelnemen. BESLUIT: Artikel 1 Letland neemt aan de tweede fase van de communautaire programma's Leonardo da Vinci en Socrates deel (hierna genoemd Leonardo da Vinci II en Socrates II), overeenkomstig de voorwaarden die zijn opgenomen in de bijlagen I en II, die een integrerend deel van dit besluit vormen. 1 2 PB L 26 van 2. 2. 1998, blz. 3. PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 17. 6 Dit besluit is van toepassing voor de duur van de programma's Leonardo da Vinci II en Socrates II, die op 1 januari 2000 van start gaan. Artikel 2 Artikel 3 Dit besluit treedt in werking op de datum van goedkeuring door de Associatieraad. Gedaan te Brussel, Voor de Associatieraad De Voorzitter 7 BIJLAGE I Voorwaarden voor de deelname van de Republiek Letland aan de programma's Leonardo da Vinci II en Socrates II 1. Letland neemt deel aan de activiteiten in het kader van Leonardo da Vinci II en Socrates II (hierna genoemd "de programma's"), overeenkomstig, tenzij in dit besluit anders wordt bepaald, de doelstellingen, criteria, procedures en termijnen die zijn vastgelegd in Besluit nr. 1999/382/EG van de Raad van 26 april 1999 en Besluit nr. 253/2000/EG van het Europees Parlement en de Raad van 24 januari 2000 tot vaststelling van deze communautaire actieprogramma's. 2. Overeenkomstig de bepalingen in artikel 5 van het besluit Leonardo da Vinci II respectievelijk Socrates II, alsmede de door de Commissie vastgestelde bepalingen inzake de verantwoordelijkheden van de lidstaten en de Commissie ten aanzien van de nationale agentschappen Leonardo da Vinci en Socrates dient Letland een passende structuur op te zetten voor een gecoördineerd beheer van de uitvoering op niveau van de lidstaten van de onder de programma's vallende acties alsmede de nodige maatregelen te treffen met het oog op de toereikende financiering van deze agentschappen, die voor hun activiteiten subsidies uit de programma's zullen ontvangen. Letland dient alle andere maatregelen te nemen die voor een efficiënt verloop van de programma's op nationaal niveau vereist zijn. 3. Met het oog op deelname aan de programma's zal Letland jaarlijks een bijdrage betalen aan de algemene begroting van de Europese Unie, overeenkomstig de in bijlage II opgenomen voorwaarden. Teneinde rekening te houden met ontwikkelingen in de programma's en wijzigingen in het absorptievermogen van Letland, kan het Associatiecomité, indien het dit wenselijk acht, deze bijdrage aanpassen om een verstoring van het begrotingsevenwicht bij de uitvoering van de programma's te vermijden. 4. Voor instellingen, organisaties en personen uit Letland gelden met betrekking tot de indiening, evaluatie en selectie van aanvragen dezelfde voorwaarden als voor de instellingen, organisaties en personen uit de Gemeenschap. Bij de benoeming van onafhankelijke deskundigen overeenkomstig de desbetreffende bepalingen in de besluiten tot vaststelling van de programma's kan de Commissie ook deskundigen uit Letland aanwijzen om haar bij de evaluatie van projecten te helpen. 5. Teneinde de communautaire dimensie van de programma's te waarborgen, komen de projecten en activiteiten alleen voor financiële steun van de Gemeenschap in aanmerking als er ten minste één partner uit een EU-lidstaat bij betrokken is. 6. Voor de in bijlage I, deel II. 1 van het besluit inzake Leonardo da Vinci II vermelde mobiliteitsmaatregelen, voor de gedecentraliseerde acties in het kader van Socrates en voor de financiële steun aan de activiteiten van de overeenkomstig punt 2 hierboven opgerichte nationale agentschappen zal Letland financiële steun ontvangen in verhouding tot de door de Gemeenschap vastgestelde jaarlijkse verdeling van de programmamiddelen alsmede de Letlandse bijdrage aan het programma. De steun aan de activiteiten van de nationale agentschappen mag niet meer bedragen dan 50% van het voor de werkprogramma's van de nationale agentschappen vastgestelde budget. 8 7. De lidstaten van de Gemeenschap en Leland stellen, binnen het kader van de huidige bepalingen, alles in het werk om het vrije verkeer tussen en het verblijf in Letland en de lidstaten van de Gemeenschap te vergemakkelijken voor alle studenten, docenten, stagiairs, universiteitsbestuurders, jongeren en andere personen die deelnemen aan onder dit besluit vallende activiteiten. 8. De onder dit besluit vallende activiteiten zijn, wat betreft de goederen en diensten die bestemd zijn om in dat verband te worden gebruikt, vrijgesteld van Letlandse indirecte belastingen en douanerechten, alsook van in- en uitvoerverboden en -beperkingen. 9. Onverminderd de bevoegdheden van de Commissie en de Rekenkamer van de Europese Gemeenschappen in verband met het toezicht op en de evaluatie van de programma's, overeenkomstig artikel 13 van het besluit inzake Leonardo da Vinci II en artikel 14 van het besluit inzake Socrates, wordt de deelname van Letland continu geëvalueerd, op basis van partnerschap tussen de Commissie van de Europese Gemeenschappen en Letland. Letland legt de nodige verslagen voor aan de Commissie en neemt deel aan andere door de Gemeenschap in dit verband ondernomen specifieke activiteiten. 10. Conform de financiële reglementen van de Gemeenschap dienen de contractuele regelingen die met of door Letlandse partijen worden getroffen, te voorzien in controles en audits welke door of op gezag van de Commissie en de Rekenkamer worden uitgevoerd. Financiële audits kunnen worden uitgevoerd teneinde de inkomsten en uitgaven van de betrokken partijen te controleren in het licht van hun contractuele verplichtingen ten aanzien van de Gemeenschap. Met het oog op de samenwerking en de wederzijdse belangen verlenen de bevoegde Letlandse autoriteiten alle redelijkerwijs mogelijke assistentie die in de gegeven omstandigheden voor het uitvoeren van bedoelde controles en audits nodig of nuttig is. De door de Commissie vastgestelde bepalingen inzake de verantwoordelijkheden van de lidstaten en de Commissie ten aanzien van de nationale agentschappen Leonardo da Vinci en Socrates zijn van toepassing op de relaties tussen Letland, de Commissie en de Letlandse nationale agentschappen. In geval van onregelmatigheden, onachtzaamheid of fraude bij de Letlandse nationale agentschappen zullen de Letlandse autoriteiten aansprakelijk zijn voor de niet-gerecupereerde middelen. 11. Onverminderd de procedures bedoeld in artikel 7 van het besluit inzake Leonardo da Vinci II en artikel 8 van het besluit inzake Socrates II worden vertegenwoordigers van Letland uitgenodigd als waarnemers bij de vergaderingen van de Programmacomités voor de punten die hen betreffen. De Letlandse vertegenwoordigers zijn niet aanwezig wanneer in deze comités over de andere punten wordt beraadslaagd en wanneer er wordt gestemd. 12. In alle contacten met de Commissie, bij het indienen van aanvragen, het opstellen van overeenkomsten en verslagen en andere administratieve aangelegenheden in verband met het programma, dient gebruik te worden gemaakt van een van de officiële talen van de Gemeenschap. 13. De Gemeenschap en Letland kunnen de onder dit besluit vallende activiteiten te allen tijde door middel van een schriftelijke kennisgeving en met inachtneming van een opzegtermijn van twaalf maanden beëindigen. Bij beëindiging van de overeenkomst worden de lopende projecten en activiteiten voltooid onder de in dit besluit vastgelegde voorwaarden. 9 BIJLAGE II Financiële bijdrage van de Republiek Letland aan Leonardo da Vinci II en Socrates II 1. Leonardo da Vinci De financiële bijdrage van Letland aan de algemene begroting van de Europese Unie voor deelname aan het programma Leonardo da Vinci II bedraagt (in ): € 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 1 123 000 1 154 000 1 230 000 1 284 000 1 338 000 1 407 000 1 461 000 2. Socrates De financiële bijdrage van Letland aan de begroting van de Europese Unie voor deelname aan het programma Socrates II in het jaar 2000 bedraagt 894 000 €. De door Letland te betalen bijdrage voor deelname aan het programma in de jaar 2000 door de Associatieraad daaropvolgende jaren wordt vastgesteld. in de loop van het 3. Letland betaalt de bovengenoemde bijdrage deels uit zijn nationale begroting en deels uit zijn nationale PHARE-programma. De vereiste PHARE-middelen, waarvoor een aparte PHARE-programmeringsprocedure geldt, worden Letland ter beschikking gesteld door middel van een apart financieringsmemorandum. Samen met de middelen uit de Letlandse nationale begroting, vormen zij Letlands eigen bijdrage, waaruit het land zal putten om te voldoen aan het jaarlijkse verzoek tot storting van de Commissie. 4. Onderstaand schema geeft de benodigde PHARE-middelen weer: - voor de bijdrage aan het programma Socrates II voor 2000: 357 600 € ; € - voor de bijdrage aan het programma Leonardo da Vinci II: jaarlijks de volgende bedragen (in ): 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 449 200 438 520 442 800 Bedrag wordt later gespeci- ficeerd Bedrag wordt later gespeci- ficeerd Bedrag wordt later gespeci- ficeerd Bedrag wordt later gespeci- ficeerd Het resterende gedeelte van Letlands bijdrage wordt met middelen uit de Letlandse nationale begroting gedekt. 