title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1274/00 van Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) aan de Raad. Aanklachten tegen Russische wreedheden in Tsjetsjenië.

eurovoc_concepts:
Russia
human rights
settlement of disputes
the EU's international role
war of independence

text: C 81 E/24 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 3. 2001 Antwoord (29 september 2000) De Raad heeft de toestand in Mozambique op 20 maart besproken. Hij heeft de gebeurtenissen in Mozambique nauwlettend en met grote bezorgdheid gevolgd, zijn solidariteit met het volk en de regering van Mozambique en andere landen in de regio uitgesproken die worstelen met de verwoestende gevolgen van de overstromingen, en zijn medeleven betoond met degenen die hun leven weer moeten opbouwen. De Raad ziet in dat deze catastrofe grote gevolgen zal hebben voor de Mozambikaanse economie. Hij staat achter de tweesporenaanpak van de Mozambikaanse regering waarmee wordt beoogd bij de wederopbouw van de getroffen gebieden aan de eerste behoeften te voldoen, en voor macro-economische stabiliteit en permanente bijstand te zorgen. Daartoe hebben bijna alle lidstaten en de Commissie deelgenomen aan de Internationale conferentie voor de wederopbouw van Mozambique van 3 en 4 mei in Rome waarvoor de Italiaanse regering als gastheer optrad en die door de Mozambikaanse regering in samenwerking met de Verenigde Naties was bijeen- geroepen. De conferentie was een groot succes en haalde het streefbedrag van 450 miljoen dollar, grotendeels vanwege de actieve, positieve bijdrage van de Gemeenschap en de lidstaten, die samen EUR 228,5 miljoen hebben toegezegd, ongeveer de helft van het totale bedrag van EUR 495 miljoen. Voorgesteld is om de communautaire hulp onder andere te richten op preventie van overstromingen, het stadswegennet in de provincie Gaza, begrotingssteun voor het wederopbouwprogramma en projecten voor vervoer, telecommunicatie op het platteland, sociale basisdiensten, plattelandsproductie en mijnenoprui- ming. Deze hulp komt bovenop de 100 miljoen € die in 1999 in het kader van communautaire samenwerkings- programma(cid:146)s is uitgegeven; verwacht wordt dat er in 2000 150 miljoen € uitgegeven zal worden. De Raad zal de toestand in Mozambique nauwlettend blijven volgen. (2001/C 81 E/027) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1274/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Raad Betreft: Aanklachten tegen Russische wreedheden in Tsjetsjeniº (27 april 2000) Volgens persberichten van 30 maart ll. heeft de humanitaire vereniging Amnesty International, in overleg met haar Russische afdeling en op grond van getuigenissen van overlevenden, onlangs standrechtelijke executies, folteringen, verkrachtingen van vrouwen en mannen en willekeurige bombardementen tegen burgers en vluchtelingen in Tsjetsjeniº aan de kaak gesteld, en de repressie van vandaag vergeleken met die van de ergste perioden onder het stalinisme. Is de klacht de Europese Unie bekend en kan ze ze onderschrijven? Welke specifieke beleidsvoering denkt ze te volgen om de tragische toestand te laten ophouden? Antwoord (29 september 2000) De Raad is zich terdege bewust van de beschuldigingen van Amnesty International en beziet deze in alle gepaste ernst. Het voorzitterschap heeft een brief ontvangen van een door Amnesty International aangevoerde groep van 29 NGO(cid:146)s, met een gedetailleerde lijst van mensenrechtenschendingen die door Russische troepen in Tsjetsjeniº gepleegd zouden zijn. Op 17 mei 2000 heeft het voorzitterschap de NGO- coalitie namens alle lidstaten geantwoord. Een kopie van de originele brief en het antwoord van het voorzitterschap zijn bij dit antwoord gevoegd. 13. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 81 E/25 Zoals in antwoorden op eerdere parlementaire vragen is benadrukt, hebben de Raad en de lidstaten van de Unie zich in een aantal fora resoluut beijverd om een vreedzame oplossing van het conflict naderbij te brengen. De Raad heeft ook voortdurend de beweerde mensenrechtenschendingen in Tsjetsjeniº onom- wonden veroordeeld. In de Raad van Europa, waarvan Ierland destijds fungerend voorzitter was, hebben de ministers in een ontmoeting met minister van Buitenlandse Zaken Ivanov uiting gegeven aan hun bezorgdheid. Zij blijven de ontwikkelingen in Tsjetsjeniº met de grootste aandacht volgen en zullen in juni verslag uitbrengen aan de zitting van de Parlementaire Vergadering zoals verzocht in punt 24 van Aanbeveling 1456. In de VN- mensenrechtencommissie in GenŁve heeft de EU een resolutie inzake Tsjetsjeniº voorgesteld, die op 25 april 2000 in de 56e zitting werd aangenomen. De EU heeft het onderwerp Tsjetsjeniº opnieuw aan de orde gesteld tijdens de Top met Rusland op 29 mei. enkele aantoonbare resultaten opgeleverd. Die aanhoudende druk heeft In een verklaring van 13 april 2000 zegde president Poetin toe: (cid:132)alle schendingen van mensenrechten en misbruiken tijdens de antiterroristische operatie in de Noord-Kaukasische regio van de Russische Federatie, door wie dan ook gepleegd, worden grondig onderzocht en, indien bevestigd, zal de wet streng worden toegepast op de schuldigen(cid:148). Er is toegang tot de regio verleend aan internationale bezoekers, inclusief de informatiebe- zoeken aan Tsjetsjeniº van EU-ambassadeurs in Moskou en een evaluatieteam van ECHO. De Doema van de Russische Federatie heeft een commissie opgericht inzake mensenrechten, ontheemden en de norma- lisatie van de sociale, politieke en economische situatie in de Tsjetsjeense Republiek. Tevens werd op 17 april 2000 de oprichting aangekondigd van een nationale openbare commissie voor het onderzoek naar misdrijven en het toezicht op de mensenrechten in de noordelijke Kaukasus, die wordt voorgezeten door de voormalige minister van Justitie, de heer Krascheninnikov, en door president Poetin wordt gesteund. Ondanks deze positieve ontwikkelingen is er geen reden voor zelfgenoegzaamheid. De internationale gemeenschap staat voor een moeilijke opdracht: ervoor zorgen dat Rusland de aangegane verbintenissen uitvoert, voorkomen dat het conflict zich naar de aangrenzende gebieden uitbreidt en zorgen voor regionale stabiliteit. Hiertoe werken de EU en haar lidstaten volledig samen met de OVSE, waarvan Oostenrijk fungerend voorzitter is. Zolang het nodig is, zal de Raad vastbesloten blijven aandringen op een duurzame en billijke regeling in Tsjetsjeniº. (2001/C 81 E/028) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1297/00 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Raad (27 april 2000) Betreft: Intrekking van het Schengen-visum van de heer Rakhimov Tengevolge van de publicatie in bepaalde Deense, Franse, Engelse en Russische media van onjuiste informatie waarin Gafur-Arslanbek Rakhimov in verband werd gebracht met het criminele milieu van de drugshandel, werd in maart 1998 zijn Schengen-visum ingetrokken. Het Secretariaat-generaal van de commissie van toezicht op de gegevensbestanden van ICPO-Interpol, dat werd ondervraagd door het (cid:132)ComitØ voor de bescherming van de mensenrechten in Oezbekistan(cid:148) (de Oezbeekse afdeling van de Internationale vereniging voor mensenrechten) heeft laten weten dat het over geen enkele informatie beschikte die deze aantijgingen staafde, en dat ook de Russische autoriteiten aan het secretariaat-generaal hadden medegedeeld dat zij geen enkele gegevens over hem hadden. Kan de Raad mededelen op basis van welke gegevens is besloten het visum in te trekken? Kan de Raad tevens nagaan of dit besluit wel strookt met de beginselen met betrekking tot de procedure voor het intrekken van Schengen-visa? Indien dit niet het geval is, kan de Raad verzekeren dat hij stappen zal ondernemen, opdat de heer Rakhimov andermaal een Schengen-visum krijgt?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1317/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Utilização excessiva de recursos hídricos (municípios de S. Giovanni in Persico e Crevalcore).

eurovoc_concepts:
EU competence
Emilia-Romagna
infringement of EU law
legal basis
water resources

