title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1263/00 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen. Kinas medlemskab af WTO.

eurovoc_concepts:
China
Community budget
World Trade Organisation
accession to the European Union

text: C 53 E/114 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det konkrete eksempel med l(cid:230)gemidlet Xenical fra Roche-laboratorierne, vil Kommis- sionen, da der her er tale om et l(cid:230)gemiddel, hvis markedsfłring er blevet godkendt efter den centraliserede procedure, d. v. s. af Kommissionen efter udtalelse fra den videnskabelige komitØ under Det Europ(cid:230)iske Agentur for L(cid:230)gemiddelvurdering, undersłge det rejste problem n(cid:230)rmere sammen med indehaveren af markedsfłringstilladelsen og de nederlandske myndigheder, der har til opgave at kontrollere al reklame p(cid:229) Indehaveren af markedsfłringstilladelsen er ansvarlig for al reklame for de det nationale territorium. l(cid:230)gemidler, det p(cid:229)g(cid:230)ldende firma har f(cid:229)et tilladelse til at forhandle. Skulle det herunder vise sig, at bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 92/28/E(cid:216)F ikke er blevet overholdt, vil Kommissionen tr(cid:230)ffe de nłdvendige forholdsregler. (1) R(cid:229)dets direktiv 92/28/E(cid:216)F af 13. marts 1992 om reklame for humanmedicinske l(cid:230)gemidler, EFT L 113 af 30. 4. 1992. (2001/C 53 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1260/00 af Alexander de Roo (Verts/ALE) og Marie Isler BØguin (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Bjłrne i de franske Pyren(cid:230)er I slutningen af marts vedtog det franske parlament, at de brune bjłrne i (de franske) Pyren(cid:230)er(ne) skal flyttes. I 1996 blev der udsat et antal brune bjłrne, som var specielt importeret fra Slovenien for at styrke den udryddelsestruede bestand af brune bjłrne i Pyren(cid:230)erne og at tilfłre den nyt blod. Deler Kommissionen den opfattelse, at indfangelse af disse brune bjłrne og genanbringelsen i Slovenien eller anbringelse i zoologiske haver er i strid med habitatdirektivet? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at bev(cid:230)ge de franske myndigheder til at opgive denne tvungne flytning af bjłrne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne Margot Wallstr(cid:246)m (9. juni 2000) Det (cid:230)rede medlem henviser her til en (cid:230)ndring, som er vedtaget efter fłrstebehandlingen i den franske nationalforsamling. Til dato har Kommissionen endnu ikke f(cid:229)et underretning om nogen endelig afgłrelse fra de franske myndigheder om indfangning af de bjłrne, der er blevet genindfłrt i de centrale Pyren(cid:230)er, eller disses unger. Selv om de franske myndigheder skulle beslutte sig for at indlede denne indfangning, skal de stadig overholde artikel 16 i R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1), det s(cid:229)kaldte habitat-direktiv. Kommissionen er desuden heller ikke underrettet om, at man fra slovensk side skulle have til hensigt at tage imod de bjłrne, der tilbagesendes fra Pyren(cid:230)erne. Det er Kommissionens h(cid:229)b, at det igangv(cid:230)rende LIFE-Nature-projekt i Pyren(cid:230)erne vil kunne viderefłres p(cid:229) grundlag af de bjłrne, der enten er genindfłrt til eller som er fłdt i disse bjerge, p(cid:229) grundlag af deres nuv(cid:230)rende udbredelsesomr(cid:229)de med en naturlig fordeling. (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1263/00 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Kinas medlemskab af WTO Vil Kommissionen p(cid:229) grundlag af sin nuv(cid:230)rende forhandlingsposition oplyse, hvilke budgetm(cid:230)ssige fłlger form af toldindt(cid:230)gter og landbrugsafgifter p(cid:229) den ene side og udgifter, herunder fremskrivninger i 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/115 vedrłrende eksportrestitutioner for landbrugsprodukter og alle andre relevante indvirkninger p(cid:229) budget- udgifterne p(cid:229) den anden side, b(cid:229)de med hensyn til de involverede m(cid:230)ngder og som andel af de (cid:229)rlige budgetbevillinger til finansiering af F(cid:230)llesskabets eksterne foranstaltninger, Kinas medlemskab af Verdens- handelsorganisationen sandsynligvis vil f(cid:229)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (11. maj 2000) F(cid:230)llesskabet behandler allerede Kina som om dette land var medlem af Verdenshandelsorganisationen idet toldsatserne ved eksport til F(cid:230)llesskabet er de samme som for nationer med mestbegunstiget-status. Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen medfłrer ingen (cid:230)ndring i F(cid:230)llesskabets egne tilsagn om markedsadgang (cid:129) og herunder toldsatser (cid:129) inden for n(cid:230)vnte organisation. Forhandlingerne om Kinas optagelse vedrłrer Kinas fremtidige forpligtelse, ikke de nuv(cid:230)rende medlemmers. Toldprovenuet kommer derfor til at afh(cid:230)nge af importens stłrrelse. Hvis det foruds(cid:230)ttes at Kinas optagelse i Verdenshandels- organisationen medfłrer en stłrre eksport fra dette land til F(cid:230)llesskabet, kan der p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt forventes en stigning i toldprovenuet. Kina neds(cid:230)tter toldsatserne for indfłrsel af landbrugsprodukter fra samtlige medlemmer af Verdenshandels- organisationen, og dermed ogs(cid:229) for F(cid:230)llesskabet. Dette vil give F(cid:230)llesskabets produkter bedre adgang til markedet, men berłrer ikke de eksportforpligtelser som F(cid:230)llesskabet p(cid:229)tog sig som led i Uruguay-runden. Det vil s(cid:229)ledes sige at F(cid:230)llesskabets budgetudgifter holdes inden for de gr(cid:230)nser som der er indg(cid:229)et forpligtelser for. (2001/C 53 E/146) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1266/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Mikrokredit som et middel mod fattigdom Hvilke midler har Kommissionen afsat i lłbet af de sidste tre (cid:229)r til udvidelsen af mikrokredit som et middel mod fattigdom (principielt indeholdt i Kommissionens rapport fra april 1998 om Mikrofinansiering og bek(cid:230)mpelse af fattigdom) og p(cid:229) hvilke andre m(cid:229)der stłtter Kommissionen bek(cid:230)mpelsen af fattigdom gennem dens udviklings- og samarbejdspolitik? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (19. maj 2000) Gennem de sidste tre (cid:229)r har Kommissionen bevilget ca. 200 mio. EUR til mikrokreditordninger via forskellige instrumenter (NGO(cid:146)er, samfinansiering, projekter vedrłrende udvikling af landdistrikter, fłdeva- resikkerhed, STABEX, stłtte til mikrovirksomheder). Fattigdomsbek(cid:230)mpelse udgłr det overordnede m(cid:229)l I den forbindelse afspejler F(cid:230)llesskabets politik den internationale konsensus, men tager et videre skridt ved at anse ulighed som en hindring for v(cid:230)kst og fattigdomsbek(cid:230)mpelse, ved at foresl(cid:229) en tilbagevenden til en v(cid:230)kstpolitik med fordeling af goderne og endelig ved at l(cid:230)gge v(cid:230)gt p(cid:229) de politiske aspekter af udviklingsstrategien. for EU(cid:146)s udviklingssamarbejde. P(cid:229) makrołkonomisk plan omfatter den »nye generation« af strukturtilpasningsprogrammer ogs(cid:229) sociale indikatorer (sundhed og uddannelse) i forbindelse med tildelingen af en del af midlerne, med et form(cid:229)l at anspore de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande til at opn(cid:229) bedre resultater inden for disse sektorer


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1154/00 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Το λευκό βιβλίο για την ασφάλεια των τροφίμων και η Ευρωπαϊκή Υπηρεσία Τροφίμων.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
administration of the Institutions
division of powers
food safety