10 5. Het Financieel Reglement van toepassing op de algemene begroting van de Europese Unie geldt ook voor het beheer van de bijdrage van Letland. Reis- en verblijfkosten van Letlandse vertegenwoordigers en deskundigen in verband met hun deelname, als waarnemers, aan de werkzaamheden van de in bijlage I, punt 11, genoemde comités en aan andere vergaderingen bij de uitvoering van de programma's worden door de Commissie vergoed op dezelfde grondslag en volgens de procedures die gelden voor niet-gouvernementele deskundigen van de lidstaten van de Europese Unie. 6. Bij de inwerkingtreding van dit besluit en het begin van ieder nieuw jaar doet de Commissie Letland een verzoek tot storting toekomen ter hoogte van de bijdrage van dat land aan elk van de onder dit besluit vallende programma's. Deze bijdrage wordt uitgedrukt in euro's en dient te worden overgemaakt op een in euro's gestelde bankrekening van de Commissie. De bijdrage van Letland stemt overeen met het verzoek tot storting en dient te worden voldaan: - uiterlijk per 1 mei voor het gedeelte gefinancierd uit Letlands nationale begroting, op voorwaarde dat het verzoek tot storting van de Commissie vóór 1 april is verzonden, of, indien dit na deze datum is gebeurd, uiterlijk één maand na de verzending van het verzoek tot storting; - uiterlijk per 1 mei voor het gedeelte gefinancierd uit PHARE-middelen, op voorwaarde dat de desbetreffende bedragen vóór die datum aan Letland zijn overgemaakt, of uiterlijk binnen 30 dagen nadat deze middelen aan Letland zijn overgemaakt. Bij vertraging in de betaling van de bijdrage betaalt Letland rente over het op de vervaldag nog openstaande bedrag. De rentevoet is die welke door de Europese Centrale Bank op de datum waarop de betalingstermijn verstrijkt, voor haar transacties in euro's wordt toegepast, vermeerderd met anderhalf procentpunt. 11 FINANCIEEL MEMORANDUM 1. BENAMING VAN DE MAATREGEL Deelname van Letland aan de programma's Leonardo da Vinci en Socrates 2. BEGROTINGSONDERDEEL B7-030 Economische hulp voor de geassocieerde landen van Midden-en Oost- Europa 6091 Ontvangsten voortvloeiend uit de deelneming van landen van Midden-Europa die bij de communautaire programma´s zijn betrokken 3. RECHTSGRONDSLAG Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, met name artikel 149 en 150 juncto artikel 300, lid 2. Europa-overeenkomst met Letland (artikel 109), die voorziet in deelname aan de communautaire programma's. Besluit nr. 1999/382/EG van de Raad van 26 april 1999 tot vaststelling van de tweede fase van het programma Leonardo da Vinci, inzonderheid artikel 10. Besluit nr. 253/2000/EG van het Europees Parlement en de Raad van 24 januari 2000 tot vaststelling van de tweede fase van het communautaire actieprogramma op onderwijsgebied Socrates, inzonderheid artikel 12. 4. 4. 1 OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEL Algemene doelstelling De Europa-overeenkomst met Letland voorziet in de deelname van dat land aan communautaire programma's op talrijke gebieden, waaronder onderwijs en beroepsopleiding. Deze deelname is niet alleen van belang in het kader van de tenuitvoerlegging van de in de Europa-overeenkomst opgenomen bepalingen betreffende economische en culturele samenwerking, maar biedt Letland tevens de gelegenheid zich vertrouwd te maken met de procedures en methodes die in communautaire programma's worden toegepast. Letland neemt sinds 1 november 1998 aan de eerste fase van de programma's Leonardo da Vinci en Socrates deel. Overeenkomstig de mededeling van de Commissie "Agenda 2000" van 16 juli 1997 en de conclusies van de Europese Raad van Luxemburg is de deelname van Letland aan deze programma's een onderdeel van de versterkte pretoetredingsstrategie, die het land ondersteunt bij zijn voorbereiding op de toetreding tot de Unie. 12 Het besluitvormingsproces in verband met de openstelling van de programma’s impliceert een besluit van de Associatieraad tussen de Europese Unie en Letland. Het besluit van de Associatieraad van 27 oktober 1998 waarin tot de deelname van Letland aan de eerste fase van deze programma's is besloten, is op 31 december 1999 afgelopen. Met dit nieuwe ontwerp-besluit van de Associatieraad wordt beoogd de voortzetting van de Letlandse deelname mogelijk te maken alsmede de continuïteit tussen de eerste en de tweede fase van deze programma's te waarborgen. Evenals het voorgaande besluit omvat ook dit besluit voorwaarden, met name wat de financiële bijdrage van Letland betreft, en praktische regelingen voor de deelname aan de programma's. 4. 2 Looptijd en verlenging Tot de afloop van de desbetreffende 31 december 2006. communautaire programma's, d. w. z. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 INDELING VAN DE UITGAVEN/ONTVANGSTEN Niet-verplichte uitgaven Gesplitste kredieten Aard van de ontvangsten Artikel 109 van de Europa-overeenkomst bepaalt dat Letland zelf de kosten voor zijn deelname dient te dragen. Het zal derhalve om een bijdrage voor zijn deelname aan de programma's worden verzocht. Aangezien artikel 109 eveneens bepaalt dat de Gemeenschap de bijdrage van Letland kan aanvullen. dient Letland zijn bijdrage slechts ten dele uit zijn nationale begroting te financieren. Het resterende gedeelte zal met middelen uit Letlands nationale PHARE-programma worden gedekt. De daartoe vereiste PHARE-middelen komen ten laste van artikel B7-030 en worden Letland ter beschikking gesteld door middel van een apart financieringsmemorandum. Samen met de middelen uit de Letlandse nationale begroting, vormen zij Letlands eigen bijdrage, waaruit het land zal putten om te voldoen aan het jaarlijkse verzoek tot storting van de Commissie. De totale bijdrage van Letland wordt, zodra zij is betaald, ingeschreven onder post 6091 bij de ontvangsten op de begroting van de Europese Unie. 6. AARD VAN DE UITGAVEN/ONTVANGSTEN – 100% subsidie – Subsidie voor cofinanciering met andere bronnen in de overheids- en/of particuliere sector – In volledige of gedeeltelijke terugbetaling van de communautaire bijdrage wordt niet voorzien 13 7. 7. 1 – Wat de ontvangsten betreft, wordt onder post 6091 voorzien in Letlands bijdrage om de kosten van deelname te dekken. De ontvangsten worden toegewezen aan de uitgavenposten voor de twee programma's in kwestie en, in voorkomend geval, aan de desbetreffende posten van de huishoudelijke uitgaven. Het totaal van de verwachte ontvangsten wordt aangegeven onder 7. 4. FINANCIËLE GEVOLGEN Berekening individuele/totale kosten) van de totale kosten van de maatregel (verhouding Hieronder volgen de op grond van de Europa-overeenkomst met Letland vastgelegde financiële en budgetaire regelingen voor de twee programma's in kwestie. In de bijdrage van Letland is met twee elementen rekening gehouden: - de te verwachten operationele kosten, die zijn berekend op basis van de programmabudgetten (de budgettaire middelen voor Leonardo da Vinci, uitgesplitst volgens de jaarlijkse prognoses, en het voorontwerp van het Socrates-budget voor 2000), het geschatte absorptievermogen van Letland en de ervaringen die zijn opgedaan met de deelname van het land aan de eerste fase van Leonardo da Vinci en Socrates, - de te verwachten administratieve kosten, zijnde de vergaderingen en de dienstreizen. De administratieve kosten voor Leonardo da Vinci en Socrates worden jaarlijks op respectievelijk 24 000 en 50 000 geraamd. € € Letland zal een gedeelte van de middelen uit zijn jaarlijkse nationale PHARE- programma aanwenden ter aanvulling van de middelen uit zijn nationale begroting met het oog op de financiering van zijn bijdrage aan de operationele kosten. 7. 2 Uitsplitsing van de kosten (in euro) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totaal Leonardo da Vinci 1 123 000 1 154 000 1 230 000 1 284 000 1 338 000 1 407 000 1 461 000 8 997 000 Socrates 894 000 894 000 TOTAAL 2 017 000 1 154 000 1 230 000 1 284 000 1 338 000 1 407 000 1 461 000 9 891 000 7. 3 Huishoudelijke uitgaven voor studies, bijeenkomsten van deskundigen e. d. , opgenomen in deel B van de begroting p. m. : tot een maximumbedrag in overeenstemming met de overeenkomstige kredieten in de door de EUR 15 toegewezen middelen voor Leonardo da Vinci en Socrates, evenwel binnen de grenzen van het uit de nationale begroting afkomstige gedeelte van 's lands bijdrage. 14 7. 4 Tijdschema vastleggingskredieten/betalingskredieten Bedragen ten laste van begrotingspost B7-030 2000 2001 2002 TOTAAL Vastleggingskredieten 806 800 438 520 442 800 1 688 120 Betalingskredieten 806 800 438 520 442 800 1 688 120 De verwachte jaarlijkse ontvangsten zien er als volgt uit: Post 6091 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTAAL operationeel 1 943 000 1 130 000 1 206 000 1 260 000 1 314 000 1 383 000 1 437 000 9 673 000 administratief 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 TOTAAL 2 017 000 1 154 000 1 230 000 1 284 000 1 338 000 1 407 000 1 461 000 9 891 000 8. MAATREGELEN TER BESTRIJDING VAN FRAUDE Alle contracten, overeenkomsten en juridische verbintenissen van de Commissie voorzien in controle ter plaatse door de Commissie en de Rekenkamer. De begunstigden van de maatregel zijn onder meer verplicht verslagen en financiële staten in te dienen, die zowel qua inhoud als qua financierbaarheid van de uitgaven worden geanalyseerd overeenkomstig het doel van de communautaire financiering. De in de basisartikelen van de begroting opgenomen anti-fraudebepalingen zijn ook op deze rubriek van toepassing, voorzover zij voor de landen van Midden-Europa worden aangepast. 9. 9. 