formats: html pdf print

text: C 72 E/42 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 3. 2001 Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (19 de Junho de 2000) Conforme justamente assinala o Sr. Deputado, as rela(cid:231)ıes de transporte rodoviÆrio com pa(cid:237)ses terceiros ainda se encontram sujeitas a autoriza(cid:231)ıes bilaterais sempre que um transportador estabelecido num Estado-membro efectua um transporte de mercadorias entre dois outros Estados e quando pelo menos um destes dois Estados Ø um pa(cid:237)s terceiro. Na realidade, o diploma comunitÆrio aplicÆvel; o Regulamento (CEE) no 881/92 do Conselho, de 26 de Mar(cid:231)o de 1992, relativo ao acesso ao mercado dos transportes rodoviÆrios de mercadorias na Comunidade efectuados a partir do ou com destino ao territ(cid:243)rio de um Estado-membro ou que atravessem o territ(cid:243)rio de um ou vÆrios Estados-membros (1), estabelece expressamente que, na pendŒncia da celebra(cid:231)ªo de acordos entre a Comunidade e os pa(cid:237)ses terceiros, o regulamento nªo afectarÆ os acordos todavia, bilaterais que regem as rela(cid:231)ıes de transporte com esses pa(cid:237)ses. Esses acordos bilaterais, estabelecem, por defini(cid:231)ªo, uma distin(cid:231)ªo entre transportadores estabelecidos nos Estados signatÆrios e transportadores estabelecidos noutros Estados. Nªo hÆ actualmente negocia(cid:231)ıes entre a Comunidade e pa(cid:237)ses terceiros com vista (cid:224) celebra(cid:231)ªo de acordos de transporte rodoviÆrio com o objectivo de substituir, na (cid:237)ntegra, os acordos bilaterais conclu(cid:237)dos entre os Estados-membros e pa(cid:237)ses terceiros. (1) JO L 95 de 9. 4. 1992. (2001/C 72 E/046) PERGUNTA ESCRITA E-1317/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (27 de Abril de 2000) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo excessiva de recursos h(cid:237)dricos (munic(cid:237)pios de S. Giovanni in Persico e Crevalcore) Nos territ(cid:243)rios dos munic(cid:237)pios de S. Giovanni in Persico e Crevalcore (Prov(cid:237)ncia de Bolonha, Regiªo de ItÆlia) verificaram-se fen(cid:243)menos de subsidŒncia (abatimento do terreno de cerca de Em(cid:237)lia-Bolonha, 2 metros) em virtude de uma utiliza(cid:231)ªo excessiva dos recursos h(cid:237)dricos da zona por parte da empresa pœblica de distribui(cid:231)ªo de Ægua Seabo. Estes fen(cid:243)menos fazem com que os territ(cid:243)rios da plan(cid:237)cie bolonhesa sejam, de entre os da plan(cid:237)cie do P(cid:243), dos mais sujeitos a inunda(cid:231)ıes, com os consequentes preju(cid:237)zos econ(cid:243)micos e ambientais. Perante estes factos, pode a Comissªo indicar: (cid:129) se, neste caso espec(cid:237)fico, se verificaram viola(cid:231)ıes de normas comunitÆrias relativas (cid:224) protec(cid:231)ªo do ambiente e (cid:224) seguran(cid:231)a dos cidadªos; (cid:129) se existem disposi(cid:231)ıes comunitÆrias em matØria de preven(cid:231)ªo de fen(cid:243)menos de subsidŒncia? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (22 de Junho de 2000) A legisla(cid:231)ªo em vigor aborda diversos aspectos da qualidade da Ægua, nomeadamente a qualidade da Ægua para consumo humano, a qualidade das Æguas balneares ou os critØrios de desempenho das instala(cid:231)ıes de tratamento de Æguas residuais. Nªo existe todavia nenhuma legisla(cid:231)ªo comunitÆria relativa aos aspectos quantitativos da Ægua, incluindo a capta(cid:231)ªo e a capta(cid:231)ªo excessiva. A Comissªo considera por conseguinte que nªo existe actualmente qualquer fundamento jur(cid:237)dico que lhe permita intervir. O Parlamento e o Conselho estªo a negociar actualmente uma directiva-quadro sobre a Ægua (1). O Parlamento finalizou a sua segunda leitura na sessªo plenÆria de Fevereiro de 2000 (2). O processo de concilia(cid:231)ªo Parlamento/Conselho encontra-se actualmente em curso (o prazo de conclusªo do processo foi fixado para 19 de Julho de 2000). 6. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 72 E/43 Um dos principais elementos desta directiva Ø a obriga(cid:231)ªo de os Estados-membros velarem no sentido da manuten(cid:231)ªo ou consecu(cid:231)ªo de uma boa qualidade das suas Æguas subterr(cid:226)neas. Essa boa qualidade define- -se como bom estado qu(cid:237)mico e bom estado quantitativo, entendendo-se por bom estado quantitativo o equil(cid:237)brio entre os recursos em Æguas subterr(cid:226)neas dispon(cid:237)veis e a taxa mØdia anual de capta(cid:231)ªo a longo prazo. A fim de garantir a consecu(cid:231)ªo deste objectivo, a capta(cid:231)ªo de Æguas subterr(cid:226)neas (e de Æguas superficiais) serÆ sistematicamente sujeita a uma autoriza(cid:231)ªo. Ap(cid:243)s a adop(cid:231)ªo desta proposta, a nªo obten(cid:231)ªo ou manuten(cid:231)ªo deste equil(cid:237)brio entre a recarga natural e a capta(cid:231)ªo serÆ considerada uma infrac(cid:231)ªo (cid:224) legisla(cid:231)ªo comunitÆria. (1) Propostas da Comissªo de Directiva do Parlamento e do Conselho que estabelecem um quadro de ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica da Ægua, JO C 184 de 17. 6. 1997, JO C 16 de 20. 1. 1998 e JO C 108 de 7. 4. 1998 (cid:129) Posi(cid:231)ªo comum do Conselho de 22. 10. 1999, JO C 343 de 30. 11. 1999. (2) Parecer do Parlamento de 16. 2. 2000, ainda nªo publicado no Jornal Oficial. (2001/C 72 E/047) PERGUNTA ESCRITA E-1319/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho Objecto: Programa europeu de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas (3 de Maio de 2000) A Comissªo propıe-se alterar substancialmente o programa europeu de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas. AtØ ao momento, tal distribui(cid:231)ªo Ø subsidiada na totalidade pela Uniªo Europeia. No futuro, esse financiamento deverÆ ser reduzido a metade, e passarÆ a caber aos Estados-membros o financiamento da outra metade, embora os custos possam ser imputados aos produtores de leite e/ou (cid:224) indœstria de lactic(cid:237)nios. Esta proposta radical depara com uma forte resistŒncia, devido nomeadamente ao impacte negativo sobre o consumo de leite. 1. O Conselho subscreve os argumentos invocados pela Comissªo para reduzir a metade o subs(cid:237)dio ao programa de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas? Em caso negativo, qual a posi(cid:231)ªo do Conselho no que diz respeito ao financiamento do programa europeu de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas, e que propostas alternativas de financiamento apresenta? 2. O Conselho procedeu a um estudo aprofundado do impacte da proposta da Comissªo sobre o consumo de leite nas escolas? Em caso negativo, por que razªo? Propıe-se o Conselho efectuar ainda um estudo, tendo em conta o impacte (cid:129) provavelmente (cid:129) negativo sobre o consumo de leite? Em caso afirmativo, quais os efeitos esperados e que conclusıes retira o Conselho dos resultados de tal investiga(cid:231)ªo? Nªo entende o Conselho ser mais recomendÆvel continuar a subsidiar na totalidade o programa de 3. distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas, tendo em conta os efeitos positivos do leite para a saœde? Em caso negativo, por que razªo apoia o Conselho a proposta, apresentada pela Comissªo, de reduzir o subs(cid:237)dio a metade, apesar dos efeitos positivos do leite para a saœde? Em caso afirmativo, pretende o Conselho propor que o programa de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas continue a ser financiado pela Uniªo Europeia? Resposta (18/19 de Setembro de 2000) 1. Em Fevereiro de 1999, a Comissªo apresentou um relat(cid:243)rio de avalia(cid:231)ªo pormenorizado sobre o impacto e o funcionamento da medida relativa (cid:224) distribui(cid:231)ªo de leite nos estabelecimentos de ensino a n(cid:237)vel da UE (medida subsidiada em 95 % pela Comunidade). Numa primeira fase e com base neste relat(cid:243)rio, a Comissªo decidira nªo reconduzir esta medida. No (cid:226)mbito do «pacote» de pre(cid:231)os agr(cid:237)colas, o Conselho procedeu, em Junho de 1999, a um debate em profundidade do relat(cid:243)rio da Comissªo, na sequŒncia do qual aprovou a seguinte declara(cid:231)ªo: «Os Ministros da Agricultura sªo de opiniªo que o consumo de leite Ø de grande import(cid:226)ncia, nomeadamente, para as crian(cid:231)as e os jovens, devido ao seu valor nutritivo. Por conseguinte, consideram necessÆrio prosseguir a reflexªo sobre o modo como esse consumo poderÆ ser incentivado numa perspectiva de custo-eficÆcia, tendo em conta a disponibilidade global dos recursos or(cid:231)amen- tais»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1248/00 υποβολή: Ioannis Souladakis (PSE) προς το Συμβούλιο. Πράσινα τουρκικά διαβατήρια.

eurovoc_concepts:
Türkiye
common foreign and security policy
competence of the Member States
diplomatic protection
illicit trade
organised crime
passport

