title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1266/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Mikrokredit som ett medel för fattigdomsbekämpning.

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/115 fr(cid:229)n tulltaxor och jordbruksavgifter (cid:229) ena sidan och utgifter, inklusive prognoser f(cid:246)r exportbidrag inom jordbruket och andra relevanta konsekvenser f(cid:246)r budgetutgifterna (cid:229) andra sidan, b(cid:229)de vad betr(cid:228)ffar volymer och som en andel av (cid:229)rliga budgetanslag som avsatts till finansieringen av gemenskapens yttre (cid:229)tg(cid:228)rder? Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 maj 2000) Gemenskapen behandlar redan Kina som medlem av V(cid:228)rldshandelsorganisationen (WTO) s(cid:229)tillvida som landet omfattas av tullsatser f(cid:246)r mest gynnad nation vid export till gemenskapen. Vidare kommer Kinas anslutning till WTO inte att f(cid:246)r(cid:228)ndra gemenskapens egna (cid:229)taganden i denna organisation n(cid:228)r det g(cid:228)ller marknadstilltr(cid:228)de, inbegripet tullsatser. Kinas anslutning till WTO (cid:228)r en f(cid:246)rhandling som ber(cid:246)r Kinas (cid:129) inte nuvarande WTO-medlemmars (cid:129) framtida (cid:229)taganden. Niv(cid:229)erna p(cid:229) tullint(cid:228)kterna kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att best(cid:228)mmas av niv(cid:229)n p(cid:229) importen. Under antagande att Kinas anslutning till WTO kommer att (cid:246)ka landets export till gemenskapen, (cid:228)r en (cid:246)kning i tullint(cid:228)kterna att v(cid:228)nta p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. Kina kommer att s(cid:228)nka tullsatserna p(cid:229) import av jordbruksprodukter fr(cid:229)n alla WTO-medlemmar, inbegripet gemenskapen. Detta kommer att f(cid:246)rb(cid:228)ttra m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r gemenskapens produkter att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till den kinesiska marknaden men det kommer inte att f(cid:246)r(cid:228)ndra gemenskapens export(cid:229)taganden inom ramen f(cid:246)r Uruguayrundan. F(cid:246)ljaktligen m(cid:229)ste gemenskapens budgetutgifter h(cid:229)lla sig inom de gjorda budgetanslagen. (2001/C 53 E/146) SKRIFTLIG FR¯GA E-1266/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen ˜mne: Mikrokredit som ett medel f(cid:246)r fattigdomsbek(cid:228)mpning (19 april 2000) Vilka medel har kommissionen under de senaste tre (cid:229)ren anslagit f(cid:246)r att (cid:246)ka utnyttjandet av mikrokredit som ett medel f(cid:246)r fattigdomsbek(cid:228)mpning (vilket man i princip gav st(cid:246)d till i kommissionens rapport fr(cid:229)n april 1998 om mikrofinansiering och fattigdomsbek(cid:228)mpning)? P(cid:229) vilka andra s(cid:228)tt ger kommissionen st(cid:246)d till fattigdomsbek(cid:228)mpningen inom ramen f(cid:246)r sin utvecklings- och samarbetspolitik? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 maj 2000) Under de senaste tre (cid:229)ren har kommissionen anslagit ungef(cid:228)r 200 miljoner euro till program f(cid:246)r mikrokrediter genom olika instrument f(cid:246)r landsbygdsutveckling, livsmedelsf(cid:246)rs(cid:246)rjning, Stabex, st(cid:246)d till mikrof(cid:246)retag). (medfinansiering med icke-statliga organisationer, projekt Fattigdomsbek(cid:228)mpning (cid:228)r den (cid:246)vergripande m(cid:229)ls(cid:228)ttningen f(cid:246)r det europeiska utvecklingssamarbetet. Gemenskapspolitiken speglar i detta avseende den allm(cid:228)nna