1 GEGEVENS KOSTEN-BATENANALYSE Specifieke en gekwantificeerde doelstellingen; doelgroep Doel van de openstelling van de programma's Leonardo da Vinci II en Socrates II voor Letland is dit land dezelfde voordelen te bieden van deze programma's als de lidstaten van de Gemeenschap. De essentiële doelstelling van de communautaire acties op het gebied van onderwijs en opleiding is alle Europese burgers in staat te stellen zich ten volle te ontplooien, initiatieven te nemen en hun creativiteit verder te ontwikkelen, zodat zij volwaardig deel kunnen nemen aan de samenleving en de opbouw van Europa. Deze doelstelling is gebaseerd op de geleidelijke totstandbrenging van een open Europese ruimte voor onderwijs en opleiding. Op het gebied van onderwijs bestaat de hoofddoelstelling van Socrates II erin bij te dragen tot de ontwikkeling van kwaliteitsonderwijs door de bevordering van de samenwerking tussen de lidstaten. De specifieke doelstellingen van het programma bestaan erin: 15 – de Europese dimensie in het onderwijs op alle niveaus te ontwikkelen om zo het Europese burgerschapsgevoel te versterken, steunend op het cultureel erfgoed van iedere lidstaat; – een kwantitatieve en kwalitatieve verbetering van de kennis van de talen van de Europese Unie te bevorderen, met name van de minst verbreide en minst onderwezen talen, teneinde het begrip en de solidariteit tussen de volkeren van de Europese Unie te versterken en de interculturele dimensie van het onderwijs te bevorderen; – een brede en intensieve samenwerking tussen onderwijsinstellingen van elk niveau te bevorderen, die aldus de intellectuele en opvoedkundige capaciteiten van deze instellingen verhoogt; – de mobiliteit van docenten aan te moedigen, teneinde de studies een Europese dimensie te geven, en bij te dragen tot een kwalitatieve verbetering van hun bekwaamheden; – de mobiliteit van studenten te bevorderen door hen in staat te stellen een deel van hun studie in een andere lidstaat te volgen, teneinde de Europese dimensie in het onderwijs te consolideren; – contacten tussen leerlingen in de Europese Unie te stimuleren en de Europese dimensie van hun opleiding te bevorderen; – de academische erkenning van diploma’s, kwalificaties aan te moedigen, Europese ruimte voor onderwijs te vergemakkelijken; studieperioden en andere teneinde de ontwikkeling van een open – het open en afstandsonderwijs in het kader van de activiteiten van dit programma te bevorderen; – de uitwisseling van informatie en ervaringen te bevorderen, zodat de diversiteit en specificiteit van de onderwijsstelsels in de lidstaten een bron van verrijking en wederzijdse stimulering wordt. Op het gebied van de beroepsopleiding is de hoofddoelstelling van Leonardo da Vinci de tenuitvoerlegging van een beroepsopleidingsbeleid dat de actie van de lidstaten ondersteunt en aanvult. De hoofddoelstellingen van het programma zijn: – steun aan de verbetering van de beroepsopleidingsstelsels en -voorzieningen in de initiële lidstaten door de verbetering van de kwaliteit van de beroepsopleiding en de overgang van jongeren naar het actieve leven, de verbetering van de kwaliteit van de voorzieningen voor voortgezette opleiding in de lidstaten, beroeps- en beroepskeuzevoorlichting, de bevordering van gelijke kansen voor mannen en vrouwen in de beroepsopleiding, de verbetering van de kwaliteit van de beroepsopleidingsvoorzieningen voor personen die benadeeld zijn op de arbeidsmarkt, bijvoorbeeld door sociaal-economische, geografische of etnische factoren, door lichamelijke of geestelijke handicaps, door het ontbreken van kwalificaties of door gebrekkige kwalificaties, waardoor zij met sociale uitsluiting worden bedreigd; 16 – steun en de aan van tussen bedrijven, verbetering universiteiten beroepsopleidingsacties, mede behoeve door van samenwerking ondernemingen en werknemers: innovatie in de beroepsopleiding teneinde rekening te houden met technologische veranderingen en hun invloed op het investering in de werk en de vereiste kwalificaties en vaardigheden, voortgezette opleiding van werknemers, de overdracht van technologische innovaties in het kader van de samenwerking tussen het bedrijfsleven en de universiteiten bij de voortzetting van de beroepsopleiding, de bevordering van gelijke kansen voor mannen en vrouwen; ten – steun aan de ontwikkeling van de talenkennis en de kennis en verspreiding van innovaties op het gebied van de beroepsopleiding. 9. 2 Motivering van de maatregel – Noodzaak van financiële steun van de Gemeenschap Gezien de hoge kosten voor deelname aan de programma's en de precaire begrotingssituatie van Letland is bijstand uit PHARE van essentieel belang. – Wijze van steunverlening Met een bijdrage uit de nationale begroting, aangevuld met een bijdrage van PHARE, zal de integratie van Letland in deze programma's de burgers van dat land de mogelijkheid geven samen te werken met hun tegenhangers in de huidige EU-lidstaten. De integratie van Letlandse burgers in communautaire netwerken zal een doorslaggevende bijdrage leveren tot de voorbereiding van Letland op het toekomstige lidmaatschap van de EU. – Voornaamste onzekere factoren die gevolgen kunnen hebben voor de specifieke resultaten van de maatregel Aangezien de projecten worden geselecteerd op basis van kwalitatieve criteria, kan de reële impact slechts worden gemeten aan de hand van de capaciteit van het Letlandse bedrijfsleven om te reageren op de door de Commissie in het kader van de twee programma’s te publiceren oproepen tot het indienen van voorstellen. 9. 3 Toezicht op en evaluatie van de maatregel De toezicht- en evaluatieprocedures van de programma's Leonardo da Vinci II en Socrates II (met name de evaluatie, zoals bedoeld in de besluiten tot vaststelling van de twee programma’s) zijn ook van toepassing op ten behoeve van Letlandse begunstigden gefinancierde activiteiten. 10. ADMINISTRATIEVE UITGAVEN (AFDELING 3, DEEL A, VAN DE BEGROTING) De terbeschikkingstelling van de benodigde administratieve middelen geschiedt op grond van het jaarlijkse besluit van de Commissie betreffende de toewijzing van middelen, waarbij rekening wordt gehouden met het aantal personeelsleden en de aanvullende bedragen waarvoor de begrotingsautoriteit toestemming heeft verleend. 17 10. 1 Gevolgen voor het aantal ambten Type ambt Personeel voor het beheer van deze maatregel Vaste posten Tijdelijke posten Bron Duur Huidige middelen betrokken DG of dienst Extra middelen 2000-2006 Ambtenaren of tijdelijke functionarissen A B C Overige middelen Totaal 1 1 2 1 1 2 10. 2 Algemene financiële gevolgen van de personele middelen Bedrag Berekeningswijze (totale kosten voor de periode 2000-2006) in euro Ambtenaren (*) 1 512 000 2 personen x 7 jaar x 108 000 euro Tijdelijke functionarissen Overige middelen Totaal 1 512 000 (*) Door gebruik te maken van de bestaande middelen die vereist zijn voor het beheer van de maatregel (berekening gebaseerd op A1, A2, A4, A5, A7) 18 10. 3 Stijging van andere huishoudelijke uitgaven als gevolg van de maatregel in euro Begrotingsonderdeel Bedrag Berekeningswijze (jaarlijkse kosten van de actie) A 7010 - dienstreizen 13 000 1 100 euro x 12 dienstreizen/jaar A 7031 - comités A 7030 - vergaderingen in het algemeen Totaal 26 000 28 000 7000 74 000 Reis- en verblijfkosten voor 27 deelnemers aan tweedaagse vergaderingen* Reis- en verblijfkosten voor 29 deelnemers aan tweedaagse vergaderingen** Reis- en verblijfkosten voor Letlandse deskundigen voor deelname aan 4 vergaderingen van gemiddeld 7 dagen * 2 vertegenwoordigers in 12 Comité- en subcomitévergaderingen (8 voor Socrates en 4 voor Leonardo da Vinci) en 1 vertegenwoordiger in 3 subcomitévergaderingen voor Socrates 2 vertegenwoordigers in 5 vergaderingen voor Leonardo da Vinci en 1 vertegenwoordiger in 19 vergaderingen voor Socrates lid 2, derde Bovenstaande uitgaven worden gefinancierd uit de ontvangsten (artikel 4, streepje, van het Financieel Reglement), overgemaakt door Letland (zie punt 5. 3 en 7. 4 van het financieel memorandum). 19 * *


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 814/2000, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2000, yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista

eurovoc_concepts:
EU control
EU financing
European Commission
common agricultural policy
information
public awareness campaign

formats: html pdf print

text: 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/7 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 814/2000, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2000, yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), sekä katsoo seuraavaa: Perustamissopimuksen 32—38 artiklassa yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisesta. säädetään Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1258/1999 (3) säädetään, että EMOTR:n tukiosasto huolehtii yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien tiedo- tustoimenpiteiden rahoituksesta. (7) (8) (9) On tärkeää määritellä ne ensisijaiset toimet, joita yhteisö voi tukea. Maatalouden ja maaseudun toimijoiden järjestöt, erityi- sesti viljelijäorganisaatiot ja kuluttaja- ja luonnonsuojelu- järjestöt ovat välttämättömiä niin yhteisen maatalouspo- litiikan tunnetuksi tekijöinä kuin asianosaisten toimi- joiden ja erityisesti maanviljelijöiden mielipiteiden välit- täjinä komissiolle. Koska yhteinen maatalouspolitiikka on edelleen yhteisön yhtenäisistä politiikoista ensimmäinen ja tärkein, sitä olisi selitettävä suurelle yleisölle, ja sen vuoksi tukikel- poisten ehdotusten tekijöiden joukkoon olisi hyväksyt- tävä myös muita sellaisia tahoja, joiden esittämät hank- keet saattavat olla kiinnostavia. (10) Komissiolla on oltava käytettävissään tarvittavat varat tiedotustoimiin, joita se haluaa toteuttaa maatalouden alalla. Yhteisen maatalouspolitiikan harjoitetun nykyisen tiedotuspolitiikan keskeiset näkökohdat on syytä säilyttää ennallaan. puitteissa (11) Olisi vältettävä rahoittamasta sellaisia toimia, joita voidaan tukea jostakin muusta yhteisön ohjelmasta, mutta toisaalta muita yhteisöaloitteita täydentäviä toimia on kannustettava. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoase- tuksen (4) 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikkea varten talousarvioon otettujen yhteisön toimintaa määrärahojen toteuttaminen edellyttää, että menon perusteena oleva säädös annetaan etukäteen. Talousar- vion toteuttamisesta ja oikeusperustoista 13 päivänä lokakuuta 1998 tehty toimielinten välinen sopimus (5) huomioon ottaen edellä sanottu koskee myös tämän asetuksen alaan kuuluvia toimia. Yhteinen maatalouspolitiikka ymmärretään usein väärin ja siitä tiedottaminen on puutteellista, mikä voidaan korjata ainoastaan yhtenäisellä, objektiivisella ja koko- naisvaltaisella tiedotus- ja viestintästrategialla. Olisi selitettävä niin viljelijöille ja muille suoraan osalli- sille kuin suurelle yleisöllekin, mikä on yhteisessä maata- louspolitiikassa merkitys ja millä tavalla se on kehittynyt. Yhteisen maatalouspolitiikan moitteeton toteuttaminen riippuu suuressa määrin siitä, miten se selitetään kaikille asianomaisille toimijoille, ja sen vuoksi on tarpeen inte- groida tämän politiikan hallinnon osana pidettävät tiedo- tustoimet. (1) EYVL C 376 E, 28. 12. 1999, s. 40. (2) Lausunto annettu 17 päivänä maaliskuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 103. (4) EYVL L 356, 31. 12. 1977, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2779/98 (EYVL L 347, 23. 12. 1998, s. 3). (5) EYVL C 344, 12. 