text: 13. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 46 E/155 (2001/C 46 E/178) GRAPTH ERVTHSH E-1244/00 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Παραχωρη΄σεις συχνοτη΄των για συστη΄µατα διαδοχικω΄ν ραδιοζευ΄ξεων µε υπουργικη΄ απο΄φαση ιταλοι΄ χρη΄στες του τοµε΄α «συστηµα΄των διαδοχικω΄ν ραδιοζευ΄ξεων κατ(cid:146) αποκλειστικο΄τητα», µια µε΄θοδος Οι τηλεπικοινωνι΄ας που χρησιµοποιει΄ται, µεταξυ΄ α΄λλων, απο΄ την τροχαι΄α, τις αρχε΄ς των επαρχιω΄ν, τη δασοφυλακη΄ και δια΄φορα δι΄κτυα επει΄γουσας επε΄µβασης, καταγγε΄λλουν εδω΄ και καιρο΄ τις ασαφει΄ς και γραφειοκρατικε΄ς διαδικασι΄ες µε΄σω των οποι΄ων το ιταλικο΄ Υπουργει΄ο Τηλεπικοινωνιω΄ν παραχωρει΄ τις απαραι΄τητες συχνο΄τητες (cid:129) συχνα΄ απαιτει΄ται αναµονη΄ δυ΄ο η΄ και περισσο΄τερων χρο΄νων. Εκτο΄ς απο΄ τις προαναφερθει΄σες δυσλειτουργι΄ες, το κο΄στος για την παραχω΄ρηση των ανωτε΄ρω συχνοτη΄των ε΄χει σχεδο΄ν τριπλασιαστει΄, σε ε΄ναν τοµε΄α ο΄που η δυναµικη΄ της αγορα΄ς και η προ΄σφατη ελευθε΄ρωση ε΄χουν συµπιε΄σει προς τα κα΄τω τις τιµε΄ς. Μπορει΄ να ανακοινω΄σει η Επιτροπη΄ αν η σχετικη΄ ιταλικη΄ νοµοθεσι΄α ει΄ναι συ΄µφωνη µε τις κοινοτικε΄ς ρυθµι΄σεις περι΄ ανταγωνισµου΄, καθω΄ς και αν η προαναφερθει΄σα αυ΄ξηση, η οποι΄α συµβαι΄νει να συµπι΄πτει µε την α΄φιξη των κινητω΄ν τηλεφω΄νων στην αγορα΄, µπορει΄ να αποδοθει΄ σε κατα΄ το µα΄λλον η΄ η΄ττον ορατε΄ς ενε΄ργειες τυ΄που καρτε΄λ απο΄ την πλευρα΄ των επιχειρηµατιω΄ν της κινητη΄ς τηλεφωνι΄ας; Apa·nthsh toy k. Monti Ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Ioyni·oy 2000) Οι ιταλοι΄ χρη΄στες του τοµε΄α αυτου΄ ο΄ντως παραπονε΄θηκαν στην Επιτροπη΄ σχετικα΄ µε την προθεσµι΄α και το ποσο΄ των τελω΄ν τα οποι΄α απαιτου΄νται απο΄ το ιταλικο΄ υπουργει΄ο τηλεπικοινωνιω΄ν για την παραχω΄ρηση συχνοτη΄των ο΄σον αφορα΄ τις υπηρεσι΄ες κινητη΄ς τηλεφωνι΄ας για κλειστε΄ς οµα΄δες χρηστω΄ν. Η ιταλικη΄ νοµοθεσι΄α ρυθµι΄ζει µε διαφορετικο΄ τρο΄πο τις υπηρεσι΄ες τηλεπικοινωνι΄ας που προσφε΄ρει στο κοινο΄ και στις κλειστε΄ς οµα΄δες χρηστω΄ν, µολονο΄τι η οδηγι΄α 90/388/ΕΟΚ της Επιτροπη΄ς, της 28ης Ιουνι΄ου, σχετικα΄ µε τον ανταγωνισµο΄ των τηλεπικοινοινωνιακω΄ν υπηρεσιω΄ν (1) δεν προβλε΄πει µια τε΄τοια δια΄κριση. ∆υνα΄µει της οδηγι΄ας αυτη΄ς, τα κρα΄τη µε΄λη ε΄χουν υποχρε΄ωση να λα΄βουν τα κατα΄λληλα, µε΄τρα µε σκοπο΄ να διασφαλι΄σουν το δικαι΄ωµα για κα΄θε οικονοµικο΄ φορε΄α να παρε΄χει τις τηλεπικοινωνιακε΄ς αυτε΄ς υπηρεσι΄ες. Η οδηγι΄α προβλε΄πει επιπλε΄ον ο΄τι ο΄σο οι συχνο΄τητες ει΄ναι διαθε΄σιµες, ε΄να κρα΄τος µε΄λος δεν µπορει΄ να αρνηθει΄ να τις παραχωρη΄σει. Η υποχρε΄ωση αυτη΄ ει΄ναι εξα΄λλου πιο βα΄σιµη να εφαρµοστει΄ στις υπηρεσι΄ες κινητη΄ς τηλεφωνι΄ας προς ιδιωτικη΄ χρη΄ση οι οποι΄ες δεν απαιτου΄ν, σε γενικε΄ς γραµµε΄ς, την παραχω΄ρηση αποκλειστικω΄ν συχνοτη΄των. Οι ιταλικε΄ς αρχε΄ς ανη΄γγειλαν την θε΄σπιση ενο΄ς κανονισµου΄ µε σκοπο΄ να επιλυ΄σουν τα τωρινα΄ προβλη΄µατα. Ο κανονισµο΄ς αυτο΄ς δεν ε΄χει ακο΄µα θεσπιστει΄. Η Επιτροπη΄ παρενε΄βη πολλε΄ς φορε΄ς στις ιταλικε΄ς αρχε΄ς σχετικα΄ µε το θε΄µα αυτο΄ και την τελευται΄α φορα΄ µε΄σω µιας επιστολη΄ς η οποι΄α χρονολογει΄ται απο΄ τον Μα΄ρτιο του 2000. Λο΄γω ε΄λλειψης προο΄δου η Επιτροπη΄ θα αναγκαστει΄ να αποστει΄λει µια επι΄σηµη προειδοποι΄ηση στην Ιταλικη΄ Κυβε΄ρνηση. Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει ενδει΄ξεις ο΄τι η αυ΄ξηση των τελω΄ν συχνο΄τητας µπορει΄ να ε΄χει ως σκοπο΄ να ευνοη΄σει τους φορει΄ς των δικτυ΄ων GSM (κινητη΄ς τηλεφωνι΄ας). (1) ΕΕ L 192 της 24. 7. 1990. (2001/C 46 E/179) GRAPTH ERVTHSH E-1248/00 ypobolh·: Ioannis Souladakis (PSE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: «Πρα΄σινα τουρκικα΄ διαβατη΄ρια» Παρα΄ τις µε΄χρι ση΄µερα οχλη΄σεις απο΄ δια΄φορες ευρωπαι¤κε΄ς κυβερνη΄σεις, η Τουρκι΄α συνεχι΄ζει να παραχωρει΄ σε Του΄ρκους υπηκο΄ους που ταξιδευ΄ουν στο εξωτερικο΄ και προς την Ευρω΄πη «πρα΄σινα διαβατη΄ρια». Προ΄κειται να διαβατη΄ρια που επιτρε΄πουν στους Του΄ρκους πολι΄τες να αποφευ΄γουν την ε΄κδοση βι΄ζας στις χω΄ρες που προ΄κειται να επισκεφτου΄ν και συνη΄θως παραχωρου΄νται σε ανω΄τερους υπαλλη΄λους του τουρκικου΄ κρα΄τους και σε µε΄λη των οικογενειω΄ν τους. C 46 E/156 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 Συ΄µφωνα µε τους υπολογισµου΄ς (τουρκικη΄ εφηµερι΄δα Μιλλιε΄τ 14. 03. 00), τα διαβατη΄ρια αυτα΄ ανε΄ρχονται στον υπερβολικο΄ αριθµο΄ του ενα΄µισι εκατοµµυρι΄ου. Το πλε΄ον ανησυχητικο΄ της βιοµηχανι΄ας «πρα΄σινων τουρκικω΄ν διαβατηρι΄ων» ει΄ναι το γεγονο΄ς ο΄τι πολλα΄ εξ αυτω΄ν ανη΄κουν σε α΄τοµα που διασυνδε΄ονται α΄µεσα µε την τουρκικη΄ µαφι΄α, το οργανωµε΄νο ε΄γκληµα, τη διακι΄νηση ναρκωτικω΄ν, την κατασκοπι΄α και το λαθρεµπο΄ριο Όπλων Μαζικη΄ς Καταστροφη΄ς. Η Τουρκι΄α, παρα΄ τις κατα΄ καιρου΄ς διαβεβαιω΄σεις της, δεν ε΄χει προχωρη΄σει στην κατα΄ργηση ε΄κδοσης των «πρα΄σινων διαβατηρι΄ων» και στην εν συνεχει΄α συγκε΄ντρωση΄ τους στην εκδου΄σα τουρκικη΄ αρχη΄. Πω΄ς σκοπευ΄ει να ενεργη΄σει το Συµβου΄λιο, προκειµε΄νου να τεθου΄ν ε΄λεγχοι και περιορισµοι΄ στην ει΄σοδο ατο΄µων µε «πρα΄σινα διαβατη΄ρια» απο΄ την Τουρκι΄α στην Ε. Ε. , ω΄στε να αποφευχθει΄ η γκρι΄ζα ει΄σοδος σε αυτη΄ν ατο΄µων που συνδε΄ονται µε το διεθνε΄ς στερε΄ωµα της λαθρεµπορι΄ας και του οργανωµε΄νου εγκλη΄µατος; Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) Το Συµβου΄λιο πληροφορει΄ τον αξιο΄τιµο κ. βουλευτη΄ ο΄τι, εκτο΄ς των περιπτω΄σεων που αναφε΄ρονται στην παρα΄γραφο 2 του α΄ρθρου 17 της Συ΄µβασης εφαρµογη΄ς της Συµφωνι΄ας του Σε΄νγκεν, η κυκλοφορι΄α των κατο΄χων διπλωµατικω΄ν, επιση΄µων και υπηρεσιακω΄ν διαβατηρι΄ων υπο΄κειται, στη σηµερινη΄ κατα΄σταση εξε΄λιξης του κοινοτι- κου΄ δικαι΄ου, στην αρµοδιο΄τητα των κρατω΄ν µελω΄ν. (2001/C 46 E/180) GRAPTH ERVTHSH E-1249/00 ypobolh·: Ioannis Souladakis (PSE) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Πρα΄σινα τουρκικα΄ διαβατη΄ρια Παρα΄ τις µε΄χρι ση΄µερα οχλη΄σεις απο΄ δια΄φορες ευρωπαι¤κε΄ς κυβερνη΄σεις, η Τουρκι΄α συνεχι΄ζει να παραχωρει΄ σε Του΄ρκους υπηκο΄ους που ταξιδευ΄ουν στο εξωτερικο΄ και προς την Ευρω΄πη «πρα΄σινα διαβατη΄ρια». Προ΄κειται για διαβατη΄ρια που επιτρε΄πουν στους Του΄ρκους πολι΄τες να αποφευ΄γουν την ε΄κδοση βι΄ζας στις χω΄ρες που προ΄κειται να επισκεφτου΄ν και συνη΄θως παραχωρου΄νται σε ανω΄τερους υπαλλη΄λους του τουρκικου΄ κρα΄τους και σε µε΄λη των οικογενειω΄ν τους. Συ΄µφωνα µε τους υπολογισµου΄ς (τουρκικη΄ εφηµερι΄δα Μιλλιε΄τ 14. 03. 00), τα διαβατη΄ρια αυτα΄ ανε΄ρχονται στον υπερβολικο΄ αριθµο΄ του ενα΄µισι εκατοµµυρι΄ου. Το πλε΄ον ανησυχητικο΄ της βιοµηχανι΄ας «πρα΄σινων τουρκικω΄ν διαβατηρι΄ων» ει΄ναι το γεγονο΄ς ο΄τι πολλα΄ εξ αυτω΄ν ανη΄κουν σε α΄τοµα που διασυνδε΄ονται α΄µεσα µε την τουρκικη΄ µαφι΄α, το οργανωµε΄νο ε΄γκληµα, τη διακι΄νηση ναρκωτικω΄ν, την κατασκοπι΄α και το λαθρεµπο΄ριο Όπλων Μαζικη΄ς Καταστροφη΄ς. Η Τουρκι΄α, παρα΄ τις κατα΄ καιρου΄ς διαβεβαιω΄σεις της, δεν ε΄χει προχωρη΄σει στην κατα΄ργηση ε΄κδοσης των «πρα΄σινων διαβατηρι΄ων» και στην εν συνεχει΄α συγκε΄ντρωση΄ τους στην εκδου΄σα τουρκικη΄ αρχη΄. Πω΄ς σκοπευ΄ει να ενεργη΄σει η Επιτροπη΄ για να αντιµετωπισθει΄ το θε΄µα των «πρα΄σινων διαβατηρι΄ων» της Τουρκι΄ας, προκειµε΄νου να αποφευχθει΄ παρα΄λληλα η γκρι΄ζα ει΄σοδος ατο΄µων που συνδε΄ονται µε το διεθνε΄ς στερε΄ωµα της λαθρεµπορι΄ας και του οργανωµε΄νου εγκλη΄µατος; Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Ioyni·oy 2000) Η Επιτροπη΄ ει΄ναι ενη΄µερη για την υ΄παρξη επι΄σηµων διαβατηρι΄ων πρα΄σινου χρω΄µατος, τα οποι΄α οι τουρκικε΄ς αρχε΄ς χορηγου΄ν σε προσωπικο΄τητες ο΄πως οι ανω΄τεροι υπα΄λληλοι και τα µε΄λη των οικογενειω΄ν τους. Τα ειδικα΄ αυτα΄ διαβατη΄ρια αναγνωρι΄ζονται απο΄ πολλα΄ κρα΄τη µε΄λη τα οποι΄α απαλλα΄σσουν τα εν λο΄γω α΄τοµα απο΄ την υποχρε΄ωση θεω΄ρησης (βι΄ζας) για την ει΄σοδο στο ε΄δαφο΄ς τους, ενω΄ οι κα΄τοχοι συνη΄θους τουρκικου΄ διαβατηρι΄ου πρε΄πει να διαθε΄τουν θεω΄ρηση κατα΄ την δια΄βαση των εξωτερικω΄ν συνο΄ρων των κρατω΄ν µελω΄ν. Η πρακτικη΄ αυτη΄ ει΄ναι συ΄µφωνη µε την ισχυ΄ουσα κατα΄σταση του δικαι΄ου, στο µε΄τρο που ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) αριθ. 574/1999 του Συµβουλι΄ου της 12ης Μαρτι΄ου 1999 περι΄ καθορισµου΄ των τρι΄των χωρω΄ν οι υπη΄κοοι των οποι΄ων πρε΄πει να διαθε΄τουν θεω΄ρηση κατα΄ την δια΄βαση των εξωτερικω΄ν συνο΄ρων των κρατω΄ν µελω΄ν (1) ορι΄ζει στο α΄ρθρο 4 ο΄τι «ε΄να κρα΄τος µε΄λος µπορει΄ να προβλε΄πει εξαιρε΄σεις για τους υπηκο΄ους τρι΄των χωρω΄ν οι οποι΄οι υπο΄κεινται σε υποχρε΄ωση θεω΄ρησης ((cid:133)). Αυτο΄ ισχυ΄ει ιδι΄ως για ((cid:133)) τους κατο΄χους διπλωµατικω΄ν, υπηρεσιακω΄ν και α΄λλων επι΄σηµων διαβατηρι΄ων»