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/135 episthmonikh· epitroph· apofasi·zei kata· peri·ptvsh gia to baumo· symmetoxh·w ka·ue me·loyw stiw ergasi·ew. (cid:201)na me·low poy den ei·nai se ue·sh na leitoyrgh·sei aneja·rthta den ua klhuei· na ektele·sei xre·h eishghth· h· proe·droy kai den ua mporei· na ephrea·sei ta sympera·smata tvn ergasiv·n. Oi dhlv·seiw symfero·ntvn katagra·fontai. Apo· to Noe·mbrio toy 1997 kai meta·, o·tan oi episthmonike·w epitrope·w thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w anadiorganv·- uhkan sta plai·sia thw koinh·w esvterikh·w diaxei·rishw, oi gnv·mew tvn episthmonikv·n epitropv·n dhmosiopoioy·ntai sto diadi·ktyo, kata· kano·na treiw erga·simew hme·rew meta· thn e·gkrish· toyw. (cid:211)lew oi gnv·mew tvn episthmonikv·n epitropv·n poy e·xoyn ekdouei· y·stera apo· to Noe·mbrio toy 1997 ei·nai diaue·simew ston ejyphrethth· Europa thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w, sth diey·uynsh: (http://www. europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/index-_en. html). EE L 52 thw 4. 3. 1993. EE L 237 thw 28. 8. 1997. (1) (2) (3) COM(2000)6 tel. (2001/C 46 E/154) GRAPTH ERVTHSH E-1154/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: To leyko· bibli·o gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn kai h Eyrvpai¤kh· Yphresi·a Trofi·mvn Ton Ianoya·rio toy 2000 dhmosiey·thke to leyko· bibli·o gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn (COM(1999)719). To Kefa·laio 4 anafe·retai sth sy·stash miaw Eyrvpai¤kh·w Yphresi·aw Trofi·mvn (EYT), env· to Kefa·laio 5 afora· to nomouetiko· plai·sio gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn. Oi shmerine·w diadikasi·ew gia thn prosarmogh· thw nomouesi·aw sthn texnikh· kai episthmonikh· pro·odo den ei·nai pa·nta ikanopoihtike·w (shmei·a 82-83). Oi diadikasi·ew ei·nai syxna· asafei·w kai emple·kontai se ayte·w dia·forew epitrope·w, env· isxy·oyn diaforetike·w proy¤ poue·seiw, h de dhmo·sia yposth·rijh ei·nai periorisme·nh kai katakermati- sme·nh. Xreia·zetai kaly·terow syntonismo·w gia th svsth· antimetv·pish tvn zhthma·tvn poy aforoy·n thn asfa·leia tvn trofi·mvn. Toy·to mporei· na gi·nei me thn efarmogh· miaw kai eniai·aw kanonistikh·w diadikasi·aw gia thn e·kdosh nomouesi·aw kat(cid:146) ejoysiodo·thsh, miaw eniai·aw diaxeiristikh·w diadikasi·aw gia thn e·gkrish memonvme·nvn apofa·sevn kai miaw diadikasi·aw e·ktakthw ana·gkhw gia o·la ta epei·gonta ue·mata poy aforoy·n thn asfa·leia tvn trofi·mvn. Proti·uetai h Epitroph· na sygkentrv·sei sta xe·ria thw GD Ygei·aw kai Prostasi·aw tvn Katanalvtv·n (DG Sanco) tiw armodio·thtew gia thn kat(cid:146) ejoysiodo·thsh e·kdosh nomouesi·aw, gia th diaxeiristikh· diadikasi·a kai gia th diadikasi·a e·ktakthw ana·gkhw, me skopo· e·nan kaly·tero syntonismo· tvn uema·tvn poy aforoy·n thn asfa·leia tvn trofi·mvn; Ea·n o·xi, giati· h Epitroph· antiti·uetai sth sygke·ntrvsh tvn armodioth·tvn epi· uema·tvn asfa·leiaw trofi·mvn sta xe·ria thw GD Ygei·aw kai Prostasi·aw tvn Katanalvtv·n; Ea·n nai, to·te: a) me poion tro·po kai me·xri po·te ua e·xei epity·xei h Epitroph· ayth· th sygke·ntrvsh armodioth·tvn; kai b) apo· poia a·poch metaba·lletai h katanomh· armodioth·tvn metajy· Epitroph·w kai kratv·n melv·n me thn pro·sfath apo·fash peri· epitropologi·aw; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Ioyni·oy 2000) Ton Oktv·brio toy 1999 kai to Ma·rtio toy 2000 h Epitroph· proe·bh se anadia·rurvsh tvn yphresiv·n thw se dy·o sta·dia, v·ste na sygkentrvuoy·n o·lew oi armodio·thtew sxetika· me thn asfa·leia tvn trofi·mvn se mi·a monadikh· genikh· diey·uynsh. Kata· ton tro·po ayto·, h Genikh· Diey·uynsh Ygei·aw kai Prostasi·aw tvn Katanalvtv·n ei·nai tv·ra armo·dia gia o·la ta ue·mata poy aforoy·n thn asfa·leia sthn alysi·da paragvgh·w tvn trofi·mvn kai kaly·ptei o·loyw toyw tomei·w, apo· to agro·kthma e·vw to trape·zi toy katanalvth·. H apo·fash gia thn epitropologi·a 1999/468/EK toy Symboyli·oy thw 28hw Ioyni·oy 1999 gia ton kauorismo· tvn o·rvn a·skhshw tvn ektelestikv·n armodioth·tvn poy anati·uentai sthn Epitroph· (1) tropopoi·hse orisme·new ptyxe·w thw diadikasi·aw e·gkrishw tvn apofa·sevn poy lamba·nontai me ana·uesh ejoysiv·n• den tropopoi·hse thn katanomh· tvn armodioth·tvn ana·mesa sthn Epitroph· kai ta kra·th me·lh. (1) EE L 184 thw 17. 7. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1112/00 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen. Godtgørelse af ikke-erhvervsmæssige udgifter i henhold til den britiske lov af 1994 om moms.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
VAT
infringement of EU law
public institution