11. 1998, s. 1. (12) säädöksen täytäntöönpanon edellyttämistä Tämän siirrettyä toimenpiteistä olisi päätettävä komissiolle noudatettavasta täytäntöönpanovaltaa menettelystä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti, käytettäessä ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Yhteisö voi rahoittaa yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevia joiden tavoitteena on erityisesti: tiedotustoimia, a) myötävaikuttaa toisaalta tämän politiikan selittämiseen ja toisaalta sen toteuttamiseen ja kehittämiseen, b) edistää Euroopan maatalouden toimintamallia ja sen ymmärtämistä, c) välittää tietoa viljelijöille ja muille maaseudun toimijoille, d) lisätä yleistä tietoisuutta tämän politiikan merkityksestä ja tavoitteista. (6) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (1) (2) (3) (4) (5) (6) L 100/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 4. 2000 Näiden toimien tarkoituksena on tarjota yhtenäistä, objektii- vista ja kokonaisvaltaista tietoa sekä yhteisössä että sen ulko- puolella kokonaiskuvan antamiseksi tästä politiikasta. 5 artikla Komissio huolehtii siitä, että tämän asetuksen täytäntöön pane- miseksi toteutettavat toimet ja yhteisön hankkeet ovat johdon- mukaisia ja niillä täydennetään yhteisön muita toimenpiteitä. 2 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetut toimet voivat olla: 6 artikla a) erityisesti viljelijä- ja maaseudun kehittämisorganisaatioiden esittämiä luonnonsuojelujärjestöjen kuluttaja- ja sekä vuotuisia toimintaohjelmia, b) muiden kuin a alakohdassa mainittujen ja erityisesti jäsen- valtioiden viranomaisten, tiedotusvälineiden ja korkeakou- lujen yksittäisiä toimia, c) komission aloitteesta toteutettuja toimia. 2. Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen toimien rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustan- nuksista. Rahoitusosuutta voidaan kuitenkin korottaa 75 prosenttiin soveltamisasetuksessa säädettävissä poikkeustapauk- sissa. Edellä 1 artiklassa tarkoitettua yhteisön rahoitusta eivät 3. voi saada: a) oikeudelliseen velvoitteeseen perustuvat toimet, tämän asetuksen nojalla Komissio huolehtii rahoitetun toiminnan moitteettoman ja tehokkaan toteuttamisen seuran- nasta ja valvonnasta. Komission valtuuttamilla henkilöillä on lupa tarkastaa näitä toimia paikalla, myös otantaa käyttäen. 7 artikla Komissio arvioi, tarpeellisena pitämissään tapauksissa, tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia. 8 artikla Komissio esittää joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. Ensimmäinen kertomus esitetään viimeistään 31 päivänä joulu- kuuta 2001. b) jonkin toisen yhteisön toimen puitteissa rahoitettavat 9 artikla toimet. 4. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi komissio voi tarvittaessa turvautua tekniseen ja hallinnolliseen apuun. yksityiskohtaiset Tämän asetuksen soveltamista säännöt siirtymätoimenpiteet vahvistetaan 10 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. sekä mahdollisesti tarvittavat koskevat 3 artikla 10 artikla 1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin toimiin kuuluvina ovat tukikelpoisia erityisesti esitelmätilaisuudet, seminaarit, tutustu- miskäynnit, julkaisut, mediatuotanto ja -toimet, osallistuminen kansainvälisesti merkittäviin tapahtumiin sekä kokemusten- vaihto-ohjelmat. 1. Komissiota avustaa asetuksen (ETY) N:o 1258/1999 11 artiklalla perustettu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukira- hasto, jäljempänä ’komitea’. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/ 2. 468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä. Edellä 2 artiklassa tarkoitetut 2. valintaperusteilla, jollaisia ovat: toimet valitaan yleisillä Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. a) hankkeen laatu, b) hyvä kustannus-hyötysuhde. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. Komissio ilmoittaa komitealle tämän mukaisista suunni- 4. telluista tai toteutetuista toimenpiteistä. 4 artikla 11 artikla Edellä 1 artiklassa tarkoitettu yhteisön rahoitus toteutetaan budjettivallan käyttäjän päättämien vuosittaisten määrärahojen rajoissa. Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/9 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Luxemburgissa 17 päivänä huhtikuuta 2000. Neuvoston puolesta L. CAPOULAS SANTOS Puheenjohtaja


title: Verordening (EG) nr. 794/2000 van de Commissie van 17 april 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 18. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 96/15 VERORDENING (EG) Nr. 794/2000 VAN DE COMMISSIE van 17 april 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de peri- odes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 18 april 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 96/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 4. 2000 bĳ de verordening van de Commissie van 17 april 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 512 528 804 999 105,6 102,6 174,8 127,7 120,7 141,0 130,8 79,9 41,5 60,7 36,9 34,8 43,8 33,8 49,5 39,8 52,3 79,3 65,8 93,3 73,5 91,1 75,4 90,0 83,2 76,9 174,4 94,8 94,7 78,5 74,9 85,8 151,1 97,6 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2543/1999 van de Commissie (PB L 307 van 2. 12. 1999, blz. 46). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Регламент (ЕO) № 814/2000 на Съвета от 17 април 2000 година относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика

formats: html pdf print xhtml

text: 96 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 32 32000R0814 20. 4. 2000 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 100/7 РЕГЛАМЕНТ (ЕO) № 814/2000 НА СЪВЕТА от 17 април 2000 година относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност и по-специално член 37 от него, като взе предвид предложението на Комисията (1), като взе предвид становището на Европейския парламент (2), като има предвид, че: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Договорът предвижда в своите членове от 32 до 38 въвеж- дането на Обща селскостопанска политика. Регламент (ЕО) № 1258/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (3) предвижда финансиране от секция „Гаранти- ране“ на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието на предприетите мерки за предоставяне на информация за Общата селскостопанска политика. Необходимо е да бъдат поддържани най-вече материалните страни на сегашната информационна политика в рамките на Общата селскостопанска политика. В съответствие с член 22, параграф 1 от Финансовия регла- мент от 21 декември 1977 г. , приложим към общия бюджет на Европейските общности (4), оползотворяването на кредитите, включени в бюджета за всякакво общностно действие, изисква предварителното приемане на основен документ; отчитайки Междуинституционалното споразуме- ние от 13 октомври 1998 г. за законовите основи и изпъл- нението на бюджета (5), това важи също и за дей- ствията, обхванати от настоящия регламент. Обща селскостопанска политика често е неразбирана и е жертва на недостиг на информация и само една последователна, обективна и пълна информационна и комуникационна стратегия може да отстрани тази слабост. Необходимо е въпросите на Обща селскостопанска поли- тика и нейното развитие да се обясняват както пред земе- делските стопани и лицата, които са пряко засегнати, така и пред общественото мнение, както в рамките на Общ- ността, така и извън нея. Правилното провеждане на Обща селскостопанска политика силно зависи от обяснението, давано на всички действащи лица, и изисква интегриране на информационните действия, считани за управленски елементи на тази политика. (1) ОВ C 376 Е, 28. 12. 1999 г. , стр. 40. (2) Становище от 17 март 2000 година (все още непубликувано в Офи- циален вестник). (3) ОВ L 160, 26. 06. 1999 г. , стр. 103. (4) ОВ L 356, 31. 12. 1977 г. , стр. 1. Регламент, последно изменен с Рег- ламент (ЕО, ЕОВС, Евратом) № 2779/98 (ОВ L 347, 23. 12. 1998 г. , стр. 3). (7) (8) (9) Важно е да бъдат определени приоритетните действия, които Общността може да подкрепи. Организациите с дейност, насочена към селското стопан- ство и обединенията на хората от селата, особено земедел- ските организации и асоциациите на потребителите и тези за опазване на околната среда, са изключително необхо- дими от една страна за популяризиране на Общата селско- стопанска политика, а от друга — за предаване мненията на съответните лица изобщо и на земеделските стопани в частност на Комисията. Общата селскостопанската политика, като първата и най- важната от интеграционните политики на Общността трябва да бъде разяснявана на широката публика. Други лица, които вероятно могат да представят информационни проекти, подпомагащи постигането на тази цел, трябва поради това да бъдат допуснати да правят предложения. (10) Комисията е длъжна да разполага с необходимите средства за прилагането на информационните действия, които тя желае да реализира в сферата на селското стопанство. (11) От една страна е нужно да се избягва финансирането на дейности, които могат да бъдат подкрепени по други общ- ностни програми, но от друга страна е необходимо тяхната допълняемост с други инициативи на Общността да бъде насърчавана. (12) Има основание да бъдат приети мерките, необходими за прилагането на настоящия регламент в съответствие с Реше- ние 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. относно определяне на условията за упражняване на предоставените на Комисията изпълнителски правомощия (6), ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Общността може да финансира действия по информиране в областта на Обща селскостопанска политика, които по същество имат за цел по-специално да: а) спомагат от една страна за разясняването на тази политика и за нейното прилагане и развитие от друга, б) насърчават прилагането на европейския модел на развитие на селското стопанство и да улесняват разбирането му, в) информират земеделските стопани и останалите действащи лица от сферата на селското стопанство, г) предизвикат интереса на общественото мнение към въпросите и целите на тази политика. (5) ОВ С 344 , 12. 11. 1998 г. , стр. 1. (6) ОВ L 184 , 17. 