internationella uppfattningen, men g(cid:229)r ett steg l(cid:228)ngre genom att betrakta oj(cid:228)mlikhet som ett hinder f(cid:246)r tillv(cid:228)xt och fattigdomsbek(cid:228)mpning, genom att f(cid:246)rorda en (cid:229)terg(cid:229)ng till en tillv(cid:228)xtpolitik kombinerad med tillv(cid:228)xtf(cid:246)rdelning och genom att l(cid:228)gga tonvikten p(cid:229) politiska aspekter i utvecklingsstrategin. P(cid:229) makroekonomisk niv(cid:229) inneh(cid:229)ller de (cid:148)nya generationens(cid:148) strukturanpassningsprogram sociala indikatorer (f(cid:246)r h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd, utbildning), som ligger till grund f(cid:246)r tilldelningen av en del av anslagen, i syfte att uppmuntra de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna att (cid:229)stadkomma b(cid:228)ttre resultat p(cid:229) dessa omr(cid:229)den. C 53 E/116 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Inom ramen f(cid:246)r LomØkonventionen framh(cid:229)lls i den (cid:229)ttonde Europeiska utvecklingsfonden (EUF)och de nationella v(cid:228)gledande programmen att fattigdomsbek(cid:228)mpning utg(cid:246)r ett viktigt m(cid:229)l f(cid:246)r utvecklingssamar- betet. I m(cid:229)nga afrikanska l(cid:228)nder kommer detta till uttryck i valet av prioriterade sektorer, t. ex. livsmedelsf(cid:246)rs(cid:246)rj- ning, landsbygdsutveckling eller sociala sektorer. I sm(cid:229) (cid:246)stater under utveckling planeras t. ex. ofta s(cid:228)rskilda program f(cid:246)r fattigdomsbek(cid:228)mpning. De totala anslagen till grundl(cid:228)ggande sociala tj(cid:228)nster (som h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd, utbildning) har stigit mycket kraftigt. I det partnerskapsavtal som nyligen ing(cid:229)tts mellan gemenskapen och staterna i Afrika, V(cid:228)stindien och Stillahavsomr(cid:229)det f(cid:246)reskrivs ett integrerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r fattigdomsbek(cid:228)mpning med st(cid:246)d till till- v(cid:228)xtfaktorer, (cid:229) ena sidan, och st(cid:246)d till omf(cid:246)rdelning och socialpolitik, (cid:229) andra sidan. St(cid:246)det till social- politiken g(cid:228)ller i f(cid:246)rsta hand tillg(cid:229)ng till alla grundl(cid:228)ggande sociala tj(cid:228)nster och ett socialt trygghetssystem, som ger ett st(cid:246)rre skydd till de mest utsatta grupperna i samh(cid:228)llet. (2001/C 53 E/147) SKRIFTLIG FR¯GA E-1267/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) till kommissionen ˜mne: Strukturfondsmedel till den autonoma regionen Valencia (19 april 2000) Kan kommissionen mot bakgrund av de kriterier som fastst(cid:228)lldes vid toppm(cid:246)tet i Berlin ange hur stora belopp som kommer att tilldelas den autonoma regionen Valencia fr(cid:229)n strukturfonderna f(cid:246)r perioden 2000? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 2000) Det (cid:228)r om(cid:246)jligt att idag p(cid:229) ett exakt s(cid:228)tt uppskatta summan av anslagen fr(cid:229)n strukturfonderna som den autonoma regionen Valencia kommer att utnyttja under perioden 2000(cid:141)2006. De insatser som faller under m(cid:229)l 1 i Spanien (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingar med de spanska myndigheterna. F(cid:246)r (cid:246)vrigt kan kommissionen inte p(cid:229) detta stadium bed(cid:246)ma de belopp som kommer att tilldelas regionen i fr(cid:229)ga f(cid:246)r gemenskapsinitiativen Interreg, Urban, Equal och Leader. N(cid:228)r det g(cid:228)ller m(cid:229)l 1 har kommissionen till varje