text: C 26 E/156 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 undersłgelse i Kommissionen. Det er op til de britiske myndigheder at meddele Kommissionen, om den (cid:230)ndrede situation med hensyn til, hvem der i fremtiden ejer Rover, har nogen indflydelse p(cid:229) stłttepakken. Kommissionen vil tage de fornłdne skridt, n(cid:229)r den modtager disse oplysninger fra Det Forenede Kongerige. Bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1475/95 af 28. juni 1995 om anvendelse af 2. traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:229) kategorier af salgs- og serviceaftaler vedrłrende motorkłretłjer (1) (gruppe- fritagelsesforordningen) om forhandleres rettigheder og forpligtelser vedrłrer i hovedsagen forhandlernes salgsm(cid:229)l, lagerbeholdning og krydssalg mellem forhandlere i nettet samt forhandleraftalens varighed og opsigelse. Bilfabrikanters forpligtelse til at levere biler til sine forhandlere er et kontraktretligt anliggende, som ikke falder inden for gruppefritagelsens anvendelsesomr(cid:229)de. (1) EFT L 145 af 29. 6. 1995. (2001/C 26 E/193) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1112/00 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Godtgłrelse af ikke-erhvervsm(cid:230)ssige udgifter i henhold til den britiske lov af 1994 om moms Kommissionen bedes bekr(cid:230)fte, at ordningerne i henhold til den britiske lov af 1994 om moms vedrłrende godtgłrelse af ikke-erhvervsm(cid:230)ssige udgifter til organer, som f. eks. de lokale myndigheder, ikke er i modstrid med f(cid:230)llesskabslovgivningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (12. maj 2000) Det er ikke i modstrid med nedenn(cid:230)vnte direktiv at godtgłre den moms, der er betalt p(cid:229) udgifterne for et offentligt organ, som ikke er afgiftspligtigt, p(cid:229) grundlag af artikel 4, stk. 5, i R(cid:229)dets sjette direktiv 77/388/ E(cid:216)F af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)tningsafgifter (cid:129) Det f(cid:230)lles merv(cid:230)rdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (1). (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (2001/C 26 E/194) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1120/00 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen (11. april 2000) Om: F(cid:230)ngsling af Arkin Birdal og dom over Necmettin Erkaban i Tyrkiet Tirsdag den 28. marts 2000 n(cid:230)gtede den offentlige anklager i Ankara at uds(cid:230)tte fuldbyrdelsen af dommen over Arkin Birdal og beordrede ham f(cid:230)ngslet. Birdal er en berłmt og modig fortaler for borgerrettigheder i sit hjemland og er allerede tidligere straffet for at have fremsat revolution(cid:230)re udtalelser. Det var Arkin Birdals advokater, der havde bedt om at f(cid:229) strafafsoningen udsat med seks m(cid:229)neder, fordi Birdal har brug for regelm(cid:230)ssige l(cid:230)gebehandlinger p(cid:229) grund af de l(cid:230)sioner, han har p(cid:229)draget sig som fłlge af et attentat mod ham. I begyndelsen af marts blev den tidligere premierminister Necmettin Erkaban idłmt et (cid:229)rs f(cid:230)ngsel p(cid:229) grund af lignende anklager fremsat som fłlge af en tale holdt tilbage i 1994. 1. Finder Kommissionen ikke, at disse (cid:229)benlyse brud p(cid:229) ytringsfriheden og menneskerettighederne st(cid:229)r i skarp kontrast til de forpligtelser, som den tyrkiske regering har indg(cid:229)et med henblik p(cid:229) tiltr(cid:230)delse af EU, samt til de grundl(cid:230)ggende betingelser for tiltr(cid:230)delse af nye lande, nemlig respekt for Unionens grund- principper som nedf(cid:230)ldet i EU-traktatens artikel 6, stk. 1, og for de politiske kriterier, der blev vedtaget p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Kłbenhavn i juni 1993?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1134/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten.

eurovoc_concepts:
food safety
scientific committee (EU)
transparency in decision-making

text: C 46 E/134 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/153) SKRIFTLIG FR¯GA E-1134/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Kommissionen vill att det f(cid:246)rfarande som leder fram till rekommendationer och liknande skall vara s(cid:229) (cid:246)ppet som m(cid:246)jligt. Avser kommissionen h(cid:228)danefter offentligg(cid:246)ra yttrandena fr(cid:229)n de vetenskapliga kommittØerna? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r inte och hotar inte en s(cid:229)dan attityd att motverka kommissionens vilja att vara (cid:148)s(cid:229) (cid:246)ppen som m(cid:246)jligt(cid:148)? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1125/00, E-1133/00 och E-1134/00 ingivet av David Byrne f(cid:246)r kommissionen (21 juni 2000) Parlamentsledamoten har tagit upp flera fr(cid:229)gor med anledning av kommissionens f(cid:246)rslag om att inr(cid:228)tta en europeisk livsmedelsmyndighet enligt planerna i vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet. Som ett led i samr(cid:229)ds- f(cid:246)rfarandet bad kommissionen alla ber(cid:246)rda parter inkomma med synpunkter om detta f(cid:246)rslag senast den 30 april 2000. Kommissionen utv(cid:228)rderar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande dessa synpunkter i samband med f(cid:246)rberedelserna f(cid:246)r det lagf(cid:246)rslag som n(cid:228)mns i vitboken. I vitboken framh(cid:228)vs betydelsen av n(cid:228)tverk mellan medlemsstaterna och behovet av n(cid:228)ra samarbete med de nationella organen. Man betonar (cid:228)ven den viktiga roll livsmedelsmyndigheten kommer att ha i insamling och analys av data som m(cid:246)jligg(cid:246)r ett aktivt ingripande f(cid:246)r att uppt(cid:228)cka nya faror och, om m(cid:246)jligt, undvika kriser. Vetenskapligt samarbete (cid:228)r det begrepp som vanligtvis anv(cid:228)nds f(cid:246)r det f(cid:246)rfarande som inr(cid:228)ttats enligt r(cid:229)dets direktiv 93/5/EEG av den 25 februari 1993 om hj(cid:228)lp till kommissionen och samarbete fr(cid:229)n medlemsstaternas sida vid den vetenskapliga granskningen av livsmedelsfr(cid:229)gor (1). Det (cid:228)r ett av de m(cid:229)nga n(cid:228)tverk som har bildats enligt gemenskapsr(cid:228)tt f(cid:246)r att samla in information och bist(cid:229) kommissionen i fr(cid:229)gor med anknytning till livsmedelss(cid:228)kerhet. Kommissionen (cid:246)verv(cid:228)ger hur dessa n(cid:228)tverk inom Euro- peiska livsmedelsmyndigheten skall organiseras och hur resurserna skall f(cid:246)rdelas f(cid:246)r att garantera att verksamheten (cid:228)r s(cid:229) effektiv som m(cid:246)jligt. Kommissionen har lagt stor vikt vid den vetenskapliga kommittØns och dess medlemmars oberoende st(cid:228)llning. I artikel 6. 1 i kommissionen beslut 97/579/EG av den 23 juli 1997 om inr(cid:228)ttande av veten- skapliga kommittØer f(cid:246)r konsumenters h(cid:228)lsa och livsmedelss(cid:228)kerhet (2) f(cid:246)reskrivs att (cid:148)medlemmarna av de vetenskapliga kommittØerna i sin egenskap av kommittØmedlemmar skall st(cid:229) fria fr(cid:229)n all p(cid:229)verkan utifr(cid:229)n(cid:148). F(cid:246)r att garantera detta oberoende m(cid:229)ste medlemmarna i tre olika sammanhang l(cid:228)mna f(cid:246)rklaringar om s(cid:229)dana intressen som skulle kunna inverka menligt p(cid:229) deras oberoende. Det r(cid:246)r sig om en intressef(cid:246)rklar- ing som ing(cid:229)r i den ursprungliga intresseanm(cid:228)lan (ans(cid:246)kan) om att bli medlem av en vetenskaplig kommittØ, en (cid:229)rlig intressef(cid:246)rklaring och en f(cid:246)rklaring om de s(cid:228)rskilda intressen som skulle kunna inverka menligt p(cid:229) deras oberoende n(cid:228)r det g(cid:228)ller en viss punkt p(cid:229) dagordningen f(cid:246)r kommittØns m(cid:246)te. S(cid:229)som p(cid:229)pekades i kommissionens meddelande (cid:148)Mot ett europeiskt omr(cid:229)de f(cid:246)r forskningsverksamhet(cid:148) (3) sl(cid:228)par b(cid:229)de privata och offentliga investeringar i forskning och utveckling i gemenskapen efter de h(cid:229)rdaste konkurrenternas motsvarande investeringar. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det inte befogat att fastst(cid:228)lla tak f(cid:246)r n(cid:229)gon del av forskningskostnaderna. Kommissionen anser att de best(cid:228)mmelser som anges ovan garanterar att kommit- tØns objektivitet inte komprometteras vid en intressekonflikt. I praktiken avg(cid:246)r kommittØn fr(cid:229)n fall till fall 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/135 huruvida en kommittØmedlem kan delta i arbetet. En medlem som inte kan agera oavh(cid:228)ngigt f(cid:229)r varken vara f(cid:246)redragande eller ordf(cid:246)rande eller f(cid:246)rs(cid:246)ka p(cid:229)verka kommittØns slutsatser. Intressef(cid:246)rklaringarna registreras. ˜nda sedan november 1997, n(cid:228)r kommissionens vetenskapliga kommittØer omorganiserades under gemensam intern ledning, har kommittØernas yttranden varit tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r allm(cid:228)nheten p(cid:229) Internet, vanligtvis inom tre arbetsdagar fr(cid:229)n det att de antagits. De vetenskapliga kommittØernas alla yttranden sedan denna tidpunkt finns tillg(cid:228)ngliga p(cid:229) kommissionens Europa-server. (http://www. europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/index_en. html). (1) EGT L 52, 4. 3. 1993. (2) EGT L 237, 28. 8. 1997. (3) KOM(2000) 6, slutlig. (2001/C 46 E/154) SKRIFTLIG FR¯GA E-1154/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. De nuvarande f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r anpassning av lagstiftningen till den tekniska och vetenskapliga utveck- lingen (cid:228)r inte alltid adekvata (stycke 82-83). De (cid:228)r ofta omst(cid:228)ndliga, olika kommittØer deltar i arbetet, olika modeller g(cid:228)ller och resurserna (cid:228)r knappa och splittrade. Det beh(cid:246)vs en b(cid:228)ttre samordning f(cid:246)r att det skall kunna garanteras att fr(cid:229)gor i anslutning till livsmedels- s(cid:228)kerheten behandlas adekvat. Detta kan ske genom att det anv(cid:228)nds ett enda r(cid:228)ttsligt f(cid:246)rfarande f(cid:246)r avsedd lagstiftning, ett enda hanteringsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r antagandet av enskilda beslut och ett krishanteringsf(cid:246)rfa- rande f(cid:246)r alla akuta fall avseende livsmedelss(cid:228)kerhet. Avser kommissionen att koncentrera ansvaret f(cid:246)r lagstiftningen, hanteringsf(cid:246)rfarandet och krishanterings- f(cid:246)rfarandet till generaldirektoratet f(cid:246)r folkh(cid:228)lsa och konsumentskydd, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt (cid:229)stadkomma en b(cid:228)ttre samordning i fr(cid:229)gor som har med livsmedelss(cid:228)kerhet att g(cid:246)ra? Om inte: varf(cid:246)r tar kommissionen avst(cid:229)nd fr(cid:229)n att befogenheterna i livsmedelss(cid:228)kerhetsfr(cid:229)gor skulle koncentreras p(cid:229) detta generaldirektorat? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: a) hur och inom vilken tidsrymd avser kommissionen att genomf(cid:246)ra en s(cid:229)dan koncentra- tion och b) hur kommer befogenhetsf(cid:246)rdelningen mellan kommissionen och medlemsstaterna att f(cid:246)r(cid:228)ndras av det nyligen fattade beslutet om kommittØf(cid:246)rfarandet? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 juni 2000) I oktober 1999 och mars 2000 omstrukturerade kommissionen sina avdelningar i tv(cid:229) steg f(cid:246)r att sammanf(cid:246)ra all kompetens n(cid:228)r det g(cid:228)ller livsmedelss(cid:228)kerhet i ett enda generaldirektorat. Generaldirekt- oratet f(cid:246)r h(cid:228)lsa och konsumentskydd ansvarar nu f(cid:246)r alla fr(cid:229)gor om s(cid:228)kerhet i produktionskedjan f(cid:246)r livsmedel som omfattar alla sektorer fr(cid:229)n ax till limpa. Genom r(cid:229)dets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de f(cid:246)rfaranden som skall till(cid:228)mpas vid ut(cid:246)vandet av kommissionens genomf(cid:246)randebefogenheter (1), s. k. kommittØf(cid:246)rfarande, har vissa aspekter p(cid:229) antagandef(cid:246)randet f(cid:246)r fattade beslut (cid:228)ndrats genom delegation av befogenheter. Kompetensf(cid:246)rdelningen mellan kommissionen och medlemsstaterna har inte (cid:228)ndrats genom beslutet. (1) EGT L 184, 17. 7. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1150/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
drafting of EU law
food safety
genetically modified organism
labelling
market approval