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 856/2000 της Επιτροπής, της 27ης Απριλίου 2000, για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα σιτηρά και την όρυζα

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 103/52 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 4. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 856/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Απριλίου 2000 για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των µεταποιηµένων προϊόντων µε βάση τα σιτηρά και την όρυζα Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς της όρυ- ζας (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/98 (4), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) Σύµφωνα µε το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 και το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95, η διαφορά µεταξύ των τιµών στη διεθνή αγορά των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 των κανο- νισµών αυτών και των τιµών των προϊόντων αυτών στην Κοινότητα είναι δυνατόν να καλύπτεται από µια επιστροφή κατά την εξαγωγή. Σύµφωνα µε το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/ 95 οι επιστροφές καθορίζονται αφού ληφθούν υπόψη αφε- νός η κατάσταση και οι προοπτικές εξελίξεως των διαθέ- σιµων ποσοτήτων των σιτηρών, της όρυζας και των θραυσ- µάτων της, καθώς και οι τιµές τους στην αγορά της Κοι- νότητας, και αφετέρου οι τιµές των σιτηρών, της όρυζας, των θραυσµάτων της και των προϊόντων του τοµέα των σιτηρών στη διεθνή αγορά. Κατά τα ίδια αυτά άρθρα έχει επίσης σηµασία να εξασφαλισθεί στις αγορές των σιτηρών και της όρυζας ισορροπία και κανονική εξέλιξη των τιµών και των συναλλαγών και επιπλέον να ληφθεί υπόψη η οικο- νοµική πλευρά των σχεδιαζόµενων εξαγωγών και η ανάγκη για αποφυγή διαταραχών στην αγορά της Κοινότητας. Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1518/95 της Επιτροπής (5) σχετικά µε το καθεστώς της εισαγωγής και εξαγωγής µεταποιηµένων προϊόντων µε βάση τα σιτηρά και την όρυζα, όπως τροπο- ποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2993/95 (6), όριζει, στο άρθρο 4, τα ειδικά κριτήρια τα οποία πρέπει να ληφθούν υπόψη κατά τον υπολογισµό της επιστροφής για τα προϊόντα αυτά. (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (4) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (5) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 55. (6) ΕΕ L 312 της 23. 12. 1995, σ. 25. (4) (5) (6) (7) (8) Πρέπει να κλιµακωθεί η επιστροφή που παρέχεται σε ορι- σµένα µεταποιηµένα προϊόντα σε συνάρτηση, ανάλογα µε τα προϊόντα, µε την περιεκτικότητά τους σε τέφρες, σε ακατέρ- γαστη κυτταρίνη, σε λευκώµατα, σε λιπαρές ουσίες ή σε άµυλο, η περιεκτικότητα δε αυτή είναι ειδικά αντιπροσωπευ- τική για την ποσότητα του προϊόντος βάσεως που ενσω- µατώνεται πράγµατι στο µεταποιηµένο προϊόν. Για τις ρίζες µανιόκας και άλλες ρίζες και κονδύλους, καθώς και για τα άλευρα αυτών, η οικονοµική πλευρά των να σχεδιασθούν, αφού εξαγωγών που θα µπορούσαν ληφθούν ιδιαίτερα υπόψη η φύση και η προέλευση των προϊόντων αυτών, δεν καθιστά προς το παρόν αναγκαίο τον καθορισµό µιας επιστροφής κατά την εξαγωγή. Για ορισµένα µεταποιηµένα προϊόντα µε βάση τα σιτηρά η ασήµαντη συµµετοχή της Κοινότητας στο διεθνές εµπόριο δεν καθιστά προς το παρόν αναγκαίο τον καθορισµό µιας επιστροφής κατά την εξαγωγή. Η κατάσταση της διεθνούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτήσεις ορισµένων αγορών είναι δυνατόν να καταστήσουν αναγκαία τη διαφοροποίηση της επιστροφής για ορισµένα προϊόντα ανάλογα µε τον προορισµό τους. Η επιστροφή πρέπει να καθορίζεται µία φορά το µήνα· ότι είναι δυνατόν να τροποποιείται ενδιάµεσα. Ορισµένα µεταποιηµένα προϊόντα µε βάση τον αραβόσιτο είναι δυνατόν να υποστούν θερµική επεξεργασία από την οποία υπάρχει κίνδυνος να οδηγηθούµε στην χορήγηση επι- στροφής που δεν αντιστοιχεί στην ποιότητα του προϊόντος. Πρέπει να προσδιοριστεί ότι τα προϊόντα αυτά, τα οποία περιέχουν προζελατινοποιηµένο άµυλο δεν δύναται να επω- φεληθούν των επιστροφών κατά την εξαγωγή. (9) Η επιτροπή διαχείρισης σιτηρών δεν διατύπωσε γνώµη στην προθεσµία που όρισε ο πρόεδρός της, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 και στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο γ) του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 και υπάγονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1518/95 καθορίζονται σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. 28. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 103/53 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 28 Απριλίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 27 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής του κανονισµού της Επιτροπής, της 27ης Απριλίου 2000, για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των µεταποιηµένων προϊόντων µε βάση τα σιτηρά και την όρυζα ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος Επιστροφή Κωδικός προϊόντος Επιστροφή (EUR/τόνο) (EUR/τόνο) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 54,04 46,32 46,32 30,92 21,02 63,20 63,20 69,48 54,04 46,32 46,32 44,32 31,95 32,46 21,02 30,92 70,22 56,18 32,46 61,76 50,18 30,92 30,92 41,22 32,98 56,18 59,69 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 57,90 44,39 32,46 31,82 31,82 7,96 9,65 56,64 36,69 63,64 63,64 61,76 61,76 61,76 61,76 51,68 51,68 0,00 77,13 59,05 77,13 59,05 59,05 77,13 59,05 80,82 56,10 59,05 (1) ∆εν χορηγείται καµία επιστροφή στα προϊόντα που έχουν υποστεί θερµική επεξεργασία η οποία συνεπάγεται προζελατινοποίηση του αµύλου. (2) Οι επιστροφές χορηγούνται σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2730/75 του Συµβουλίου (ΕΕ L 281 της 1. 11. 1975, σ. 20), όπως τροποποιήθηκε. ΝΒ: Οι κωδικοί των προϊόντων, συµπεριλαµβανοµένων των υποσηµειώσεων, καθορίζονται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3846/87 της Επιτροπής (ΕΕ L 366 της 24. 12. 1987, σ. 1), όπως τροποποιήθηκε


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1283/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet. Eksport af affald til tredjelande ‐ Basel-konventionen.