07. 1999 г. , стр. 23. 03/т. 32 BG Официален вестник на Европейския съюз 97 Тези действия са предназначени да осигурят последователна, обективна и пълна информация, както в границите на Общността, така и извън нея, за да се даде обща представа за тази политика. Член 2 Член 5 Комисията осигурява съгласуваността и допълняемостта между действията и общностните проекти по прилагането на практика на настоящия регламент и останалите мерки на Общността. 1. Действията, посочени в член 1, могат да бъдат: Член 6 а) годишни работни програми, представени главно от селскосто- пански организации или организации за развитие на селските райони, както и от асоциации на потребителите и такива за опазване на околната среда, Комисията осигурява наблюдението и проверката за спазването на правилното и ефективно изпълнение на финансираните по настоящия регламент действия. Упълномощени от Комисията лица имат правото да извършват на място проверки на тези действия, включително чрез метода на извадката. б) специфични действия, представени от лица, различни от тези, посочени в точка а), а именно държавните органи на държавите-членки, медиите и университетите, Член 7 в) дейности, осъществени по инициатива на Комисията. Комисията извършва оценка на действията, финансирани по силата на настоящия регламент, в случаите, които счете за подходящи. 2. Максималният процент на финансирането на действията, посо- чени в параграф 1, букви а) и б), е 50 % от признатите разходи. Но процентът може да достигне до 75 % за извънредни случаи, които трябва да бъдат определени в правилника за прилагане. 3. Финансиране от Общността съгласно член 1 не може да бъде получено за: а) действия, произтичащи от задължения, изисквани по закон, б) действия, получили финансиране по друга общностна опера- ция. 4. Ако се наложи, Комисията може да прибегне до необходимото за осъществяването на действията по параграф 1, буква в) техни- ческо и административно съдействие. Член 3 1. В рамките на посочените в член 2 действия попадат по-специално конференциите, семинарите, посещения с цел наби- ране на информация, публикациите, медийните продукции и акции, участието в прояви с международно значение и програми за обмяна на опит. 2. Действията, посочени в член 2, трябва да се подбират според основни критерии като: а) качеството на проекта, Член 8 На всеки две години Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент. Първият доклад трябва да се представи не по-късно от 31 декември 2001 година. Член 9 Правилата за прилагане на настоящия регламент, в това число и преходните мерки, които могат да се окажат необходими, се приемат съгласно процедурата, предвидена в член 10, параграф 2. Член 10 1. Комисията е подпомагана от Комитета за Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието, учреден с член 11 от Регламент (ЕО) № 1258/1999, наричан по-долу „Комитета“. 2. В случай че става позоваване на този параграф, се прилагат чле- нове 4 и 7 от Решение 1999/468/ЕО. Периодът, предвиден в член 4, параграф 3 от Решение 1999/468/ЕО е определен на един месец. 3. Комитетът приема свой процедурен правилник. б) добро съотношение на разход — ефикасност. 4. Комисията уведомява Комитета за предвижданите и пред- приети мерки в изпълнение на настоящия регламент. Член 4 Член 11 Общностното финансиране, посочено в член 1, е до размера на годишните кредити, приети от бюджетния орган. Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. 98 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 32 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Люксембург на 17 април 2000 година. За Съвета Председател L. CAPOULAS SANTOS


title: Forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Rumæniens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Romania
project evaluation
young person

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 04. 2000 KOM(2000) 227 endelig 2000/0098 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Rumæniens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Det Europæiske Råd bekræftede på sit møde i Helsingfors i december 1999 den udvidelsesproces, der blev lanceret på mødet i Luxembourg i december 1997. Betydningen af den styrkede førtiltrædelsesstrategi, der blev fastlagt i 1997, blev understreget på ny, hvilket indebærer, at de 13 ansøgerlande kan deltage i Fællesskabets programmer som et vigtigt led i denne strategi. Hvad angår de ti ansøgerlande i Central- og Østeuropa, så er deres deltagelse i Fællesskabets programmer fastlagt i de respektive Europaaftaler. I henhold til Europaaftalerne defineres vilkårene og betingelserne for disse landes deltagelse af de respektive associeringsråd. tilfældet med programmer på områderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og I ungdomsanliggender har alle central- og østeuropæiske lande deltaget i 1999 i første fase af programmerne Leonardo da Vinci og Socrates og i Ungdom for Europa-programmet. For nogle af dem startede deltagelsen i disse programmer allerede i 1997, andre fulgte med i programmerne i 1998, og andre i 1999. Deres deltagelse i disse programmer har været et vigtigt element i disse landes førtiltrædelsesproces. Associeringsrådenes afgørelser, der fastlægger bestemmelserne for denne deltagelse, udløb den 31. december 1999, ligesom også afgørelserne om selve oprettelsen af programmerne. Anden fase af Leonardo da Vinci, anden fase af Socrates og et nyt program for Unge afløser de tidligere programmer. Ifølge afgørelserne om anden fase af Leonardo da Vinci og af Socrates skal programmerne være åbne for deltagelse af de central- og østeuropæiske lande. En tilsvarende bestemmelse indgår i udkastet til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for Unge, som er ved at blive vedtaget. Alle central- og østeuropæiske lande har bekræftet, at de er villige til at deltage i de nye programmer fra 2000 og at betale deres finansielle bidrag dels fra deres statsbudget, dels over deres årlige Phare-bevilling. Som det blev fastlagt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. -13. december 1997, er disse landes egne finansielle bidrag fortsat stigende. På grund af disse programmers tværnationale art er det i alle parters interesse, at alle aktiviteter, der er iværksat inden for den første generation af programmer, kan fortsætte inden for de efterfølgende programmer uden afbrydelse. For at alle de central- og østeuropæiske lande kan deltage i disse nye programmer lige fra begyndelsen, har Kommissionen fremsat et forslag til vedtagelse af to afgørelser i hvert af associeringsrådene, en for de to programmer, der allerede er i kraft, Leonardo da Vinci II og Socrates, og en for programmet for Unge. Således kan de foreslåede afgørelser vedrørende Leonardo da Vinci II og Socrates II vedtages først, og de foreslåede afgørelser vedrørende Unge kan vedtages, så snart afgørelsen om oprettelse af programmet træder i kraft. De hovedproblemer, der tages op i de foreslåede udkast til afgørelser, der skal træffes af associeringsrådene, er følgende: • for projekter og initiativer, som foreslås af deltagerne fra de central- og østeuropæiske lande, gælder samme betingelser, regler og procedurer for disse programmer som for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger og medlemsstaterne, hvad angår: projekter, de nationale instansers ansvar med hensyn til gennemførelsen af programmerne samt aktiviteter i forbindelse med overvågningen af deres deltagelse i programmerne 2 • de central- og østeuropæiske lande skal hvert år betale et bidrag til programmerne, som det er fastsat i associeringsrådenes afgørelser. Dette bidrag refunderes ikke til de central- og østeuropæiske lande, hvis resultaterne ved udgangen af året ikke står mål med det indbetalte bidrag • som det fremgår af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg vil de central- og østeuropæiske lande kunne deltage som observatører i programudvalgene med hensyn til de punkter, som vedrører dem • afgørelserne vil gælde for programmernes varighed og træder i kraft på dagen for deres vedtagelse. Hvis associeringsrådenes afgørelser træffes i god tid, vil ansøgerlandene kunne fortsætte med at blive inddraget i Fællesskabets netværk og andre aktiviteter på områderne for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender uden afbrydelser. Rådet opfordres derfor til at vedtage vedlagte forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning Fællesskabets vedrørende Rumæniens handlingsprogram for unge. associeringsrådet deltagelse i i 3 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Rumæniens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) I kraft af Rådets og Kommissionens afgørelse af 4. december 1995 er der indgået en tillægsprotokol til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side. I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Rumænien deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl. a. på ungdomsområdet, og i henhold til artikel 2 træffer associeringsrådet beslutning om de vilkår og betingelser, der skal gælde for Rumæniens deltagelse i disse aktiviteter. i associeringsrådets afgørelse 2/97 af 4. august 1997 mellem De Som fastsat Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side1 har Rumænien siden 1. september 1997 deltaget i Ungdom for Europa-programmet. Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (. /2000/EF) af. 2000 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram for unge2, særlig artikel 11, skal dette program være åbent for deltagelse af de associerede lande i Centraleuropa i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i deres tillægsprotokoller og i afgørelserne fra de respektive associeringsråd - i Europaaftalerne, TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Den holdning, der bør indtages af Fællesskabet i det associeringsråd, der er oprettet i kraft af Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side vedrørende Rumæniens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge, er vedlagte udkast til afgørelse fra associeringsrådet. 1 2 EFT L 229 af 20. 8. 1997, s. 5. EFT L. ,. 