text: 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/85 2. Mihin toimiin komissio ryhtyy nopeuttaakseen torjunta-aineiden hyv(cid:228)ksymismenettelyj(cid:228), kun otetaan huomioon jatkuva vaarallisten torjunta-aineiden k(cid:228)ytt(cid:246), vaikka uudempia ja mahdollisesti turvallisempia aineita on jo saatavissa? (2001/C 53 E/108) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1150/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull. ). Luvussa 4 k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvalli- suutta koskevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Uuselintarvikkeiden markkinoille saattamista koskevaa lupamenettely(cid:228) on komission mielest(cid:228) selkiytett(cid:228)v(cid:228) ja teht(cid:228)v(cid:228) avoimemmaksi. Niist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksist(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)t poikkeukset on otettava tarkastelun kohteeksi. Komissio aikoo antaa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoasetuksen uuselintarvikeasetuksessa s(cid:228)(cid:228)dettyjen menettelyiden selkiyt- t(cid:228)miseksi. Komissio aikoo my(cid:246)s tehd(cid:228) ehdotuksen kyseisen asetuksen parantamiseksi ja sen yhdenmukais- tamiseksi direktiivin 90/220/ETY tarkistetun s(cid:228)(cid:228)ntelykehyksen kanssa. Lis(cid:228)ksi uuselintarvikkeiden pakkaus- merkint(cid:246)j(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) ja yhdenmukaistettava. 1. Miten komissio aikoo muuttaa uuselintarvikkeita koskevaa lupamenettely(cid:228)? 2. Laajeneeko asetuksen soveltamisala muihin tuotteisiin? Jos laajenee, mist(cid:228) tuotteista on kyse? 3. Mik(cid:228) on elintarvikeviranomaisen osa uuselintarvikkeiden arvioinnissa? Onko geneettisesti muunnetuista organismeista l(cid:228)ht(cid:246)isin olevat identtiset ainesosat tulevaisuudessa 4. varustettava erityisell(cid:228) merkinn(cid:228)ll(cid:228)? (2001/C 53 E/109) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1151/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull. ). Luvussa 4 k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvalli- suutta koskevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Elintarvikelis(cid:228)aineita ja aromeja koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) on komission mukaan muutettava useasta kohdasta. Ensinn(cid:228)kin komissio haluaa valtuudet pit(cid:228)(cid:228) yll(cid:228) luetteloa elintarvikkeiden sallituista lis(cid:228)aineista EU:ssa. Entsyymien asema on selkeydett(cid:228)v(cid:228). Toiseksi on v(cid:228)ri- ja makeutusaineiden ja muiden lis(cid:228)aineiden luettelot p(cid:228)ivitett(cid:228)v(cid:228). Kolmanneksi on v(cid:228)ri- ja makeutusaineiden ja muiden lis(cid:228)aineiden puhtausvaatimuksia muu- tettava. Uusraaka-aineista tehdyille elintarvikelis(cid:228)aineille on vahvistettava asianmukaiset puhtausvaatimukset. Komissio aikoo julkaista raportin elintarvikelis(cid:228)aineidne saannista. On hankittava uutta tietoa aromiaineissa luonnostaan olevien aineiden toksikologisista vaikutuksista. Komissio aikoo saada aromiaineiden luettelon ajan tasalle, kehitt(cid:228)(cid:228) ohjelman niiden arvioimiseksi ja laatia aromiaineissa sallittujen lis(cid:228)aineiden luettelon. 1. Miksi komissio ei halua en(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yhteisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)smenettely(cid:228) v(cid:228)ri- ja makeutusaineiden ja muiden lis(cid:228)aineiden kohdalla? Eik(cid:246) se siten riko Euroopan parlamentin demokraattista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)soikeutta? 2. Miss(cid:228) mieless(cid:228) komissio haluaa muuttaa entsyymien asemaa? 3. Muutetaanko sallittuja lis(cid:228)aineita koskevia vaatimuksia? Haluaako komissio vahvistaa uusraaka-ai- neista tehdyille lis(cid:228)aineille eri puhtausvaatimukset?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1109/00 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission. Höhe und Grundlagen für die Zahlung von Beihilfen für die Pferdezucht in den Mitgliedstaaten.