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
developing countries
export of waste
extra-EU trade
hazardous waste
powers of the institutions (EU)

text: 6. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 72 E/35 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. maj 2000) Arealernes stłtteberettigelse er et generelt krav under ordningen for markafgrłder, der blev indfłrt s(cid:229)vel af miljłm(cid:230)ssige (cid:229)rsager som for at kunne kontrollere produktionen og budgetudgifterne. Da reformforslaget vedrłrende hłr og hamp (1) i łjeblikket er til behandling i b(cid:229)de R(cid:229)det, Europa-Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, afh(cid:230)nger de endelige regler for hłr og hamp af resultatet af drłftelserne. Hvad ang(cid:229)r korte fibre, fremmer forslaget bestemt udviklingen af nye markeder gennem stłtten til forarbejdning af str(cid:229), der ydes for en periode p(cid:229) fem (cid:229)r. Der kan faktisk ikke ydes hłj stłtte fra EU til nye produkter, som kun kan afs(cid:230)ttes p(cid:229) markedet til en meget lav pris. Hermed gives der nu et klart signal til sektoren: ved udgangen af overgangsperioden skal produktionen v(cid:230)re łkonomisk levedygtige med det almindelige stłtteniveau for markafgrłder. Med hensyn til den differentierede stłttesats for lange og korte hłrfibre tages der i forslaget hłjde for den store forskel, der er mellem produkternes v(cid:230)rdi og produktionsomkostningerne. Det er ikke helt rimeligt at h(cid:230)vde, at begge produkter konkurrerer p(cid:229) det samme marked, da der for lange hłrfibre, som anvendes i tekstilindustrien, sagtens kan opn(cid:229)s priser, der er mange gange hłjere end priserne for korte fibre, der anvendes til andre form(cid:229)l. (1) EFT C 56 E af 29. 2. 2000. (2001/C 72 E/039) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1283/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (27. april 2000) Om: Eksport af affald til tredjelande (cid:129) Basel-konventionen P(cid:229) trods af de internationale aftaler vokser eksporten af (giftigt) affald til udviklingslande. Den gr(cid:230)nse- overskridende trafik med affald er reguleret af Basel-konventionen og forordning 259/93/E(cid:216)F (1). Ifłlge UNEP udfłrte OECD-landene i 1989 en femtedel af deres affald. FN(cid:146)s ordfłrer Fatma-Zohra Ksentini oplyste, at de stłrste eksportłrer af affald var Australien, USA og EU-landene Nederlandene, Tyskland og England i den n(cid:230)vnte r(cid:230)kkefłlge. Hun er navnlig bekymret over den voksende tendens til at sende giftigt affald til udviklingslandene, hvor det simpelt hen dumpes. 1. Hvordan sikres det, at Basel-konventionen og forordning 259/93/E(cid:216)F overholdes, og navnlig: a) af hvilken tjeneste? b) af hvor mange tjenestem(cid:230)nd? c) hvor mange kontroller udfłres der p(cid:229) (cid:229)rsbasis? d) hvor foretages kontrollen? 2. Hvor store m(cid:230)ngder affald i kategori 1 har de 15 EU-medlemsstater eksporteret til tredjelande, siden Basel-konventionen og forordning 259/93/E(cid:216)F tr(cid:229)dte i kraft (fordelt p(cid:229) (cid:229)r, den eksporterende medlemsstat og modtagerland)? 3. Hvor store m(cid:230)ngder affald i kategori 2 har de 15 EU-medlemsstater eksporteret til tredjelande, siden Basel-konventionen og forordning 259/93/E(cid:216)F tr(cid:229)dte i kraft (fordelt p(cid:229) (cid:229)r, den eksporterende medlemsstat og modtagerland)? C 72 E/36 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 6. 3. 2001 Hvor mange overtr(cid:230)delser er der konstateret i forbindelse med udfłrsel af affald fra EU-lande til 4. tredjelande, siden Basel-konventionen og forordning 259/93/E(cid:216)F tr(cid:229)dte i kraft, og navnlig: a) i hvilke medlemsstater? b) hvilke tredjelande var modtagere? c) hvilke virksomheder stod bag? d) hvilke stoffer var der tale om og i hvilket omfang (der łnskes en detaljeret oversigt opdelt p(cid:229) type og v(cid:230)gt)? e) hvorn(cid:229)r fandt de sted (der łnskes en kronologisk oversigt over de konstaterede overtr(cid:230)delser)? (1) EFT L 30 af 6. 2. 1993, s. 1. Svar (18. -19. september 2000) Det af det (cid:230)rede parlamentsmedlem rejste spłrgsm(cid:229)l henhłrer ikke under R(cid:229)dets kompetence. Spłrgsm(cid:229)l om anvendelsen af Basel-konventionen og forordning 259/93/E(cid:216)F sorterer enten under medlemsstaterne eller Kommissionen, hver p(cid:229) deres kompetenceomr(cid:229)de. (2001/C 72 E/040) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1285/00 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Stłtte til kul og atomenergi Til omr(cid:229)derne atomenergi og kul ydes der i F(cid:230)llesskabet b(cid:229)de p(cid:229) EU-plan og p(cid:229) landsplan i betydeligt omfang direkte og indirekte stłtte. Et spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen herom af 13. 12. 1999 blev besvaret absolut utilstr(cid:230)kkeligt. Desuden skader Kommissionen i hłj grad sin egen trov(cid:230)rdighed, hvis den p(cid:229)st(cid:229)r, at det forhold, at der i F(cid:230)llesskabet ydes betydelig statsstłtte til atomenergi, hidtil ikke har kunnet bevises. Kan man derfor g(cid:229) ud fra, at Kommissionen eller dele af Kommissionen ikke har tilstr(cid:230)kkeligt 1. kendskab til stłtteprogrammer og statsstłtte p(cid:229) EU- og landsplan? Kan man derfor ved forespłrgsler g(cid:229) ud fra et eventuelt manglende kendskab hos Kommissionen? 2. Indirekte stłtte til atomenergi foreligger f. eks. i fłlgende tilf(cid:230)lde: (cid:129) EU-stłtte til forskning inden for kernefusion samt til reaktorsikkerhed og str(cid:229)lingsbeskyttelse; (cid:129) nationale midler til udforskning af kernefusion samt til reaktorsikkerhed og str(cid:229)lingsbeskyttelse. En direkte stłtte til atomenergien foreligger f. eks. i fłlgende tilf(cid:230)lde: (cid:129) de begr(cid:230)nsninger i erstatningsansvar, der g(cid:230)lder i F(cid:230)llesskabet for indehavere af kraftv(cid:230)rker med maksimale lofter for d(cid:230)kningen; (cid:129) udgifterne i forbindelse med sikkerhedskontrol af atomkraftv(cid:230)rker i henhold til Euratom; (cid:129) de muligheder, som findes i Forbundsrepublikken Tyskland med henblik p(cid:229) dannelse af reserver hos indehavere af atomkraftv(cid:230)rker (et s(cid:230)rskilt spłrgsm(cid:229)l fłlger)


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Rådets beslutning om Den Europæiske Flygtningefond»