2000, s. [enighed i Forligsudvalget den 29. februar 2000] 4 Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 5 Udkast til AFGØRELSE Nr. /2000 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side af. om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Rumæniens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge ASSOCIERINGSRÅDET HAR - under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side vedrørende Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 21, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Rumænien deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl. a. på ungdomsområdet. Ifølge artikel 2 i vilkårene og betingelserne for Rumæniens deltagelse i disse aktiviteter. tillægsprotokollen skal associeringsrådet træffe afgørelse om Som fastsat i associeringsrådets afgørelse 2/97 af 4. august 1997 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side2 har Rumænien siden 1. september 1997 deltaget i Ungdom for Europa-programmet og har udtrykt ønske om at deltage i det nye program for unge - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Rumænien deltager i Fællesskabets handlingsprogram for unge (i det følgende benævnt "programmet for unge") i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 1 2 EFT L 317 af 30. 12. 1995, s. 40. EFT L 229 af 20. 8. 1997, s. 5. 6 Denne afgørelse gælder i hele den periode, hvor programmet for unge gennemføres, fra og med den 1. januar 2000. Artikel 2 Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for associeringsrådets vedtagelse heraf. Udfærdiget i Bruxelles, den På associeringsrådets vegne Formand 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. BILAG I Vilkår og betingelser for Rumæniens deltagelse i programmet for unge Rumænien vil deltage i aktiviteterne i programmet for unge (herefter benævnt “programmet”) i overensstemmelse med de mål, kriterier, procedurer og frister, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (. /2000/EF) af. 2000 om fremgår af iværksættelse af dette EF-handlingsprogram, med mindre andet nærværende afgørelse. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5 i afgørelsen om programmet og med bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar over for de nationale ungdomskontorer, som Kommissionen har vedtaget, skal Rumænien indføre passende strukturer til en samordnet forvaltning af gennemførelsen af programmets aktioner på nationalt plan og træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre passende midler til dette kontor, som vil få programstøtte til dets aktiviteter. Rumænien træffer alle andre foranstaltninger, der er nødvendige, for at programmet kan fungere effektivt på nationalt plan. For at deltage i programmet betaler Rumænien hvert år et bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget efter de betingelser, der er anført i bilag II. Associeringsudvalget kan i givet fald for at tage hensyn til programudviklingen eller udviklingen i Rumæniens absorptionskapacitet tilpasse dette bidrag for at undgå ubalance på budgettet under gennemførelsen af programmerne. Vilkårene og betingelserne for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger fra støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Rumænien er de samme som dem, der finder anvendelse for berettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Fællesskabet. Når der skal udpeges uafhængige eksperter, kan Kommissionen bede rumænske eksperter om at bistå ved projektevalueringen afhængigt relevante bestemmelser i afgørelsen om iværksættelse af programmet. af de For at sikre, at programmet har en fællesskabsdimension, og at det er berettiget til at modtage finansiel støtte fra Fællesskabet, skal projekter og aktiviteter omfatte mindst en partner fra en af Fællesskabets medlemsstater. For de aktioner, der skal forvaltes decentralt samt for den finansielle støtte til i overensstemmelse med aktiviteterne i det nationale kontor, der er oprettet ovenstående punkt 2, vil midlerne blive tildelt Rumænien på baggrund af den årlige programbudgetoversigt, som er vedtaget på fællesskabsplan, og af Rumæniens bidrag til programmet. Den finansielle støtte til aktiviteterne i det nationale kontor må ikke overstige 50% af budgettet for det nationale kontors arbejdsprogram. Fællesskabets medlemsstater og Rumænien vil rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står i deres magt, for at fremme den frie bevægelighed og opholdet for unge og andre, der er berettigede i henhold til programmet, og som rejser mellem Rumænien og Fællesskabets medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse. inden for 8 8. 9. 10. 11. 12. 13. Aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse, skal i Rumænien være fritaget for indirekte skatter, told, forbud og restriktioner vedrørende import og eksport af varer og tjenesteydelser, der er beregnet til at blive anvendt under sådanne aktiviteter. Uden at dette berører Kommissionens og Det Europæiske Fællesskabs Revisionsrets ansvar for tilsyn og evaluering af programmet i henhold til artikel 13 i afgørelsen om iværksættelsen heraf, løbende tilsyn med Rumæniens deltagelse i programmet på partnerskabsbasis mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Rumænien. Rumænien forelægger Kommissionen relevante rapporter og medvirker ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng. føres der af rumænske I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordninger indeholder kontrakter, der indgås med eller instanser, bestemmelser om kontrol- og revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller formål at under disses ansvar. Der kan foretages finansiel revision med det kontrollere sådanne instansers indtægter og udgifter forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante rumænske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, og ved revisionsforanstaltninger. gennemførelsen kontrol- sådanne af i Bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar i forhold til de nationale ungdomskontorer, som Kommissionen har vedtaget, vil finde anvendelse på forbindelserne mellem Rumænien, Kommissionen og det rumænske nationale forsømmelighed eller svig, som kan kontor. I tilfælde af uregelmæssigheder, tillægges det rumænske nationale kontor, er det de rumænske myndigheder, der er ansvarlige for de midler, der ikke er dækning for. Uden at dette berører de procedurer, der er omhandlet i artikel 8 i afgørelsen om iværksættelse af programmet, deltager repræsentanterne for Rumænien som observatører i programudvalget for de punkter, der vedrører dem. Dette udvalg træder sammen, uden at repræsentanterne for Rumænien er til stede for de øvrige punkters vedkommende, samt når der holdes afstemning. Det sprog, der anvendes i for kontakter med Kommissionen, for så vidt angår ansøgningsprocedure, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative ordninger i forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog. forbindelse med alle former Fællesskabet og Rumænien kan opsige gennemførelsen af aktiviteter i henhold til denne afgørelse på et hvilket som helst tidspunkt med 12 måneders skriftligt varsel. Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i denne afgørelse. 9 1. 2. BILAG II Finansielt bidrag fra Rumænien til programmet for unge Det finansielle bidrag, som Rumænien skal indbetale til Den Europæiske Unions budget for at deltage i programmet for unge i 2000, er 2 523 000 EUR. Det bidrag, som Rumænien skal indbetale for de følgende programår, vil blive fastsat af associeringsrådet i løbet af år 2000. nationale PHARE-program. Under Rumænien betaler ovennævnte bidrag dels over det rumænske statsbudget, dels over særlig Rumæniens programmeringsprocedure for PHARE vil de ansøgte PHARE-midler blive overført til Rumænien ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det rumænske statsbudget, vil disse midler udgøre Rumæniens nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. iagttagelse en af 3. Der ansøges om PHARE-midler efter følgende skema: 4. 5. – – 1 252 000 EUR til bidraget til programmet for unge i 2000 Den resterende del af Rumæniens bidrag vil blive dækket af det rumænske statsbudget. Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget finder anvendelse, bl. a. hvad angår forvaltningen af Rumæniens bidrag. De rejse- og opholdsudgifter, som Rumæniens repræsentanter og eksperter har i forbindelse med deltagelse i arbejdet i det udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 11, eller i andre møder, der vedrører gennemførelse af programmet, vil blive refunderet af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for ikke-statslige eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union. Ved denne afgørelses sender Kommissionen Rumænien en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til dækningen af udgifterne til programmet i henhold til denne afgørelse. ikrafttræden og i begyndelsen af hvert år Dette bidrag vil blive udtrykt i euro og skal indbetales til en af Kommissionens EUR- bankkonti. Rumænien betaler sit bidrag i overensstemmelse med indkaldelsen af midler: - senest 1. maj for den del, der finansieres over dets statsbudget, forudsat at Kommissionen har sendt indkaldelsen af midler før 1. april, eller senest en måned efter, at indkaldelsen af midler er sendt, hvis senere - senest 1. maj for den del, der finansieres over PHARE, forudsat at de tilsvarende beløb er blevet sendt til Rumænien senest på dette tidspunkt, eller senest inden for en frist på 30 dage efter at disse midler er blevet sendt til Rumænien. 10 Enhver forsinkelse med betalingen af bidraget vil medføre, at Rumænien skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdatoen. Rentesatsen svarer til den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro i den måned, hvor forfaldsdatoen ligger, forhøjet med 1,5 procentpoint. 