eurovoc_concepts:
EU financing
competence of the Member States
equidae

text: 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/75 (2001/C 53 E/090) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1107/00 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission Betrifft: Chancengleichheit in den beitrittswilligen Staaten (11. April 2000) Wie will die Kommission sicherstellen, da(cid:223) die EU-Richtlinien (cid:252)ber die Chancengleichheit f(cid:252)r Frauen von allen beitrittswilligen Staaten uneingeschr(cid:228)nkt angewendet und durchgesetzt werden? Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (18. Mai 2000) Die Erweiterung der Union setzt voraus, da(cid:223) jedes Bewerberland die Kriterien von Kopenhagen im politischen und wirtschaftlichen Bereich sowie im Zusammenhang mit dem gemeinschaftlichen Besitzstand erf(cid:252)llt. Hinsichtlich des letzteren Kriteriums sind die Bewerberl(cid:228)nder verpflichtet, ihre nationalen Rechtsvor- schriften bis zu ihrem Beitritt zur Union vollst(cid:228)ndig mit dem gemeinschaftlichen Besitzstand in Einklang zu bringen. Dies gilt nat(cid:252)rlich auch f(cid:252)r die Richtlinien der Gemeinschaft (cid:252)ber die Chancengleichheit f(cid:252)r Frauen. In diesem Zusammenhang (cid:252)berwacht die Kommission nicht nur die Anpassung der nationalen Rechtsvor- schriften an den gemeinschaftlichen Besitzstand ganz genau, sondern mi(cid:223)t auch der tats(cid:228)chlichen Umset- zung und Durchsetzung des gemeinschaftlichen Besitzstandes in den Bewerberl(cid:228)ndern besondere Bedeu- tung bei. Die Kommission evaluiert j(cid:228)hrlich die erreichten Fortschritte in ihren Regelm(cid:228)(cid:223)igen Berichten. Sie wird die Angelegenheit auch weiterhin mit gro(cid:223)er Aufmerksamkeit verfolgen und die Ergebnisse in ihren n(cid:228)chsten regelm(cid:228)(cid:223)igen Bericht aufnehmen. (2001/C 53 E/091) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1109/00 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: H(cid:246)he und Grundlagen f(cid:252)r die Zahlung von Beihilfen f(cid:252)r die Pferdezucht in den Mitgliedstaaten In den Ostseeanrainerstaaten sind sehr lange sehr viele Warmbl(cid:252)ter gez(cid:252)chtet worden. In Finnland hat es beispielsweise (cid:252)ber 400 Jahre Warmbl(cid:252)ter gegeben und der Z(cid:252)chterverband f(cid:252)r Warmbl(cid:252)ter besteht auch bereits seit (cid:252)ber 75 Jahre. Als Rasse der Warmbl(cid:252)ter ist in allen diesen Staaten die gleiche vertreten, das ostpreu(cid:223)ische Pferd (Trakehner). Daneben gibt es h(cid:228)ufig noch eine andere lokale Rasse, beispielsweise das finnische Pferd und das nordschwedische Pferd. Die Beihilfe f(cid:252)r ein Pferd betr(cid:228)gt j(cid:228)hrlich 500 FIM, w(cid:228)hrend die Beihilfe f(cid:252)r eine einheimische Kuh doppelt so hoch ist. Aber die Bedeutung des Pferdes beispielsweise bei der Erhaltung der Kulturlandschaft und der Entwicklung einer positiven Ausstrahlung der l(cid:228)ndlichen Gebiete ist zumindest genauso gro(cid:223) wie die der Kuh, und die Kosten f(cid:252)r die normalerweise einzeln gehaltenen Pferde sind aufgrund des begrenzten Nutzens eventuell h(cid:246)her als f(cid:252)r K(cid:252)he, von denen normalerweise mehrere auf einem landwirtschaftlichen Hof gehalten werden. Deshalb bitte ich die Kommission, folgendes zu erl(cid:228)utern: (cid:129) Trifft es zu, da(cid:223) die EU f(cid:252)r einheimische Pferde in einigen Ostseeanrainerstaaten Beihilfen zu anderen Konditionen zahlt oder beabsichtigt zu zahlen, obwohl die Verh(cid:228)ltnisse, die Rassen und die Geschichte sich sehr (cid:228)hneln? (cid:129) Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) in einigen Mitgliedstaaten die Zucht von Warmbl(cid:252)tern beispielsweise f(cid:252)r die Pflege von Kulturlandschaften weniger gef(cid:246)rdert werden soll? (cid:129) Auf welche Voraussetzungen basiert die Entscheidung (cid:252)ber die Grundlage und die Bedingungen f(cid:252)r den Erhalt einer solchen Beihilfe? C 53 E/76 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 (cid:129) Beabsichtigt die Kommission die H(cid:246)he der Beihilfen beispielsweise im Vergleich gegen(cid:252)ber Beihilfen f(cid:252)r K(cid:252)he zu (cid:252)berpr(cid:252)fen? (cid:129) Wenn noch keine Entscheidungen getroffen worden sind, nach welchem Zeitplan sollen gegebenenfalls Entscheidungen getroffen werden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (22. Mai 2000) Gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EG) Nr. 1257/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 (cid:252)ber die F(cid:246)rderung der Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums durch den Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft (EAGFL) (1) kann insbesondere im Rahmen der Umweltma(cid:223)nahmen f(cid:252)r die Landwirtschaft zur F(cid:246)rderung der genetischen Vielfalt eine Finanzhilfe der Gemeinschaft gew(cid:228)hrt werden. Die Mitglied- staaten entscheiden je nach (cid:246)rtlichen Gegebenheiten und den von ihnen gesetzten Priorit(cid:228)ten dar(cid:252)ber, ob sie diese M(cid:246)glichkeit in Anspruch nehmen wollen. Was die F(cid:246)rderh(cid:246)he anbelangt, so bestimmen Mitgliedstaaten, wie es f(cid:252)r Agrarumweltma(cid:223)nahmen generell (cid:252)blich ist, (cid:132)anhand objektiver Kriterien die Notwendigkeit eines Anreizes(cid:147) (Artikel 18 der Verordnung (EG) Nr. 1750/1999 der Kommission vom 23. Juli 1999 mit Durchf(cid:252)hrungsvorschriften zur Verordnung Nr. 1257/1999 des Rates (2)). Auf dieser Grundlage haben die finnischen Beh(cid:246)rden unter Angabe der betreffenden Best(cid:228)nde und der in Aussicht genommenen Betr(cid:228)ge verschiedene lokale Tierrassen (Pferde, K(cid:252)he, Schafe usw. ) f(cid:252)r eine F(cid:246)rderung vorgeschlagen. Die Kommission pr(cid:252)ft z. Z. das von Finnland vorgelegte Programm und wird nach dem Verfahren des Artikels 50 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (3) so bald wie m(cid:246)glich eine Entscheidung treffen. (1) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2) ABl. L 214 vom 13. 8. 1999. (3) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/092) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1113/00 von Lord Inglewood (PPE-DE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Erweiterte Geltung des britischen Mehrwertsteuergesetzes von 1994 H(cid:228)tte die Europ(cid:228)ische Kommission etwas dagegen einzuwenden, da(cid:223) Paragraph 33 des britischen Mehr- wertsteuergesetzes von 1994 auf staatlich unterhaltene Museen und Galerien angewendet wird, deren Kuratoren von der britischen Regierung ernannt werden? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (19. Mai 2000) Mit Paragraph 33 des britischen Mehrwertsteuergesetzes von 1994 wurde eine Erstattungsregelung eingef(cid:252)hrt, derzufolge Mehrwertsteuer-Vorbelastungen, deren R(cid:252)ckforderung im Rahmen des (cid:252)blichen Mehrwertsteuerverfahrens nicht m(cid:246)glich ist, bestimmten Gebietsk(cid:246)rperschaften und Beh(cid:246)rden erstattet werden. Diese Erstattungsregelung stellt eine finanzielle Regelung zwischen verschiedenen (cid:246)ffentlichen Einrichtungen dar, die dem gemeinsamen europ(cid:228)ischen Mehrwertsteuersystem nicht entgegenstehen und als eine Art Subvention betrachtet werden k(cid:246)nnten, die bestimmten Gebietsk(cid:246)rperschaften und Beh(cid:246)rden gew(cid:228)hrt wird. Die Entscheidung, welche dieser Einrichtungen in den Anwendungsbereich des Paragraphen 33 des britischen Mehrwertsteuergesetzes von 1994 aufgenommen werden k(cid:246)nnen, f(cid:228)llt ausschlie(cid:223)lich in den nationalstaatlichen Zust(cid:228)ndigkeitsbereich und mu(cid:223) somit von den britischen Beh(cid:246)rden getroffen werden


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1154/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten.