eurovoc_concepts:
EU programme
cooperation policy
fund (EU)
refugee

text: C 168/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 ØSU ser frem til en hurtig afgørelse i dette spørgsmål, således at man sikrer en videreførelse af handlingsprogrammet »skolemælk« i overensstemmelse med ØSU’s udtalelse om Kommissionens forslag. Bruxelles, den 27. april 2000. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets beslutning om Den Europæiske Flygtningefond« (2000/C 168/07) Rådet for Den Økonomiske Union besluttede den 6. marts 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Soscha zu Eulenburg til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. april 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 372. plenarforsamling af 27. april 2000 følgende udtalelse med 107 stemmer for og 1 stemme hverken for eller imod. Generelle bemærkninger 1. Hovedindholdet i Kommissionens forslag Forslaget til beslutning går ud på at samle foranstaltningerne vedrørende modtagelse af asylansøgere samt integration og frivillig repatriering af instrument, gældende for fem år. flygtninge i et enkelt Den planlagte europæiske flygtningefond er baseret på EF- traktatens artikel 63, stk. 2, litra b). Den skal bidrage til at sikre, at indsatsen i forbindelse med modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf fordeles ligeligt mellem med- lemsstaterne. I overensstemmelse hermed skal to tredjedele af midlerne fordeles mellem medlemsstaterne i forhold til det antal asylan- søgere, de modtager, mens den sidste tredjedel fordeles i forhold til det antal flygtninge, de huser på deres territorium. Den Europæiske Flygtningefonds medfinansiering udgør 50 %. Men i de medlemsstater, der modtager støtte fra Samhørigheds- fonden, kan den forøges til 75 % for at hjælpe dem med at afbøde manglen på egnede faciliteter. Flygtningefondens foranstaltninger retter sig mod to målgrup- per, nemlig flygtninge (personer med flygtningestatus og asylansøgere) og fordrevne (personer, der er omfattet af en form for international beskyttelse eller har søgt herom). Som led i støtten prioriteres konkrete, målrettede foranstalt- ninger. Dertil hører: — for så vidt angår modtagelsesforholdene: udvikling eller tilpasning af infrastrukturer og tjenester forbundet med indlogering, materiel bistand (f. eks. tøj og mad), social bistand og administrativ bistand i tilknytning til asylproce- duren; — for så vidt angår integration: støtte i forbindelse med indlogering, social bistand, lægehjælp og deltagelse i sprogkurser, hjælp til selvstændig livsførelse, herunder navnlig til at finde beskæftigelse; — for så vidt angår frivillig repatriering og reintegration i hjemlandet: information om eksisterende repatrieringspro- grammer og om situationen i hjemlandet, almen og erhvervsfaglig uddannelse samt egentlige genetablerings- foranstaltninger; 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/21 — for så vidt angår nødforanstaltninger: modtagelse og indlogering, midler til livets ophold, lægelig, psykologisk og anden bistand. Administrationen af projekter og programmer overlades til medlemsstaterne på grundlag af anmodninger om medfinan- siering, der drøftes med Kommissionen. Men 10 % af fondens midler afsættes til støtte til innovative eller tværnationale projekter iværksat af Kommissionen med det formål at fremme udveksling af erfaringer og samarbejde på europæisk plan. Disse foranstaltninger kan finansieres med 100 %. 2. Bedømmelse af Kommissionens forslag 2. 1. Principiel stillingtagen ØSU bifalder, at Kommissionen har forelagt forslaget til Rådets beslutning om Den Europæiske Flygtningefond. Som ØSU gav udtryk for i udtalelsen om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets handlingsprogram til fremme af integrationen af flygtninge (1) af 20. -21. okto- ber 1999, vil det, »da indvandring og integration også fremover vil være temaer af stor betydning for EU og medlemsstaterne, (. ) fortsat (. ) arbejde for, at EU’s støtteinstrumenter får de nødvendige midler stillet til rådighed. « ØSU betragter oprettelsen af en europæisk flygtningefond som et skridt, der er nødvendigt for at sikre en kohærent reaktion på de udfordringer, som modtagelse, integration og frivillig repatriering af flygtninge og fordrevne stiller EU og medlems- staterne over for. ØSU bifalder desuden forslaget om at yde støtte til nødforan- staltninger via en særlig budgetpost under Den Europæiske Flygtningefond. 2. 2. Støttens påbegyndelse Efter ØSU’s opfattelse bør forslaget vedtages hurtigt for at sikre kontinuitet i forhold til de foranstaltninger, der for øjeblikket finansieres via budgetposterne til integration og til fremme af modtagelsesvilkårene og frivillig repatriering. Diskontinuitet på dette vigtige felt kan føre til, at de positive ting, der er sat i gang via de EU-støttede projekter, går i stå, og at etablerede netværk og partnerskaber til gavn for flygtninge opløses. (1) EFT C 368 af 20. 12. 1999. 2. 3. Bevillingsrammen Bevillingerne til Den Europæiske Flygtningefond svarer ikke faktiske behov. Som Kommissionen konstaterer i til det finansieringsoversigten, er det hidtil ydede beløb alt for beskedent til at dække behovene. Hvis Den Europæiske Flygtningefond skal kunne leve op til kravet om, at den skal bidrage til en ligelig fordeling af ansvaret for flygtningene mellem medlemsstaterne, er det planlagte beløb på 26 mio. euro til strukturelle foranstaltninger og 10 mio. euro til nødforanstaltninger alt for lavt. ØSU appellerer derfor til de ansvarlige om at arbejde for en passende bevillingsramme. 2. 4. Målgrupperne for foranstaltninger finansieret af Flygtningefon- den (artikel 2) Hvad angår definitionen af målgrupperne kan Kommissionens forslag ikke leve op til tidligere forslag. Efter ØSU’s opfattelse er der på nogle punkter behov for mere præcise formuleringer og for justeringer. Som målgrupper for foranstaltninger finansieret af Den Euro- pæiske Flygtningefond nævner forslaget flygtninge (asylberetti- gede og asylansøgere) og fordrevne personer, der nyder midlertidig beskyttelse (artikel 2) — begge grupper at forstå som tredjelandsstatsborgere eller statsløse. På grund af de forskellige former for beskyttelse, der i medlemsstaterne finder anvendelse på flygtninge, asylansøgere og fordrevne, er definitionen af målgruppernes opholdsstatus af stor betydning. Efter ØSU’s opfattelse bør der derfor lægges en bred definition til grund, som også inddrager personer med andre former for beskyttelse — som f. eks. de såkaldte »de facto-flygtninge«, der hverken falder ind under Genève-konventionen eller er fordrevne — som støtteberettigede målgrupper for foranstalt- ninger finansieret af Den Europæiske Flygtningefond. En sådan definition ville være i overensstemmelse med Rådets hidtil gældende fælles foranstaltninger. Begrænsningen til tredjelandsstatsborgere bør ophæves, så asylansøgere fra medlemsstater — om end de kun udgør isolerede tilfælde — ikke principielt udelukkes fra ydelser fra Den Europæiske Flygtningefond. 2. 5. Opgaver (artikel 3) Hvad angår foranstaltningerne i forbindelse med modtagelse af flygtninge er forslaget ikke på højde med den fælles aktion 1999/290/RIA af 26. april 1999 vedrørende modtagelse af flygtninge og asylansøgere og disses frivillige tilbagevenden. C 168/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 Forslaget indeholder ikke eksplicitte udsagn om foranstalt- ninger vedrørende rådgivning om asylprocedurerne eller juri- disk rådgivning, ej heller om lettelse af adgangen til retlige procedurer og retshjælp. Desuden mangler hjælpen til særligt sårbare personer. ØSU finder, at forslaget bør præciseres på disse punkter. integration af flygtninge Hvad angår foranstaltningerne til afviger teksten i artikel 3 fra teksten i begrundelsen og i finansieringsoversigten. Efter ØSU’s opfattelse bør der navnlig lægges vægt på den rolle, som beskæftigelse og uddannelse spiller. Ligeledes bør der ydes støtte til foranstaltninger til lettelse af familiesammenføring, som f. eks. dækning af trans- portudgifter for ubemidlede flygtninge og rådgivning og hjælpeforanstaltninger for familier, hvis medlemmer længe har været skilt fra hinanden. Modsat den fælles aktion 1999/290/RIA indeholder forslaget intet om foranstaltninger til information og oplysning af offentligheden. ØSU anbefaler, at sådanne foranstaltninger forslaget, da de er af stor betydning for den optages i almindelige bevidsthedsdannelse og for nedbrydelsen af for- domme. 2. 6. Foranstaltninger på EF-plan (artikel 4) Fondsmidlerne bør derfor ikke udelukkende gives til statslige organer. Det kan bedst sikres ved, at opfordringen til at fremsætte forslag rettes til alle interesserede grupper. Både på nationalt plan og i forbindelse med det udvalg, der skal nedsættes til at bistå Kommissionen (artikel 19), bør der tages passende hensyn til NGO’erne og til arbejdsmarkedets parter. NGO’er, flygtningeorganisationer og arbejdsmarkedets parter kan inddrages i dette udvalg som observatører. Også UNHCR bør inddrages. Hvad ØSU sagde om NGO’ernes rolle i udtalelsen af 20. -21. oktober 1999 om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets handlingsprogram til fremme af integratio- nen af flygtninge (»Da flygtningeintegrationen i mange af EU’s medlemsstater foregår via ikke-statslige organisationers programmer og initiativer, bør de så vidt muligt nævnes eksplicit. «) gælder også i forbindelse med forslaget om Den Europæiske Flygtningefond. Til fremme af samarbejdet på fællesskabsplan afsætter forslaget 10 % af støttemidlerne, som administreres af Kommissionen. 2. 8. Fordeling af ressourcer (artikel 9) ØSU bifalder tanken om at reservere midler, som Kommissio- nen kan bruge til at støtte innovative grænseoverskridende projekter. Men efter ØSU’s opfattelse bør støtten til tværnationalt samarbejde og grænseoverskridende udveksling af erfaringer og overførsel af knowhow ikke lægges fast på de 10 % af midlerne, der er afsat til foranstaltninger på EF-plan. Det ville glæde ØSU, om medlemsstaterne ved udvælgelsen af projektansøgninger og ved udformningen af deres anmodnin- ger om medfinansiering på eget initiativ inkluderer — og dermed også støtter — tværnationale foranstaltninger, for at de seneste års fælleseuropæiske og tværnationale erfaringer ikke skal gå tabt som følge af de ændrede administrative bestemmelser. Særlig i forbindelse med strukturstøtten til de medlemsstater, der hidtil kun i ringe omfang har gennemført modtagelses- og integrationsforanstaltninger for flygtninge og fordrevne, kan det tværnationale samarbejde yde et vigtigt bidrag i form af overførsel af erfaringer og vellykkede modeller. Kommissionen foreslår at lægge antallet af asylansøgere til grund for fordelingen af 65 % af midlerne og antallet af personer, der er blevet tilkendt flygtningestatus eller midlertidig beskyttelse, til grund for fordelingen af de resterende 35 %. Fordeles midlerne sådan, må man gå ud fra, at en stor del af de ressourcer, der er til rådighed, tilfalder de lande, der allerede har udbyggede faciliteter til modtagelse og integration af flygtninge og fordrevne, og at de mindre erfarne lande i væsentligt ringere omfang får del i flygtningefondens midler. En sådan fremgangsmåde strider ikke blot mod bestemmelser- ne i artikel 11 om de medlemsstater, der modtager midler fra Samhørighedsfonden, men også mod formålet med Den Euro- pæiske Flygtningefond, således som det fremgår af begrundel- sen, nemlig at tilskynde medlemsstaterne med de mindst udviklede infrastrukturer og tjenester til fordel for asylansøgere og flygtninge til at indhente det forsømte. 