medlemsstat (cid:246)verl(cid:228)mnat ett f(cid:246)rslag till f(cid:246)rdelning mellan de olika st(cid:246)dber(cid:228)ttigade regionerna i medlemsstaten samt tillg(cid:228)ngliga anslag f(cid:246)r m(cid:229)let. F(cid:246)rslaget bygger p(cid:229) den metod som kommissionen har anv(cid:228)nt f(cid:246)r att f(cid:246)rdela anslagen till m(cid:229)l 1 mellan medlemsstaterna. Kommissionen har s(cid:228)nt en kopia av det f(cid:246)rslag som ber(cid:246)r Spanien direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. Man m(cid:229)ste (cid:228)nd(cid:229) understryka att det handlar om ett f(cid:246)rslag som inte (cid:228)r utt(cid:246)mmande. Den definitiva f(cid:246)rdelningen kommer att g(cid:246)ras efter ett gemensamt beslut mellan medlemsstaten och kommissionen i samband med godk(cid:228)nnandet av gemenskapsst(cid:246)dramen. (2001/C 53 E/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-1269/00 fr(cid:229)n Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen (19 april 2000) ˜mne: Nytt f(cid:246)rslag till gemenskapsf(cid:246)rordning om ett system f(cid:246)r att fr(cid:228)mja jordbruksprodukter Gemenskapen deltar i finansieringen av flera program som syftar till att fr(cid:228)mja vissa jordbruksprodukter, bland annat olivolja, (cid:228)pplen och citrusfrukter eller russin


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1260/00 af Alexander de Roo (Verts/ALE) og Marie Isler Béguin (Verts/ALE) til Kommissionen. Bjørne i de franske Pyrenæer.

eurovoc_concepts:
France
Midi-Pyrenées
infringement of EU law
wild mammal

formats: html pdf print

text: C 53 E/114 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det konkrete eksempel med l(cid:230)gemidlet Xenical fra Roche-laboratorierne, vil Kommis- sionen, da der her er tale om et l(cid:230)gemiddel, hvis markedsfłring er blevet godkendt efter den centraliserede procedure, d. v. s. af Kommissionen efter udtalelse fra den videnskabelige komitØ under Det Europ(cid:230)iske Agentur for L(cid:230)gemiddelvurdering, undersłge det rejste problem n(cid:230)rmere sammen med indehaveren af markedsfłringstilladelsen og de nederlandske myndigheder, der har til opgave at kontrollere al reklame p(cid:229) Indehaveren af markedsfłringstilladelsen er ansvarlig for al reklame for de det nationale territorium. l(cid:230)gemidler, det p(cid:229)g(cid:230)ldende firma har f(cid:229)et tilladelse til at forhandle. Skulle det herunder vise sig, at bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 92/28/E(cid:216)F ikke er blevet overholdt, vil Kommissionen tr(cid:230)ffe de nłdvendige forholdsregler. (1) R(cid:229)dets direktiv 92/28/E(cid:216)F af 13. marts 1992 om reklame for humanmedicinske l(cid:230)gemidler, EFT L 113 af 30. 4. 1992. (2001/C 53 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1260/00 af Alexander de Roo (Verts/ALE) og Marie Isler BØguin (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Bjłrne i de franske Pyren(cid:230)er I slutningen af marts vedtog det franske parlament, at de brune bjłrne i (de franske) Pyren(cid:230)er(ne) skal flyttes. I 1996 blev der udsat et antal brune bjłrne, som var specielt importeret fra Slovenien for at styrke den udryddelsestruede bestand af brune bjłrne i Pyren(cid:230)erne og at tilfłre den nyt blod. Deler Kommissionen den opfattelse, at indfangelse af disse brune bjłrne og genanbringelsen i Slovenien eller anbringelse i zoologiske haver er i strid med habitatdirektivet? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at bev(cid:230)ge de franske myndigheder til at opgive denne tvungne flytning af bjłrne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne Margot Wallstr(cid:246)m (9. juni 2000) Det (cid:230)rede medlem henviser her til en (cid:230)ndring, som er vedtaget efter fłrstebehandlingen i den franske nationalforsamling. Til dato har Kommissionen endnu ikke f(cid:229)et underretning om nogen endelig afgłrelse fra de franske myndigheder om indfangning af de bjłrne, der er blevet genindfłrt i de centrale Pyren(cid:230)er, eller disses unger. Selv om de franske myndigheder skulle beslutte sig for at indlede denne indfangning, skal de stadig overholde artikel 16 i R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1), det s(cid:229)kaldte habitat-direktiv. Kommissionen er desuden heller ikke underrettet om, at man fra slovensk side skulle have til hensigt at tage imod de bjłrne, der tilbagesendes fra Pyren(cid:230)erne. Det er Kommissionens h(cid:229)b, at det igangv(cid:230)rende LIFE-Nature-projekt i Pyren(cid:230)erne vil kunne viderefłres p(cid:229) grundlag af de bjłrne, der enten er genindfłrt til eller som er fłdt i disse bjerge, p(cid:229) grundlag af deres nuv(cid:230)rende udbredelsesomr(cid:229)de med en naturlig fordeling. (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1263/00 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Kinas medlemskab af WTO Vil Kommissionen p(cid:229) grundlag af sin nuv(cid:230)rende forhandlingsposition oplyse, hvilke budgetm(cid:230)ssige fłlger form af toldindt(cid:230)gter og landbrugsafgifter p(cid:229) den ene side og udgifter, herunder fremskrivninger i


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1368/00 von Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) an die Kommission. Angemessene Berücksichtigung des Europäischen Ziels: Chancengleichheit für Männer und Frauen in der Programmplanung für Ziel-1 Bundesrepublik Deutschland.

eurovoc_concepts:
Germany
eligibility criteria
equal treatment
less-favoured region

text: C 89 E/32 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 3. 2001 in landen verarbeitet werden kann. Derzeit ist eine grenz(cid:252)berschreitende Verarbeitung von Abf(cid:228)llen, diesem Fall die Verbrennung von Unternehmensabf(cid:228)llen aus Limburg im deutschen Eschweiler-Weisweiler, im Rahmen der niederl(cid:228)ndischen Rechtsvorschriften nur mit sehr gro(cid:223)en Einschr(cid:228)nkungen zul(cid:228)ssig. Die Ausfuhr von Abf(cid:228)llen zur zweckm(cid:228)(cid:223)igen Verwendung ist allerdings zul(cid:228)ssig, sofern der Umfang der zweckm(cid:228)(cid:223)igen Verwendung im Ausland ebenso gro(cid:223) oder gr(cid:246)(cid:223)er ist als in den Niederlanden. Ist der Kommission die Untersuchung (cid:252)ber (cid:132)juristische Aspekte der grenz(cid:252)berschreitenden Verarbeitung von Abf(cid:228)llen(cid:147) bekannt, die im Auftrag der Industrie- und Handelskammer der S(cid:252)d-Niederlande und von der Universit(cid:228)t Maastricht durchgef(cid:252)hrt wurde? Falls ja, wie steht die Europ(cid:228)ische Kommission zu den Schlu(cid:223)folgerungen dieser Untersuchung? Kann die Kommission mitteilen, wie die niederl(cid:228)ndische Politik bez(cid:252)glich der Ein- und Ausfuhrbeschr(cid:228)n- kungen f(cid:252)r zur Entsorgung oder Verarbeitung bestimmte Abf(cid:228)lle sich zur Gemeinschaftsverordnung zur in die und aus der Europ(cid:228)ischen (cid:220)berwachung und Kontrolle der Verbringung von Abf(cid:228)llen in der, Gemeinschaft (Verordnung 259/93/EWG (1)) verh(cid:228)lt, und zwar auch vor dem Hintergrund der europ(cid:228)i- schen Rechtsprechung (u. a. Rechtssache C-2/90 und Rechtssache C-203/96)? (1) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993, S. 1. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (9. Juni 2000) In der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 des Rates vom 1. Februar 1993 zur (cid:220)berwachung und Kontrolle der Verbringung von Abf(cid:228)llen in der, in die und aus der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft wird unterschieden zwischen der Abfallverbringung zwecks Wiederverwertung und der Verbringung zwecks Abfallbeseitigung. Die Kommission betrachtet Verbrennung mit Energier(cid:252)ckgewinnung als Verwertungsma(cid:223)nahme (R1) im Sinne des Anhangs II B der Richtlinie 75/442/EWG des Rates vom 15. Juli 1975 (1) (cid:252)ber Abf(cid:228)lle in der ge(cid:228)nderten Fassung. Verbrennung ohne Energier(cid:252)ckgewinnung gilt als Beseitigungsma(cid:223)nahme (D10) gem(cid:228)(cid:223) Anhang II A der genannten Richtlinie. Hinsichtlich der Abfallverbringung zwecks Beseitigung gestattet es Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe a Ziffer (i) der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 den Mitglied- staaten, die Verbringung von Abf(cid:228)llen allgemein oder teilweise zu verbieten oder gegen jede Verbringung Einwand zu erheben, um dem Prinzip der N(cid:228)he, dem Vorrang f(cid:252)r die Verwertung und dem Grundsatz der Entsorgungsautarkie Rechnung zu tragen. In Ermangelung solcher allgemeinen Regelungen k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten in Einzelf(cid:228)llen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b Einw(cid:228)nde gegen die Abfallverbrin- gung zwecks Beseitigung erheben. Was die Abfallverbringung zwecks Verwertung in der Gemeinschaft betrifft, k(cid:246)nnen sich die Mitgliedstaaten ihr nur von Fall zu Fall widersetzen, und nur aus den in Artikel 7 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 genannten eingeschr(cid:228)nkten Beweggr(cid:252)nden. Bei der Kommission gingen mehrere Beschwerden hinsichtlich der Umsetzung der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 durch die niederl(cid:228)ndische Regierung ein. Hierzu wurden Versto(cid:223)verfahren gegen die Niederlande eingeleitet; die Kommission pr(cid:252)ft derzeit die Antwort der niederl(cid:228)ndischen Regierung auf ihr Aufforde- rungsschreiben. Die vom Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnte Studie ist der Kommission bekannt. Sie wird derzeit im Zusammenhang mit den Versto(cid:223)verfahren gepr(cid:252)ft. (1) ABl. L 194 vom 25. 7. 1975. (2001/C 89 E/030) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1368/00 von Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Angemessene Ber(cid:252)cksichtigung des Europ(cid:228)ischen Ziels: (cid:132)Chancengleichheit f(cid:252)r M(cid:228)nner und Frauen(cid:147) in der Programmplanung f(cid:252)r Ziel-1 Bundesrepublik Deutschland 1. Trifft es zu, da(cid:223) der eingereichte Regionalplan zu dem Ziel-1-Gebiet (F(cid:252)nf-Neue-L(cid:228)nder und Berlin- Ost) das Ziel der Europ(cid:228)ischen Strukturfonds, einen Beitrag zu leisten zur (cid:132)Beseitigung der Ungleichbe- handlung von M(cid:228)nnern und Frauen sowie zur F(cid:246)rderung ihrer Gleichbehandlung(cid:147) (Artikel 1 der Verord- nung (EG) Nr. 1260/1999), verfehlt bzw. ungen(cid:252)gend ber(cid:252)cksichtigt hat? 20. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 89 E/33 2. a) Wenn ja, was ist die konkrete Kritik der Kommission, und was hat die Kommission unter- nommen, um sicherzustellen, da(cid:223) das Ziel von Artikel 1 der Strukturfondsverordnung eingehalten wird? Wurden Nachbesserungen von seiten der Kommission gefordert, und sind diese Nachbesse- rungen von der BR Deutschland eingereicht worden? b) Wie sehen die Verbesserungen zur Beseitigung der Ungleichbehandlung von M(cid:228)nnern und Frauen sowie zur F(cid:246)rderung ihrer Gleichbehandlung konkret aus, sind alle Fonds daran beteiligt, und gibt es klare Indikatoren, an denen der Erfolg evaluiert werden kann? c) Hat Deutschland sich dabei an die Vorgaben der Leitlinien zur Strukturfondsverordnung gehalten, die unter der (cid:220)berschrift (cid:132)Frauenfreundliche Ma(cid:223)nahmen(cid:147) fordern, da(cid:223) Frauen entsprechend ihrem Anteil an der Arbeitslosigkeit EU-gest(cid:252)tzte F(cid:246)rderung zugute kommen sollte? 3. Wird die Kommission den o. g. Regionalplan auch genehmigen, wenn das Erreichen des Zieles von Artikel 1 (cid:132)Beseitigung der Ungleichbehandlung von M(cid:228)nnern und Frauen(cid:147) und (cid:132)F(cid:246)rderung ihrer Gleichbe- handlung(cid:147) im Plan nicht sichergestellt wird? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (9. Juni 2000) 1. In dem von der deutschen Regierung am 5. November 1999 vorgelegten Regionalentwicklungsplan f(cid:252)r die Unterst(cid:252)tzung der Ziel-1-Regionen aus Strukturfondsmitteln ist ein erheblicher Beitrag f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Gleichstellung von Frau und Mann vorgesehen. Insofern ist die Behauptung, der eingereichte Regionalentwicklungsplan verfehle das Ziel der (cid:132)Beseitigung der Ungleichbehandlung von M(cid:228)nnern und Frauen sowie der F(cid:246)rderung ihrer Gleichbehandlung(cid:147) nicht zutreffend. Im (cid:252)brigen wirkt der Deutsche Frauenrat als Partner im Begleitausschu(cid:223) mit. 2. Angesichts der schwierigen Lage der Frauen insbesondere auf dem Arbeitsmarkt im Gebiet der ehemaligen DDR hielt die Kommission die Vorschl(cid:228)ge im Regionalentwicklungsplan f(cid:252)r nicht v(cid:246)llig ausreichend und bestand deshalb in den Verhandlungen mit den deutschen Beh(cid:246)rden auf Verbesserungen in dem Bereich, der aus dem Europ(cid:228)ischen Sozialfonds (ESF) unterst(cid:252)tzt wird. Die deutschen Beh(cid:246)rden haben sich daraufhin insbesondere bereit erkl(cid:228)rt, im Rahmen des Gemeinschaft- lichen F(cid:246)rderkonzepts (GFK) die Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r das Handlungsfeld E des ESF (Verbesserung der Stellung der Frauen auf dem Arbeitsmarkt) von 8 % auf 10 % der aus dem ESF f(cid:252)r den Regionalentwicklungsplan bereitgestellten Mittel aufzustocken. Au(cid:223)erdem wurde vereinbart, da(cid:223) in den anderen ESF-Handlungsfel- dern der Anteil der f(cid:252)r Frauen bereitgestellten F(cid:246)rdermittel h(cid:246)her sein sollte als ihr Anteil an den Arbeitslosen. Zur (cid:220)berpr(cid:252)fung der Fortschritte sind besondere Indikatoren vorgesehen. Das Verhandlungsergebnis (cid:252)bertraf also die in der Mitteilung der Kommission mit den Leitlinien f(cid:252)r die Strukturfondsprogramme des Zeitraums 2000-2006 genannten Zielvorgaben (1), denen zufolge sicherge- stellt werden soll, da(cid:223) aktive arbeitsmarktpolitische Ma(cid:223)nahmen Frauen in dem Umfang zug(cid:228)nglich gemacht werden, wie es ihrem Anteil an den Arbeitslosen entspricht. Die Zielvorgabe f(cid:252)r den GFK-Entwurf im Handlungsfeld E stimmt nunmehr v(cid:246)llig mit dem nationalen Aktionsplan f(cid:252)r mehr Besch(cid:228)ftigung (NAP) (cid:252)berein, nach dem im Zeitraum 2000 bis 2006 bundesweit 10 % der aus dem ESF bereitgestellten Mittel f(cid:252)r diese Art von Ma(cid:223)nahmen verwendet werden sollen. 