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/135 huruvida en kommittØmedlem kan delta i arbetet. En medlem som inte kan agera oavh(cid:228)ngigt f(cid:229)r varken vara f(cid:246)redragande eller ordf(cid:246)rande eller f(cid:246)rs(cid:246)ka p(cid:229)verka kommittØns slutsatser. Intressef(cid:246)rklaringarna registreras. ˜nda sedan november 1997, n(cid:228)r kommissionens vetenskapliga kommittØer omorganiserades under gemensam intern ledning, har kommittØernas yttranden varit tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r allm(cid:228)nheten p(cid:229) Internet, vanligtvis inom tre arbetsdagar fr(cid:229)n det att de antagits. De vetenskapliga kommittØernas alla yttranden sedan denna tidpunkt finns tillg(cid:228)ngliga p(cid:229) kommissionens Europa-server. (http://www. europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/index_en. html). (1) EGT L 52, 4. 3. 1993. (2) EGT L 237, 28. 8. 1997. (3) KOM(2000) 6, slutlig. (2001/C 46 E/154) SKRIFTLIG FR¯GA E-1154/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. De nuvarande f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r anpassning av lagstiftningen till den tekniska och vetenskapliga utveck- lingen (cid:228)r inte alltid adekvata (stycke 82-83). De (cid:228)r ofta omst(cid:228)ndliga, olika kommittØer deltar i arbetet, olika modeller g(cid:228)ller och resurserna (cid:228)r knappa och splittrade. Det beh(cid:246)vs en b(cid:228)ttre samordning f(cid:246)r att det skall kunna garanteras att fr(cid:229)gor i anslutning till livsmedels- s(cid:228)kerheten behandlas adekvat. Detta kan ske genom att det anv(cid:228)nds ett enda r(cid:228)ttsligt f(cid:246)rfarande f(cid:246)r avsedd lagstiftning, ett enda hanteringsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r antagandet av enskilda beslut och ett krishanteringsf(cid:246)rfa- rande f(cid:246)r alla akuta fall avseende livsmedelss(cid:228)kerhet. Avser kommissionen att koncentrera ansvaret f(cid:246)r lagstiftningen, hanteringsf(cid:246)rfarandet och krishanterings- f(cid:246)rfarandet till generaldirektoratet f(cid:246)r folkh(cid:228)lsa och konsumentskydd, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt (cid:229)stadkomma en b(cid:228)ttre samordning i fr(cid:229)gor som har med livsmedelss(cid:228)kerhet att g(cid:246)ra? Om inte: varf(cid:246)r tar kommissionen avst(cid:229)nd fr(cid:229)n att befogenheterna i livsmedelss(cid:228)kerhetsfr(cid:229)gor skulle koncentreras p(cid:229) detta generaldirektorat? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: a) hur och inom vilken tidsrymd avser kommissionen att genomf(cid:246)ra en s(cid:229)dan koncentra- tion och b) hur kommer befogenhetsf(cid:246)rdelningen mellan kommissionen och medlemsstaterna att f(cid:246)r(cid:228)ndras av det nyligen fattade beslutet om kommittØf(cid:246)rfarandet? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 juni 2000) I oktober 1999 och mars 2000 omstrukturerade kommissionen sina avdelningar i tv(cid:229) steg f(cid:246)r att sammanf(cid:246)ra all kompetens n(cid:228)r det g(cid:228)ller livsmedelss(cid:228)kerhet i ett enda generaldirektorat. Generaldirekt- oratet f(cid:246)r h(cid:228)lsa och konsumentskydd ansvarar nu f(cid:246)r alla fr(cid:229)gor om s(cid:228)kerhet i produktionskedjan f(cid:246)r livsmedel som omfattar alla sektorer fr(cid:229)n ax till limpa. Genom r(cid:229)dets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de f(cid:246)rfaranden som skall till(cid:228)mpas vid ut(cid:246)vandet av kommissionens genomf(cid:246)randebefogenheter (1), s. k. kommittØf(cid:246)rfarande, har vissa aspekter p(cid:229) antagandef(cid:246)randet f(cid:246)r fattade beslut (cid:228)ndrats genom delegation av befogenheter. Kompetensf(cid:246)rdelningen mellan kommissionen och medlemsstaterna har inte (cid:228)ndrats genom beslutet. (1) EGT L 184, 17. 7. 1999


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1130/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. Witboek inzake voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
principle of subsidiarity

text: 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/129 (2001/C 46 E/142) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1130/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (11 april 2000) Betreft: Witboek inzake voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit In januari 2000 verscheen het Witboek inzake voedselveiligheid (COM(1999) 719 def. ). Hoofdstuk 4 behandelt de oprichting van een Europese Voedselautoriteit (EVA). Hoofdstuk 5 gaat in op de wetgeving inzake voedselveiligheid. De Autoriteit wordt verantwoordelijk voor wetenschappelijk advies en moet de positie verwerven van een zichtbaar gewaardeerd referentiepunt. Zij moet beschikbaar zijn om consumenten informatie te geven over ontwikkelingen inzake voedselveiligheid. Tot slot moet de Autoriteit nauw samenwerken met nationale instanties en daarmee een netwerk creºren. 1. Hoe zal de samenwerking inzake informatieverstrekking aan consumenten tussen de Autoriteit en de nationale voorlichtingsinstanties verlopen? Zullen de Autoriteit en de instellingen duidelijk afgelijnde bevoegdheden krijgen conform het subsidiariteitsbeginsel? 2. Hoe zal de samenwerking inzake wetenschappelijk advies tussen de Autoriteit en de nationale voorlichtingsinstanties verlopen? Zullen de Autoriteit en de instellingen duidelijk afgelijnde bevoegdheden krijgen conform het subsidiariteitsbeginsel? (2001/C 46 E/143) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1131/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (11 april 2000) Betreft: Witboek inzake voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit In januari 2000 verscheen het Witboek inzake voedselveiligheid (COM(1999) 719 def. ). Hoofdstuk 4 behandelt de oprichting van een Europese Voedselautoriteit (EVA). Hoofdstuk 5 gaat in op de wetgeving inzake voedselveiligheid. De Commissie meent dat de Autoriteit een wettelijke status moet hebben om haar taak onafhankelijk te kunnen uitvoeren en haar impact op de bescherming van de gezondheid van de consument te maxima- liseren, evenals een onafhankelijke positie ten opzichte van de EU-instellingen. Geeft de beoogde onafhankelijke positie de Autoriteit de bevoegdheid om de Commisie uitleg te vragen over beleidsbeslissingen waarbij advies van de Autoriteit een rol speelde? Zo neen, waarom acht de Commissie het niet nodig dat de Autoriteit uitleg kan vragen naar de opvolging en/of uitvoering van haar adviezen? (2001/C 46 E/144) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1132/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (11 april 2000) Betreft: Witboek inzake voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit In januari 2000 verscheen het Witboek inzake voedselveiligheid (COM(1999) 719 def. ). Hoofdstuk 4 behandelt de oprichting van een Europese Voedselautoriteit (EVA). Hoofdstuk 5 gaat in op de wetgeving inzake voedselveiligheid. De Commissie sluit een uitbreiding van de bevoegdheden van de Autoriteit in de toekomst niet uit (onderdeel 40). 1. Welke nieuwe bevoegdheden heeft de Commissie op het oog? 2. Op welke termijn zal deze bevoegdheidsuitbreiding worden uitgevoerd?