11 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Rumæniens deltagelse i programmet for unge 2. BUDGETPOST B7-030 - Økonomisk bistand til de associerede lande i Central- og Østeuropa 6091 Indtægter fællesskabsprogrammer fra associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse i 3. RETSGRUNDLAG Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, sammenholdt med artikel 300, stk. 2. særlig artikel 149 Tillægsprotokollen til Europaaftalen med Rumænien vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (. /2000/EF) af. 2000 om iværksættelse af programmet for unge, særlig artikel 11. 4. 4. 1 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: Foranstaltningens generelle mål Tillægsprotokollen til Europaaftalen med Rumænien indeholder bestemmelser om Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer på en lang række områder, heriblandt ungdomsområdet. Rumæniens deltagelse vil ikke alene bidrage til virkeliggørelsen af Europaaftalens bestemmelser om økonomisk og kulturelt samarbejde, men også gøre det muligt for landet at gøre sig fortrolig med de procedurer og metoder, der anvendes i Fællesskabets programmer. Rumænien har deltaget i Ungdom for Europa-programmet siden 1. september 1997. På linje med Kommissionens meddelelse “Agenda 2000” af 16. 7. 1997 og konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Luxembourg vil Rumæniens deltagelse i dette program være en del af den styrkede førtiltrædelsesstrategi, som skal hjælpe landet til at forberede sig på den fremtidige tiltrædelse af Unionen. Beslutningsprocessen med henblik på en åbning af programmerne indebærer, at der træffes en afgørelse i associeringsrådet, hvori Unionen og Rumænien har sæde. Associeringsrådets afgørelse af 4. august 1997 med bestemmelser om Rumæniens deltagelse i dette program, udløb den 31. december 1999. Dette nye udkast til associeringsrådets afgørelse skal give Rumænien mulighed for fortsat at kunne deltage og skal sikre, at der er kontinuitet mellem det nye program 12 for unge og forløberen herfor. Ligesom den første afgørelse indeholder den betingelser, især vedrørende Rumæniens finansielle bidrag, og praktiske regler for deltagelse i dette program. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Indtil udløbet af det pågældende EF-program, dvs. den 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Indtægtstype: Eftersom det er fastsat i artikel 3 tillægsprotokollen til i Europaaftalen, at Rumænien selv skal afholde alle udgifter til dets deltagelse, vil landet blive opfordret til at betale et bidrag til deltagelse i programmet. Da det imidlertid fastsættes i samme artikel, at til Rumæniens eget bidrag, Fællesskabet kan beslutte at betale et supplement bidrager Rumænien kun med en del af beløbet fra det nationale budget. Den resterende del af landets bidrag vil blive taget fra landets nationale PHARE-program. De pågældende PHARE-midler vil blive konteret post B7-030 og overført til Rumænien ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det rumænske statsbudget, vil disse midler udgøre Rumæniens nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. Når først hele beløbet er betalt af Rumænien, vil det blive overført til post 6091 på EU's budgetindtægter. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART – – – – 100% tilskud tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere der er ingen bestemmelser om, at hele fællesskabsbidraget eller en del deraf refunderes for så vidt angår indtægterne, er der under konto 6091 truffet foranstaltninger med henblik på, at Rumæniens bidrag skal dække udgifterne til landets deltagelse. Indtægten vil blive allokeret udgiftsposterne i forbindelse med programmet, og om nødvendigt allokeret de relevante poster for driftsudgifter. De samlede forventede indtægter er anført under punkt 7. 4. 13 7. 7. 1 FINANSIELLE VIRKNINGER Metode for omkostningsberegning (forhold mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger) i tillægsprotokollen til Europaaftalen med Rumænien er de Med udgangspunkt finansielle og budgetmæssige bestemmelser for det berørte program følgende: ved Rumæniens bidrag er to elementer taget i betragtning: - de påregnede driftsomkostninger, som er blevet beregnet ud fra programbudgettet (det foreløbige budgetforslag for programmet for unge for 2000), landets anslåede absorptionskapacitet samt tidligere erfaringer med deltagelse i Ungdom for Europa- programmet - de påregnede administrative omkostninger til møder og tjenesterejser. Disse forventede administrative omkostninger beløber sig årligt til 19 000 EUR. Rumænien vil anvende en del af sit nationale årlige PHARE-program som et supplement til statsbudgettet for at finansiere bidraget til driftsudgifterne. 7. 2 Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer 2 523 000 EUR for 2000, hvoraf 1 271 000 vil blive finansieret over det rumænske statsbudget og 1 252 000 over Phare. 7. 3 Operationelle udgifter til undersøgelser, eksperter osv. , der er indeholdt i budgettets del B p. m. : op til et maksimumsbeløb, der står i forhold til bevillingerne af den art i EUR 15-tildelingerne til Leonardo da Vinci og Socrates, men inden for et loft, der svarer til den del af bidraget, som kommer fra landets nationale budget. 7. 4 Forfaldsplan over forpligtelses- og betalingsbevillinger Beløb, der skal opføres på konto B7-030 1 252 000 EUR i 2000 i forpligtelsesbevillinger og i betalingsbevillinger. De forventede årlige indtægter er som følger: 2 523 000 EUR i 2000, heraf 2 504 000 EUR til driftsmæssige omkostninger og 19 000 til administrative omkostninger. 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG rummer Alle Kommissionens kontrakter, aftaler og andre retlige forpligtelser bestemmelser om kontrolbesøg på stedet af Kommissionen og Revisionsretten. Bl. a. er de instanser, der modtager støtte under foranstaltningerne, forpligtet til at indsende beretninger og finansieringsoversigter. Disse analyseres ud fra deres indhold og udgifternes berettigelse, set på baggrund af formålet med Fællesskabets finansiering. Forholdsreglerne mod svig med midlerne under de grundlæggende budgetposter finder også anvendelse på denne post, dog tilpasset landene i Central- og Østeuropa. 14 9. 9. 1 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe Formålet med at åbne programmet for unge for Rumænien er at give landet de samme fordele, som Fællesskabets medlemsstater allerede har. Det centrale mål for Fællesskabets indsats på ungdomsområdet er at sætte alle europæiske borgere i stand til at udfolde alle deres muligheder og tage initiativer og udfolde kreativitet, så de kan deltage fuldt og helt i samfundslivet og i opbygningen af Europa. Dette mål er baseret på den gradvise etablering af et åbent europæisk område for ungdommen. Det overordnede mål for programmet for unge er at bidrage til uddannelsesprocessen finder sted i for alle unge gennem aktiviteter, som kan supplere dem, der medlemsstaterne, eller som tilbydes på fællesskabsplan på områderne almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Programmets specifikke mål er: – – – – – – at øge udvekslingen af unge mellem 15 og 25 år medlemsstater fra en eller flere støtte initiativer og nyskabende projekter, der er af at interesse for Fællesskabet, eller som er tværnationale, og som igangsættes af unge for unge og giver dem mulighed for at spille en aktiv og anerkendt rolle i samfundet og udvikle og deres selvstændighed solidaritetsfølelse kreativitet, personlige evner, at skabe gunstige betingelser for, at disse møder bliver af høj kvalitet, og sikre kvaliteten af alle aktioner, der iværksættes i henhold til programmet at støtte uddannelsen af ungdomsledere for at gøre det muligt for de unge at drage nytte af fælles, kvalitetsprægede aktioner i tilknytning til de overordnede mål for programmet at intensivere samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem disse og Kommissionen gennem udveksling af erfaringer og gennem fælles initiativer på fællesskabsplan for derved at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre kvaliteten af tilbud og foranstaltninger til fordel for unge og herunder specielt etablere aktiviteter, der skal informere de unge om programmets målsætninger at styrke solidaritetsfølelsen ved at fremme de unges aktive deltagelse og integration i samfundet og stimulere erhvervelse af nye færdigheder og kompetencer hos unge gennem en personlig læreproces ved at deltage i tværnationale aktiviteter som led i europæisk volontørtjeneste, som er til fordel for lokalsamfundene. 9. 2 Begrundelse – Behov for finansiel støtte fra Fællesskabet På baggrund af de store udgifter til deltagelsen i programmet og Rumæniens vanskelige budgetsituation er det væsentligt med bistand fra PHARE. – Valg af støtteform 15 Med et bidrag fra det nationale budget, suppleret med et bidrag fra PHARE, vil Rumæniens inddragelse i programmet give landets borgere mulighed for at samarbejde med deres ligestillede i de nuværende EU-medlemsstater. Integreringen af rumænske statsborgere i Fællesskabets netværk vil udgøre et konkret bidrag til forberedelsen af Rumænien på det fremtidige medlemskab. – Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete resultater af foranstaltningen Eftersom projekterne vil blive udvalgt ud fra kvalitetskriterier, vil det kun være muligt at måle den reelle virkning på grundlag af rumænske organisationers evne til at forslag, der vil komme fra reagere på de opfordringer Kommissionen under programmet. indgivelse af til 9. 3 Tilsyn og evaluering Overvågnings- og evalueringsprocedurerne under programmet for unge (navnlig for evalueringens vedkommende i henhold til afgørelsen om iværksættelse af programmet) vil også omfatte foranstaltninger, der finansieres til gavn for rumænske støttemodtagere. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A, AFSNIT III) Den faktiske mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil afhænge af Kommissionens årlige beslutning om tildeling af ressourcer, idet der tages hensyn til det antal ansatte og de yderligere beløb, der bevilges af budgetmyndigheden. 16 10. 1 Virkninger for antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal forvalte foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger Tjenestemænd og midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer I alt 1 1 heraf Varighed yderligere ressourcer 2000-2006 ved anvendelse af eksisterende ressourcer i de pågældende afdelinger 1 1 10. 2 Den samlede finansielle virkning af de menneskelige ressourcer Beløb Beregningsmetode (samlede udgifter til foranstaltningen for perioden 2000-2006) EUR Tjenestemænd (*) 756 000 1 mand x 7 år x 108 000 Midlertidigt personale Andre ressourcer I alt 756 000 (*) Ved at udnytte de bestående ressourcer, der kræves til at forvalte foranstaltningen. (Beregnet på basis af A1, A2, A4, A5 og A7) 17 10. 3 Forøgelse af andre udgifter til administration som følge af foranstaltningen EUR Budgetpost Beløb Beregningsmetode (årlige udgifter til foranstaltningen) A 7010 – tjenesterejser 3 000 1100 EUR x 3 tjenesterejser årligt A 7031 – udvalg 4 000 Rejse- og opholdsudgifter for 2 deltagere i 2 todages møder A 7030 – andre møder 8 000 Rejse- og opholdsudgifter for 2 deltagere i 4 todages møder Rejse- og opholdsudgifter for 1 ekspert i 4 todages møder I alt 4 000 19 000 Ovennævnte udgifter vil blive dækket ind gennem de bidrag (artikel 4, stk. 2, tredje led, i finansforordningen), som Rumænien yder (jf. punkt 5. 3 og 7. 4 i finansieringsoversigten). 18