2. 7. Udvælgelseskriterier (artikel 8) og udvalg (artikel 19) I forslagets artikel 8 nævnes bl. a. ikke-statslige organisationer (NGO’er) og arbejdsmarkedets parter som støtteberettigede organisationer. Begge de nævnte parter har i årevis spillet en central rolle i udviklingen og gennemførelsen af projekter. Efter ØSU’s opfattelse bør den foreslåede fordelingsmetode derfor suppleres med en fremgangsmåde, som indebærer, at Kommissionen fordeler midlerne på grundlag af behovet i de enkelte medlemsstater og de indgivne ansøgningers kvalitet. Desuden bør der uafhængigt af kvoterne stilles et minimums- beløb til rådighed for lande med få flygtninge. 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/23 2. 9. Tidsplan (artikel 10) Ifølge forslaget skal foranstaltningerne strække sig over fem år. nøgle (modtagelse: 36 %, integration: 36 %, frivillig repatri- ering: 18 %) og opfordrer medlemsstaterne til at indrette deres foranstaltninger efter den. Særlig til integrationsprojekter bør den hidtidige støtte efter ØSU’s opfattelse videreføres. Budgettets størrelse og medlemsstaternes andele fastlægges dog år for år, hvoraf følger, at medlemsstaterne ikke kan give tilsagn om at finansiere flerårige projekter. Særlige bemærkninger 3. Forslag til ændringer i og tilføjelser til Kommissionens Erfaringerne fra de seneste år har vist, at etårige projekter er lidet effektive. Derfor bør man principielt kunne yde støtte til flerårige projekter. forslag 3. 1. Artikel 2 ØSU går derfor ind for, at Flygtningefonden administreres sådan, at der fortrinsvis udvælges flerårige projekter, og at støtten bevilges årligt. I forbindelse med denne beslutning omfatter målgrupperne følgende personer: 2. 10. Finansieringsstruktur (artikel 11) Den finansielle støtte fra fonden begrænses i forslaget til højst henholdsvis 50 % og 75 % af de samlede udgifter til hver enkelt foranstaltning, men denne begrænsning vedrører jo kun Kommissionens støtte til medlemsstaternes foranstaltninger. Takket være national medfinansiering kan den samlede offent- lige støtte bl. a. til de foranstaltninger, som NGO’erne og arbejdsmarkedets parter gennemfører, nå op på 100 %. 2. 11. Overvågning og evaluering (artikel 18) Ifølge forslaget skal de ansvarlige myndigheder i medlemssta- terne hvert år sende Kommissionen en rapport, og Kommissio- nen skal senest 31. december 2002 forelægge en midtvejsrap- port. Efter ØSU’s opfattelse bør de nye gennemførelsesbestem- melser og rammebeløbet, som ikke er fastlagt for perioden fra år 2001, allerede fra 2001 tages op til overvejelse på grundlag af årsrapporter og Kommissionens evaluering af det nye system. Som led i denne evaluering bør man undersøge både fordelingen af midlerne, gennemførelsen af medlemsstaternes handlingsplaner og den med Flygtningefonden tilsigtede ligeli- ge byrdefordeling mellem medlemsstaterne. 2. 12. Fordelingen af midlerne/Finansieringsoversigten, artikel 2 For så vidt angår fordelingen af midlerne mellem de tre former for foranstaltninger, nemlig modtagelse, integration og frivillig repatriering, bifalder ØSU den foreslåede vejledende fordelings- 1) 2) 3) 4) »Flygtninge«, dvs. tredjelandsstatsborgere eller statsløse, der har opnået flygtningestatus i henhold til Genève- konventionen af 28. juli 1951 og derfor har tilladelse til at opholde sig som flygtninge i en medlemsstat; »Fordrevne«, dvs. tredjelandsstatsborgere eller statsløse, der nyder forbigående beskyttelse, subsidiær beskyttelse eller en anden form for international beskyttelse i en medlems- stat; »Asylansøgere«, dvs. tredjelandsstatsborgere eller statsløse, der har ansøgt om status som flygtninge eller fordrevne som defineret i stk. 1) og 2); »Afviste asylansøgere«, dvs. tredjelandsstatsborgere eller statsløse, hvis ansøgning om status som flygtninge eller fordrevne som defineret i stk. 1) og 2) er blevet afslået, men som ikke ulovligt opholder sig i denne medlemsstat; 5) Tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som ikke mere har brug for international beskyttelse, men kan vælge frivillig repatriering. 3. 2. Artikel 3, stk. 2 Ændres som følger: 2. »For så vidt angår modtagelsen af flygtninge og fordrevne personer samt procedurer kan foranstaltningerne vedrøre etablering eller forbedring af infrastrukturer, elementær forsør- gelse, forbedring af administrative og retlige asylprocedurer (herunder juridisk og anden rådgivning), særlig hjælp til udsatte grupper (som uledsagede mindreårige, ofre for menneskerettig- hedskrænkelser som f. eks. nedværdigende behandling, for tortur eller voldtægt, samt mennesker, der har behov for særlig medicinsk behandling), almindelig og faglig uddannelse, materiel hjælp og social bistand. « C 168/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 3. 3. Artikel 3, stk. 3 3. 7. Artikel 8 b) (nyt) Tværnationale foranstaltninger: »For så vidt angår den sociale integration i opholdsmed- 3. lemsstaten af flygtninge og fordrevne personer, der i kraft af deres status eller efter en vis opholdstid er berettiget til integration, samt af disses familier kan foranstaltningerne bestå i social bistand i form af bolig, subsistensmidler og medicinsk behandling samt i tiltag, der kan lette familiesammenføring. Specielt bør der ydes støtte til almen og faglig uddannelse og til foranstaltninger, der kan føre til hurtig og varig integration på arbejdsmarkedet. Som led i integrationen bør sådanne foranstaltninger prioriteres, som fremmer flygtningenes selv- stændighed og sætter dem i stand til selv at tage ansvaret for deres liv i samfundet. « 3. 4. Artikel 3, stk. 5 (nyt) »I forbindelse med konkrete programmer og foranstalt- 5. ninger, der finansieres af Den Europæiske Flygtningefond, skal en bestemt procentdel af støtten afsættes til at informere offentligheden om medlemsstaternes forpligtelse over for personer, der søger international beskyttelse, og om den europæiske flygtningepolitik. « 3. 5. Artikel 7, 7 e) (nyt) »Særlig for at sikre erfaringsudveksling og overførsel af viden med henblik på strukturudvikling er foranstaltninger af tværna- tional karakter af stor betydning. Derfor opfordres initiativta- gerne bag de nationale projekter til, hvor det er hensigtsmæs- sigt, at indlede tværnationalt samarbejde i forbindelse med de nationale foranstaltninger. « 3. 8. Artikel 9 Artikel 9 formuleres således: »Ved fordelingen af midlerne mellem medlemsstaterne afsættes et grundbeløb til strukturstøtte i lande med et mindre veludvik- let asylsystem. De resterende midler fordeles således blandt medlemsstaterne: a) 65 % af midlerne fordeles i forhold til det gennemsnitlige antal ansøgere om en eller anden form for international beskyttelse, der er registreret de forudgående tre år, Planlagt tværnationalt samarbejde i forbindelse med foranstalt- ningerne. b) 35 % af midlerne fordeles i forhold til antallet af personer, der er blevet tilkendt flygtningestatus eller midlertidig beskyttelse i løbet af de tre forudgående år. 3. 6. Artikel 8 a) (Således benævnes den hidtidige art. 8) Referencetallene er de seneste tal fra De Europæiske Fællesska- bers Statistiske Kontor. Ændres som følger: »Forslag til foranstaltninger fremsættes, efter indkaldelse rettet til alle interesserede aktører, af offentlige myndigheder (natio- nale, regionale eller lokale, centrale eller decentrale), undervis- nings- og forskningsinstitutioner, uddannelsesinstitutioner, ar- bejdsmarkedets parter, statslige organisationer, internationale organisationer og disses nationale afdelinger eller NGO’er, enten individuelt eller i partnerskab, med henblik på at modtage støtte fra fonden. « Kommissionen træffer afgørelse om fordelingen af midlerne på grundlag af de indkomne anmodningers kvalitet, behovet i den pågældende medlemsstat og de foreslåede foranstalt- ningers relevans set i forhold til de eksisterende retningslinjer. Kommissionen tager hensyn til, at der er behov for at fremme en effektiv indsats til modtagelse og integration af flygtninge i de medlemsstater, hvor der hidtil er gjort mindst. « Sidste stykke Sidst i stykket tilføjes: 3. 9. Artikel 11 Sidst i artiklen tilføjes: »Den ansvarlige myndighed konsulterer NGO’er, flygtningeor- ganisationer og arbejdsmarkedets parter, før den endeligt udvælger projekterne. « »Navnlig i forbindelse med foranstaltninger, der gennemføres af NGO’er og af arbejdsmarkedets parter, kan den samlede offentlige støtte, inkl. national medfinansiering, udgøre 100 %. « 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/25 3. 10. Artikel 18 Ændres som følger: »3. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet medlemsstaternes årsrapporter, en midtvejsrapport senest den 31. december 2002 og en endelig rapport senest den 1. - juni 2005. Senest 31. marts 2001 forelægger Kommissionen desuden Europa-Parlamentet og Rådet en vurdering af, om den nye Bruxelles, den 27. april 2000. fremgangsmåde og medlemsstaternes gennemførelse af den lever op til Den Europæiske Flygtningefonds målsætninger. « 3. 11. Artikel 19 Sidst i artiklen tilføjes: »Ikke-statslige organisationer, flygtningeorganisationer og ar- bejdsmarkedets parter inddrages i udvalgets arbejde som observatører. Såfremt ØSU af komitologiske årsager ikke kan repræsenteres i udvalget, høres det af udvalget. « Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamen- tets og Rådets henstilling om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, unge volontører, undervisere og erhvervslærere« (2000/C 168/08) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 29. februar 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 149 og 150 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Renate Hornung-Draus til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. april 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 372. plenarforsamling af 27. april 2000, følgende udtalelse med 111 stemmer for og 5 hverken for eller imod. 1. Indledning 1. 1. Ifølge artikel 18 i EF-traktaten giver unionsborgerska- bet alle statsborgere i en medlemsstat ret til frit at færdes og opholde sig i alle medlemsstater. Ikke desto mindre begrænses denne fundamentale rettighed for den enkelte af en række ulemper og vanskeligheder, som lægger hindringer i vejen for de borgere, som gerne vil uddanne sig uden for deres eget lands grænser. 1. 2. Den frie bevægelighed for personer gælder lønarbejdere og selvstændige og dermed også undervisere og erhvervslærere. Personer, som, ofte uden for rammerne af deres eventuelle erhvervsbeskæftigelse, ønsker at påbegynde eller fortsætte studier, en uddannelse eller en volontøraktivitet i et andet EU- land, skal også kunne udnytte denne ret. Vælger de at flytte til en anden af Fællesskabets medlemsstater, uanset om dette sker i forbindelse med et fællesskabsprogram eller ej, må det være Fællesskabets opgave at få fjernet alle de administrative hindringer, som kan stille sig i vejen for dette. Derfor hilser ØSU målsætningen i den foreliggende henstilling velkommen. Den giver det rigtige signal til Europas borgere i en tid, hvor udvidelsen af Unionen står for døren, og EU, som besluttet på det ekstraordinære topmøde i Lissabon (1), træffer forberedelser til overgangen til informations- og vidensamfun- det for at kunne opfylde kravene i forbindelse med globaliserin- gen af økonomien. (1) EFT C 117 af 26. 4. 200