title: Verordnung (EG) Nr. 747/2000 der Kommission vom 11. April 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 12. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 90/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 747/2000 DER KOMMISSION vom 11. April 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der der Kommission festzulegenden, pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in zur Bestimmung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 12. April 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 11. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. L 90/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 12. 4. 2000 zu der Verordnung der Kommission vom 11. April 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 052 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 804 999 388 400 512 528 720 999 121,5 123,3 190,1 145,0 136,4 140,6 146,6 141,2 77,8 67,1 72,4 67,1 36,5 46,7 33,7 50,4 46,9 35,3 52,3 79,3 55,6 101,7 95,5 93,5 82,3 81,9 76,2 76,9 104,9 89,1 72,3 65,5 70,9 79,4 107,7 79,2 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2543/1999 der Kommission (ABl. L 307 vom 2. 12. 1999, S. 46). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1263/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Kiinan liittyminen maailman kauppajärjestöön.

text: C 53 E/114 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 2. 2001 Parlamentin j(cid:228)sen mainitsee kirjeess(cid:228)(cid:228)n Laboratoires Roche -l(cid:228)(cid:228)ketehtaan Xenical-l(cid:228)(cid:228)kkeen. Jos kyse on l(cid:228)(cid:228)kkeest(cid:228), jonka markkinoille saattamista koskeva lupa on my(cid:246)nnetty keskitetyss(cid:228) menettelyss(cid:228) (toisin sanoen luvan on my(cid:246)nt(cid:228)nyt komissio kuultuaan Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointiviraston tiedekomiteaa), komissio tarkastelee esille tullutta ongelmaa markkinoille saattamista koskevan luvan haltijan kanssa ja niiden Alankomaiden viranomaisten kanssa, jotka ovat vastuussa mainonnan valvonnasta oman maansa rajojen sis(cid:228)puolella. Markkinoille saattamista koskevan luvan haltija on todellakin vastuussa niiden l(cid:228)(cid:228)kkeiden mainonnasta, joiden markkinoille saattamiseen se on saanut luvan. ilmenee, ett(cid:228) direktiivin 92/28/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei ole noudatettu, komissio ryhtyy tarvittaviin Mik(cid:228)li toimenpiteisiin. (1) Neuvoston direktiivi 92/28/ETY, annettu 13. maaliskuuta 1992, ihmisille tarkoitettujen l(cid:228)(cid:228)kkeiden mainonnasta (EYVL L 113, 30. 4. 1992). (2001/C 53 E/144) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1260/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) ja Marie Isler BØguin (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Karhujen siirt(cid:228)minen pois Ranskan Pyreneilt(cid:228) Ranskan parlamentti p(cid:228)(cid:228)tti kuluvan vuoden maaliskuun lopulla, ett(cid:228) ruskeat karhut on siirrett(cid:228)v(cid:228) pois (Ranskan) Pyreneilt(cid:228). Vuonna 1996 Sloveniasta tuotiin Pyreneille useita ruskeita karhuja erityisesti sit(cid:228) varten, ett(cid:228) sukupuuton uhkaamaa karhukantaa voitiin vahvistaa ja elvytt(cid:228)(cid:228). Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) ruskeiden karhujen kiinni ottaminen ja palauttaminen Sloveniaan tai sijoittaminen el(cid:228)intarhoihin rikkoo luontotyyppidirektiivi(cid:228)? Jos komissio on t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228), jotta Ranskan viranomaiset eiv(cid:228)t toteuta karhujen siirt(cid:228)mist(cid:228) pois Pyreneilt(cid:228)? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (9. kes(cid:228)kuuta 2000) Parlamentin j(cid:228)sen viittaa Ranskan kansalliskokouksen ensimm(cid:228)isess(cid:228) k(cid:228)sittelyss(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n tarkistukseen. Komissio ei ole kuitenkaan saanut Ranskan viranomaisilta ilmoitusta lopullisesta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) Keski- Pyreneille uudelleen tuotujen karhujen ja niiden pentujen kiinni ottamisesta. Jos Ranska p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ryhty(cid:228) ottamaan karhuja kiinni, siin(cid:228) on noudatettava 21. maaliskuuta 1992 luonto- tyyppien ja luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta annetun elinymp(cid:228)rist(cid:246)direktiivin 92/43/ ETY (1) 16 artiklaa. Komissiolla ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n tietoa siit(cid:228), aikooko Slovenia ottaa vastaan Pyreneilt(cid:228) palautettavat karhut. Komissio toivoo, ett(cid:228) Pyreneill(cid:228) meneill(cid:228)(cid:228)n oleva LIFE-Luonto-hanke voi jatkua siten, ett(cid:228) sinne tuodut tai n(cid:228)ill(cid:228) vuorilla (niiden luontaisella levinneisyysalueella) syntyneet karhut voivat j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) sinne. (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/145) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1263/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Kiinan liittyminen maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)(cid:246)n Voisiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) budjettivaikutuksia Kiinan liittymisell(cid:228) maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)(cid:246)n toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti on, komission t(cid:228)m(cid:228)nhetkisen neuvotteluaseman perusteella, sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisesti ilmaistuna ett(cid:228) 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/115 osuutena yhteis(cid:246)n ulkoisten toimien rahoittamista varten varatuista vuotuisista talousarvion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista? T(cid:228)llaisia budjettivaikutuksia voivat olla toisaalta tullimaksuista saatavat tulot sek(cid:228) maatalousmaksut ja toisaalta arvioidut maatalouden vientituet ja muut talousarvioon vaikuttavat menot. Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Yhteis(cid:246) kohtelee Kiinaa jo nyt Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n (WTO:n) j(cid:228)senen(cid:228) siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:246)n suuntautuvassa vienniss(cid:228) Kiinaan sovelletaan suosituimmuustullikohtelun edellytt(cid:228)mi(cid:228) tulleja. Lis(cid:228)ksi Kiinan liittyminen WTO:hon ei muuta yhteis(cid:246)n omia markkinoillep(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) koskevia sitoumuksia WTO:ssa, tullit mukaan luettuina. Kiinan liittymisprosessissa WTO:hon keskustellaan Kiinan, ei nykyisten WTO:n j(cid:228)senten, tulevista sitoumuksista. Tulleista saatavien tulojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) riippuu tuontim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Jos oletetaan, ett(cid:228) Kiinan liittyminen WTO:hon lis(cid:228)(cid:228) Kiinan vienti(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:246)n, voidaan odottaa tullitulojen lis(cid:228)yst(cid:228) pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Kiina laskee jatkossa WTO:n j(cid:228)senmaista tuotavien maataloustuotteiden tulleja, yhteis(cid:246) mukaan luettuna. T(cid:228)m(cid:228) parantaa yhteis(cid:246)n tuotteiden markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn mahdollisuuksia, mutta ei muuta Uruguayn kierroksella tehtyj(cid:228) yhteis(cid:246)n vienti(cid:228) koskevia sitoumuksia. Niinp(cid:228) yhteis(cid:246)n budjettikustannusten on pysytt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) sovituissa rajoissa. (2001/C 53 E/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1266/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Microcredit k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)j(cid:228)n(cid:228) Kuinka paljon varoja komissio on kolmen viime vuoden aikana my(cid:246)nt(cid:228)nyt Microcreditille k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)miseksi teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)h(cid:246)n (mik(cid:228) sai periaatteellisen hyv(cid:228)ksynt(cid:228)ns(cid:228) huhtikuussa 1998 annetussa komission kertomuksessa (cid:148)Microfinance and Poverty Reduction(cid:148) (Mikrotalous ja k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)mi- nen)? Mill(cid:228) muilla tavoin komissio tukee k(cid:246)yhyyden poistamista kehitysyhteisty(cid:246)politiikassaan? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana komissio on my(cid:246)nt(cid:228)nyt noin 200 miljoonaa euroa pienluot- toihin eri v(cid:228)lineiden kautta (valtiosta riippumattomat j(cid:228)rjest(cid:246)t, yhteisrahoitus, maaseudun kehitt(cid:228)mishank- keet, elintarviketurva, Stabex ja tuki mikroyrityksille). K(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)minen on eurooppalaisen kehitysyhteisty(cid:246)n kaikenkattava tavoite. Sit(cid:228) koskevassa yhteis(cid:246)n politiikassa otetaan huomioon kansainv(cid:228)lisen yhteis(cid:246)n mielipide, mutta l(cid:228)hestymistapa vied(cid:228)(cid:228)n pidemm(cid:228)lle tunnustamalla eriarvoisuus kasvun ja k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)misen esteen(cid:228), ehdottamalla paluuta kasvun tulosten jakamiseen perustuvaan politiikkaan ja painottamalla kehitysstrategian poliittisia n(cid:228)k(cid:246)- kohtia. Makrotalouden tasolla uuden sukupolven rakennesopeutusohjelmiin kuuluu sosiaalisia perusteita (tervey- denhoito ja koulutus) osan varoista jakamiseksi; tarkoituksena on kannustaa asianomaisia maita pyrkim(cid:228)(cid:228)n nykyist(cid:228) parempiin tuloksiin kyseisill(cid:228) aloilla