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/18/EHS ze dne 17. dubna 2000 o minimálních požadavcích na zkoušky bezpečnostních poradců pro přepravu nebezpečných věcí po silnici, železnici a vnitrozemských vodních cestách

eurovoc_concepts:
examination
inland waterway transport
land transport
self-employed person
transport of dangerous goods
transport safety

text: 07/sv. 5 CS Úřední věstník Evropské unie 31 32000L0018 19. 5. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 118/41 SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2000/18/EHS ze dne 17. dubna 2000 o minimálních požadavcích na zkoušky bezpečnostních poradců pro přepravu nebezpečných věcí po silnici, železnici a vnitrozemských vodních cestách EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 75 odst. 1 písm. c) této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na výboru (2), stanovisko Hospodářského a sociálního po konzultaci s Výborem regionů, v souladu s postupem podle článku 251 Smlouvy (3), vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) Zlepšování bezpečnosti dopravy a ochrany životního prostředí, zejména v souvislosti s přepravou nebez- pečných věcí po silnici, železnici a vnitrozemských vodních cestách, jakož i lidský činitel v bezpečném pro- vozu těchto druhů dopravy jsou důležité otázky. Podle směrnice Rady 96/35/ES ze dne 3. června 1996 o jmenování a odborné způsobilosti bezpečnostních poradců pro přepravu nebezpečných věcí po silnici, železnici a vnitrozemských vodních cestách (4) jsou jejichž činnost zahrnuje přepravu všechny podniky, nebezpečných věcí, jakož i nakládku a vykládku vzta- hující se uvedené dopravě, povinny jmenovat jednoho nebo více bezpečnostních poradců. Uvedená směrnice neobsahuje žádná podrobná ustanovení zaměřená na harmonizaci požadavků na zkoušky bezpečnostních poradců ani žádná ustanovení použitelná na zkušební orgány. (1) Úř. věst. C 148, 14. 5. 1998, s. 21 a Úř. věst. C 52, 23. 2. 1999, s. 16. (2) Úř. věst. C 407, 28. 12. 1998, s. 118. (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 20. října 1998 (Úř. věst. C 341, 9. 11. 1998, s. 29), potvrzené dne 16. září 1999, společný postoj Rady ze dne 29. března 1999 (Úř. věst. C 36, 8. 2. 2000, s. 1) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 18. ledna 2000 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 28. března 2000. (4) Úř. věst. L 145, 19. 6. 1996, s. 10. (3) (4) (5) (6) Členské státy by měly stanovit společný minimální rámec pro zkoušky bezpečnostních poradců a podmínky pro zkušební orgány s cílem zaručit určitou úroveň kva- lity vzájemné uznávání osvědčení ES o školení bezpečnostních poradců. a usnadnit Zkouška bezpečnostních poradců musí jako minimum zahrnovat písemný test skládající se z otázek vzta- hujících se alespoň k předmětům uvedeným v příloze II k směrnici 96/35/ES a z případové studie, jíž mohou kandidáti prokázat, že jsou schopni vykonávat úkoly bezpečnostního poradce. jejichž činnost Členské státy mohou stanovit, že kandidáti přející si pra- se týká pouze covat pro podniky, určitých nebezpečných věcí, jen z předmětů vztahujících se k jejich činnosti. V tom případě by osvědčení ES mělo jasně uvádět omezení své platnosti. budou zkoušeni Zkoušky organizované zkušebními orgány musí být schváleny příslušnými úřady členských států. Členské státy definují kritéria pro zachování vysoké úrovně kva- lity služeb. Zkušební orgány musí být technicky způso- bilé, spolehlivé a nezávislé. (7) Při provádění této směrnice by si měly členské státy měly navzájem poskytovat pomoc, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: KAPITOLA I Oblast působnosti a definice Článek 1 Tato směrnice stanoví minimální zkušební požadavky na 1. zkoušky nutné k získání osvědčení ES o školení bezpeč- 32 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 5 nostního poradce pro přepravu nebezpečných věcí stanovené ve směrnici 96/35/ES. účelem ověření, zda mají kandidáti nezbytnou úroveň znalostí požadovaných k vykonávání úkolů poradců a k získání osvědčení ES. státy Členské přijmou 2. opatření k zajištění, aby bezpečnostní poradci pro přepravu nebez- pečných věcí byli zkoušeni tak, aby vyhověli minimálním požadavkům. nezbytná veškerá Článek 2 Pro účely této směrnice se: a) b) „bezpečnostním poradcem pro přepravu nebezpečných věcí“ rozumí každá osoba uvedená v čl. 2 písm. b) směrnice 96/35/ES (dále jen „poradce“); „nebezpečnými věcmi“ rozumějí věci vymezené v článku 2 směrnice 94/55/ES (1) a v čl. 2 písm. b) směrnice 96/49/ES (2); c) „podnikem“ rozumí podniky uvedené v čl. 2 písm. a) směrnice 96/35/ES; Povinná zkouška se skládá z písemného testu přizpůsobe- 2. ného druhu nebo druhům dopravy, kterých se vydání osvědčení ES týká. 3. a) Kandidát obdrží dotazník. Skládá se alespoň z 20 ote- vřených otázek, které se v souladu s čl. 5 odst. 4 směrnice 96/35/ES týkají alespoň dvou předmětů uve- dených v příloze II zmíněné směrnice. Lze však zvolit i otázky s výběrem možných odpovědí. V tom případě se dvě otázky s výběrem možných odpovědí rovnají jedné otevřené otázce. Mezi těmito předměty souvisejícími s daným druhem dopravy se pozornost věnuje zejména těmto tématům: — obecným ochranným a bezpečnostním opatření, — klasifikaci nebezpečných věcí, — obecným požadavkům na obal včetně kontejnerů, tankovacích kontejnerů a železničních cisteren, „zkouškou“ směrnice 96/35/ES; rozumí zkouška uvedená v čl. 5 odst. 2 — označování nebezpečnosti a výstražným nálepkám, d) e) f) „zkušebním orgánem“ příslušnými úřady členských států k pořádání zkoušek; rozumí každý subjekt určený „osvědčením ES“ rozumí osvědčení zavedené v souladu se vzorem uvedeným v příloze III směrnice 96/35/ES. KAPITOLA II Zkoušky Článek 3 1. Příslušný úřad nebo zkušební orgán pořádá povinnou písemnou zkoušku, kterou může doplnit ústní zkouškou za (1) Směrnice Rady 94/55/ES ze dne 21. listopadu 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí (Úř. věst. L 319, 12. 12. 1994, s. 7). Směrnice ve znění směrnice Komise 96/86/ES (Úř. věst. L 335, 24. 12. 1996, s. 43 a Úř. věst. L 251, 15. 9. 1997, s. 1). (2) Směrnice Rady 96/49/ES ze dne 23. července 1996 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se železniční přepravy nebezpečných věcí (Úř. věst. L 235, 17. 9. 1996, s. 25). Směrnice ve znění směrnice Komise 96/87/ES (Úř. věst. L 335, 24. 12. 1996, s. 45). — zmínkám v přepravních dokladech, — manipulaci a ukládání, — odbornému školení posádek, — dokladům vozidla a přepravním osvědčením, — bezpečnostním pokynům, — požadavkům na zařízení pro přepravu. b) V souvislosti s přílohou I k směrnici 96/35/ES vypra- cují kandidáti případovou studií, kterou mohou proká- zat, že jsou schopni vykonávat úkoly poradce. c) Členské státy mohou stanovit, že v souladu s přílohou II směrnice 96/35/ES budou kandidáti přející si praco- vat pro podniky specializované na přepravu určitých druhů nebezpečných věcí zkoušeni pouze z předmětů vztahujících se k jejich činnosti. Tyto druhy nebezpečných věcí jsou — třída 1 (výbušniny), 07/sv. 5 CS Úřední věstník Evropské unie 33 — třída 2 (plyny), Článek 5 — třída 7 (radioaktivní látky), Při provádění této směrnice si členské státy navzájem poskytují pomoc. — třídy 3, 4. 1, 4. 2, 4. 3, 5. 1, 5. 2, 6. 1, 6. 2, 8 a 9 (pevné látky a kapaliny), — čísla OSN 1202, 1203, 1223 (minerální oleje). Nadpis osvědčení ES musí jasně uvádět, že je platné pouze pro druhy nebezpečných věcí uvedené v tomto písmenu a ze kterých byl poradce zkoušen za pod- mínek stanovených v písmenech a) a b). Každý členský stát pravidelně předává Komisi seznam otázek zmíněný v čl. 3 odst. 4. Komise o tom uvědomí ostatní členské státy. KAPITOLA IV Závěrečná ustanovení Příslušný úřad nebo zkušební orgán postupně vytvoří 4. seznam otázek, které jsou zahrnovány do zkoušky. Článek 6 KAPITOLA III Kritéria pro zkušební orgány Článek 4 Pokud členské státy nepřevezmou přímou odpovědnost jmenují zkušební orgány na základě 1. za pořádání zkoušek, těchto kritérií: 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní před- pisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do tří měsíců od jejího vstupu v platnost. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Přijímají-li členské státy tato opatření, musí v nich být učiněn odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních 2. předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 7 a) působnost zkušebního orgánu; Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. b) podrobnosti pořádání zkoušek navržené zkušebním orgá- nem; Článek 8 c) opatření určená k zajištění nestrannosti zkoušek; Tato směrnice je určena členským státům. d) nezávislost orgánu na jakýchkoliv fyzických nebo práv- V Lucembursku dne 17. dubna 2000. nických osobách zaměstnávajících poradce. Schválený zkušební orgán je jmenován písemně. Tento 2. souhlas může mít omezené trvání. Za Evropský parlament předsedkyně N. FONTAINE Za Radu předseda L. CAPOULAS SANTOS