title: Strategien für Beschäftigung in der Informationsgesellschaft.

eurovoc_concepts:
competitiveness
education
employment policy
information industry
information technology
job creation
new technology
professional qualifications
public service
type of business


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1330/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Öljypäästöt mereen.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
oil pollution
pollution from ships

text: 20. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 89 E/27 Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti Ranskan viranomaisten toimittaman ehdotuksen perusteella rakennerahastojen tavoitteen 2 tukikelpoisten Ranskan alueiden luettelosta ohjelmakaudeksi 2000(cid:129)2006 7. maaliskuuta 2000. Rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1260/1999 (1) 4 artiklan mukaan jos jollakin alueella on vaikea kriisi, komissio voi j(cid:228)senvaltion pyynn(cid:246)st(cid:228) muuttaa alueiden luetteloa vuonna 2003 nostamatta tukikelpoisen v(cid:228)est(cid:246)n osuutta kyseisell(cid:228) alueella. On syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) tavoitteen 2 tukikelpoiset alueet kaudella 2000(cid:129)2006, kuten niist(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)tetty 7. maaliskuuta 2000 tehdyll(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228), k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t 70 prosenttia vuoden 1999 lopussa myrskyist(cid:228) k(cid:228)rsineiden alueiden v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228). Vahinkoja k(cid:228)rsineet alueet, jotka eiv(cid:228)t voi saada tavoitteen 2 mukaista tukea, voivat kuitenkin saada muiden yhteis(cid:246)n tukitoimien tukea. Tiedotteessa (2) on lueteltu eri yhteis(cid:246)n v(cid:228)lineet, joita voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen. Toisaalta komissio ei suunnittele t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa palauttavansa entiselleen budjettikohtaa luonnonkatastro- fien uhrien auttamiseksi. Ottaen huomioon rajoitetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat, jotka on kirjattu t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen talousarviossa aina vuoteen 1997, yhteis(cid:246)n rahoitusavulla on ollut ainoastaan symbolinen arvo ja yhteis(cid:246)n toimia t(cid:228)ll(cid:228) alalla on pidetty suhteellisen vaatimattomien tukitoimien ripotteluna. Komissio haluaa nykyisin antaa vahingoittuneiden alueiden talouden j(cid:228)lleenrakentamisen ensi sijassa yhteis(cid:246)n rakenteellisten v(cid:228)linei- den teht(cid:228)v(cid:228)ksi. (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2) SEC(2000) 40. (2001/C 89 E/025) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1330/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: (cid:214)ljyp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t mereen (cid:214)ljytankkeri Erikan Bretagnen rannikolla aiheuttaman katastrofin seurauksena useat (cid:246)ljytankkerit ovat k(cid:228)ytt(cid:228)neet meren saastumista hyv(cid:228)kseen ja puhdistaneet tankkejaan luvattomasti avomerell(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) luvattomat tankinpuhdistukset ovat uhka ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. Aikooko komissio laatia direktiivin, poistumista, mit(cid:228) vastaan niille my(cid:246)nnett(cid:228)isiin todistus, merelle? joka velvoittaa alukset puhdistamaan s(cid:228)ili(cid:246)ns(cid:228) ennen satamasta jota ilman alus ei olisi oikeutettu l(cid:228)htem(cid:228)(cid:228)n Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (9. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio on hyvin huolissaan alusten toiminnallisista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228), yhteis(cid:246)n vesill(cid:228) tapahtuva s(cid:228)ili(cid:246)iden puhdistaminen mukaan luettuna. Toiminnalliset p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ovat merkitt(cid:228)v(cid:228)mpi (cid:246)ljyn aiheuttaman meren pilaantumisen l(cid:228)hde kuin onnettomuudet. Useat (cid:246)ljys(cid:228)ili(cid:246)alusten rakentamista ja toimintaa koskevat kansainv(cid:228)liset toimenpiteet (l(cid:228)hinn(cid:228) Marpol 73/78 -yleissopimus) ovat viimeksi kuluneiden vuosikymmenten aikana pienent(cid:228)neet merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tarvetta p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228) lastij(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) mereen ja t(cid:228)llaisten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen hy(cid:246)ty(cid:228). N(cid:228)iden kansainv(cid:228)listen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattaminen yhteis(cid:246)n satamissa taataan satamavaltioiden suorittaman valvonnan avulla alusturvallisuutta, saastumisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) ja alusten asumis- ja ty(cid:246)skentelyolosuhteita koskevien kansainv(cid:228)listen standardien soveltami- sesta yhteis(cid:246)n satamia k(cid:228)ytt(cid:228)viin ja j(cid:228)senmaiden laink(cid:228)ytt(cid:246)valtaan kuuluvilla vesill(cid:228) purjehtiviin aluksiin C 89 E/28 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 3. 2001 (satamavaltioiden suorittama valvonta) 29. kes(cid:228)kuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (1) mukaisesti. Lis(cid:228)ksi komissio on antanut ehdotuksen erillisist(cid:228) eurooppalaisista (cid:246)ljys(cid:228)ili(cid:246)alusten rakennevaa- timuksista osana tiedonantoaan, joka koskee (cid:246)ljykuljetusten meriturvallisuutta (2). Suuri osa kaikentyyppisten alusten toiminnallisista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) yhteis(cid:246)n vesill(cid:228) johtuu siit(cid:228), etteiv(cid:228)t alukset joissain satamissa pysty toimittamaan lastij(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) ja aluksella syntyneit(cid:228) j(cid:228)tteit(cid:228) satamien vastaanottolaittei- siin tai ovat haluttomia k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaisia vastaanottolaitteita. Komission ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi aluksilla syntyv(cid:228)n j(cid:228)tteen ja lastij(cid:228)(cid:228)mien vastaanottolaitteista satamiss (3) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) nimen- omaista ongelmaa ja esitet(cid:228)(cid:228)n useita vaatimuksia sek(cid:228) satamille ett(cid:228) aluksille sen varmistamiseksi, ett(cid:228) jokaisessa yhteis(cid:246)n satamassa on asianmukaiset vastaanottolaitteet ja ett(cid:228) alukset k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t niit(cid:228). Kun annetaan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) aluksella syntyv(cid:228)n j(cid:228)tteen satamiin toimittamisesta, tehd(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tehuoltosuunnitelmia ja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n taloudellisia ja muita kannustimia j(cid:228)tteiden toimittamiseksi maihin, alusten tarve tyhjent(cid:228)(cid:228) j(cid:228)tteet mereen v(cid:228)henee merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Ehdotuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s alusten velvollisuudesta ilmoittaa satamaan aluksessa olevien j(cid:228)tteiden ja j(cid:228)(cid:228)mien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t. T(cid:228)m(cid:228) velvoite yhdess(cid:228) satamissa suoritettavien tarkastusten kanssa lis(cid:228)(cid:228) huomattavasti kansainv(cid:228)listen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattamista. Komissio uskookin, ett(cid:228) ehdotetulla direktiivill(cid:228), joka t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) on parlamentin ja neuvoston sovittelumenettelyss(cid:228), on suuri vaikutus alusten toiminnallisten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen ja erityisesti kaikentyyppisten alusten (cid:246)ljyp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvan pilaantumisen v(cid:228)hentymiseen. (cid:214)ljykuljetusten turvallisuudesta antamassaan tiedonannossa komissio ilmoitti, ett(cid:228) se aikoo tutkia mahdol- lisuutta tehd(cid:228) muita yhteis(cid:246)n aloitteita kaikentyyppisten alusten aiheuttamien toiminnallisten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi. (1) EYVL L 157, 7. 7. 1995. (2) KOM(2000) 142 lopullinen. (3) EYVL C 271, 31. 8. 1998, sellaisena kuin se on muutettuna EYVL C 148, 18. 5. 1999. (2001/C 89 E/026) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1340/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Elinymp(cid:228)rist(cid:246)jen suojeleminen Maltassa Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) Verdala-hotellin alapuolella Maltassa sijaitseva laaja maanviljelysalue aiotaan muuttaa golfkent(cid:228)ksi? Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kolmea matelijalajia (Chalcides ocellatus, Elaphe situla ja Coluber viridiflavus) ja yht(cid:228) sammakkolajia (Discoglossus pictus), joita tavataan t(cid:228)ll(cid:228) maanviljelysalueella, pit(cid:228)isi EU:n elinymp(cid:228)rist(cid:246)direktiivin mukaan suojella? Onko komissio valmis pyyt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Maltan viranomaisia antamaan t(cid:228)ydelliset tiedot EU:n elinymp(cid:228)rist(cid:246)di- rektiiviin kattamien, Maltassa tavattavien eri lajien sijainnista ja esiintymistiheydest(cid:228)? Onko komissio valmis tutkimaan, tulisiko maltalaiset erityislajit (kuten Podarcis filfolensis maltensis) lis(cid:228)t(cid:228) nykyiseen elinymp(cid:228)rist(cid:246)direktiivin luetteloon, jotta varmistettaisiin niiden suojelu? Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) Maltan viranomaisten tulisi nimet(cid:228) elinymp(cid:228)rist(cid:246)alueet mahdollisimman pian, jotta kaikki n(cid:228)m(cid:228) lajit nauttisivat t(cid:228)ytt(cid:228) suojelua heti Maltan liitytty(cid:228) EU:hun?