title: PERGUNTA ESCRITA E-1141/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Livro Branco sobre a segurança dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia.

eurovoc_concepts:
amendment of a law
drafting of EU law
food safety
mutual recognition principle

text: 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/81 Os legisladores (cid:129) neste caso, os comitØs consultivos compostos por representantes dos Estados-membros (cid:129) serªo obrigados a assumir a responsabilidade no caso de as suas decisıes divergirem dos pareceres cient(cid:237)ficos? a) Em caso afirmativo, como deverÆ isso acontecer, na opiniªo da Comissªo? b) Em caso negativo, porque considera a Comissªo que nªo Ø necessÆrio os comitØs consultivos assumirem publica- mente a responsabilidade em caso de decisıes divergentes? (2001/C 53 E/098) PERGUNTA ESCRITA E-1128/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. O Livro Branco dÆ trŒs razıes para justificar o facto de o mandato da AAE nªo incluir a gestªo de riscos (ponto 33). Assume-se implicitamente que o processo de decisªo em vigor assegura um grau elevado de responsabilidade e transparŒncia (cid:129) uma constata(cid:231)ªo que nªo corresponde (cid:224) realidade. Na maioria dos Estados-membros existe um reduzido controlo democrÆtico das delibera(cid:231)ıes dos comitØs consultivos. Na maior parte dos casos, as agendas, documentos e relat(cid:243)rios das respectivas reuniıes nªo sªo disponibili- zados. Por isso, o processo de decisªo em vigor nªo Ø transparente. Tenciona a Comissªo lan(cid:231)ar iniciativas com vista a aumentar o controlo democrÆtico dos comitØs consultivos? a) Em caso afirmativo, quais? b) Em caso negativo, porque Ø a Comissªo avessa ao controlo democrÆtico dos comitØs consultivos? (2001/C 53 E/099) PERGUNTA ESCRITA E-1140/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. A legisla(cid:231)ªo existente nªo Ø coerente. A Comissªo considera que Ø necessÆria uma revisªo aprofundada da legisla(cid:231)ªo alimentar (ponto 64). Os observadores consideram que a legisla(cid:231)ªo alimentar existente surgiu principalmente em reac(cid:231)ªo ao mercado œnico. Uma revisªo da mesma deverÆ basear-se em princ(cid:237)pios uniformes. A Comissªo estÆ disposta a elaborar legisla(cid:231)ªo alimentar comunitÆria que abranja toda a cadeia alimentar? Em caso negativo, porquŒ e em que argumentos se baseia para rejeitar a elabora(cid:231)ªo de legisla(cid:231)ªo alimentar comunitÆria? Em caso afirmativo, qual Ø o prazo necessÆrio para a sua elabora(cid:231)ªo? (2001/C 53 E/100) PERGUNTA ESCRITA E-1141/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. C 53 E/82 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 Surgem propostas com vista (cid:224) cria(cid:231)ªo de um quadro geral relativamente a dom(cid:237)nios aos quais nªo sªo aplicÆveis quaisquer regras harmonizadas espec(cid:237)ficas (neste caso trata-se principalmente da questªo do reconhecimento mœtuo). Tenciona a Comissªo apresentar nova legisla(cid:231)ªo horizontal? Em caso negativo, a legisla(cid:231)ªo existente Ø suficiente para garantir o reconhecimento mœtuo de produtos, apesar dos procedimentos complexos e morosos envolvidos? (2001/C 53 E/101) PERGUNTA ESCRITA E-1142/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. Os princ(cid:237)pios relativos (cid:224) seguran(cid:231)a dos alimentos devem imperativamente ser aplicÆveis tambØm (cid:224) alimenta(cid:231)ªo animal (ponto 69). Os problemas dos œltimos anos justificam que se considere o sector da alimenta(cid:231)ªo animal como uma componente da cadeia alimentar. Importa definir com clareza as matØrias- -primas que podem ou nªo ser utilizados na produ(cid:231)ªo de alimentos para animais, incluindo os subprodutos de origem animal. (cid:201) prefer(cid:237)vel elaborar uma lista positiva das matØrias-primas autorizadas mas essa tarefa Ø complexa e morosa. A breve prazo, a actual lista negativa deve ser rapidamente completada mas a Comissªo estÆ empenhada em elaborar uma lista positiva a mØdio prazo. A legisla(cid:231)ªo comunitÆria serÆ revista, a fim de excluir da alimenta(cid:231)ªo animal os cadÆveres de animais e os materiais proibidos. S(cid:243) os materiais provenientes de animais saudÆveis serªo autorizados na alimenta(cid:231)ªo animal. O procedimento com vista (cid:224) elabora(cid:231)ªo de uma lista positiva jÆ foi iniciado? Em caso negativo, 1. quando tenciona a Comissªo iniciar esse procedimento? 2. Que procedimento segue (ou seguirÆ) a Comissªo para a elabora(cid:231)ªo dessa lista positiva? (2001/C 53 E/102) PERGUNTA ESCRITA E-1143/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. (cid:201) necessÆrio demarcar claramente as diferentes categorias de produtos utilizados na alimenta(cid:231)ªo animal para evitar zonas de sombra. DeverÆ igualmente ser proibida ou suprimida progressivamente a utiliza(cid:231)ªo de antibi(cid:243)ticos como factores de crescimento na UE, no caso de estes antibi(cid:243)ticos serem utilizados como medicamento nos seres humanos e nos animais. Os antibi(cid:243)ticos nªo utilizados para fins terapŒuticos nos seres humanos e nos animais podem, ao 1. contrÆrio dos outros antibi(cid:243)ticos, ser utilizados na alimenta(cid:231)ªo animal? Tenciona a Comissªo proceder a (ou encomendar) estudos complementares sobre os riscos da 2. utiliza(cid:231)ªo de antibi(cid:243)ticos na alimenta(cid:231)ªo animal? 3. Tenciona a Comissªo empenhar-se a n(cid:237)vel internacional na harmoniza(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo relativa aos antibi(cid:243)ticos, tendo em conta os efeitos de distor(cid:231)ªo da concorrŒncia da(cid:237) decorrentes? Em caso negativo, que pol(cid:237)tica tenciona seguir a Comissªo quando os produtores europeus se ressentirem dos preju(cid:237)zos devidos ao facto de nªo poderem utilizar determinados meios?