3. Im GFK-Entwurf wird erkl(cid:228)rt, da(cid:223) die aus den Strukturfonds und dem Finanzinstrument f(cid:252)r die Ausrichtung der Fischerei kofinanzierten Aktionen und Ma(cid:223)nahmen im Einklang mit der Politik und den Rechtsvorschriften der Gemeinschaft zur Chancengleichheit von Mann und Frau stehen und zu ihrer Verwirklichung beitragen sollen. Der ESF ist hierbei das wichtigste Instrument, aber auch beim Europ(cid:228)i- schen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung und beim Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft wird diesem Ziel in den entsprechenden Ma(cid:223)nahmen ein hoher Stellenwert einger(cid:228)umt. Aus diesen Gr(cid:252)nden ist die Kommission (cid:252)berzeugt, da(cid:223) die Verwirklichung der Ziele gem(cid:228)(cid:223) Artikel 1 der Verordnung (EG) 1260/1999 vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (2) gew(cid:228)hrleistet ist. (1) KOM(1999) 344 endg. (2) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA E-1296/00 apresentada por Eurig Wyn (Verts/ALE) à Comissão. A agricultura e os regimes HLCA (Hill Livestock Compensatory Allowance ‐ Ajudas Compensatórias à Criação de Gado de Montanha).

eurovoc_concepts:
EAGGF
United Kingdom
Wales
livestock farming
mountain region

text: 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/123 A gestªo dos pedidos para o financiamento de projectos como os mencionados supra nªo Ø da responsabilidade da Comissªo, tendo a mesma sido delegada nas autoridades brit(cid:226)nicas e, designadamente, na Assembleia Nacional de Gales e no gabinete de financiamento europeu de Gales. (cid:201), portanto, a estas duas inst(cid:226)ncias que os grupos interessados devem dirigir os respectivos pedidos. (2001/C 53 E/156) PERGUNTA ESCRITA E-1296/00 apresentada por Eurig Wyn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: A agricultura e os regimes HLCA (Hill Livestock Compensatory Allowance (cid:129) Ajudas Compensa- t(cid:243)rias (cid:224) Cria(cid:231)ªo de Gado de Montanha) As zonas desfavorecidas de Gales tŒm 82 % da superf(cid:237)cie agr(cid:237)cola. Existem compensa(cid:231)ıes para os agricultores das zonas desfavorecidas que sªo afectados pelo que a Comissªo considera «desvantagens naturais permanentes» e por dificuldades evidentes (cid:129) o clima, os solos, a topografia (cid:129) que dificultam a agricultura nessas regiıes remotas do Pa(cid:237)s de Gales. A revisªo em curso na UE do regime HLCA vem fazer com que os cÆlculos passem a ser feitos com base na superf(cid:237)cie, quando antes eram feitos por cabe(cid:231)a. A Assembleia Galesa apresentou uma proposta nesta matØria (cid:224) Comissªo ao abrigo da regulamenta(cid:231)ªo para o desenvolvimento rural. Pode a Comissªo confirmar se todos os projectos dos restantes Estados-membros para revisªo dos regimes HLCA irªo basear-se em critØrios harmonizados e nªo haverÆ discrimina(cid:231)ªo entre dois Estados-membros que possam nªo aplicar os mesmos critØrios nacionais? AlØm disso, pode a Comissªo confirmar se o Reino Unido irÆ continuar a efectuar os pagamentos do HLCA a n(cid:237)veis tªo elevados como os dos œltimos dois anos, e nªo regressarÆ aos n(cid:237)veis de 1997, que enfraqueceriam a comunidade agr(cid:237)cola galesa nas zonas desfavorecidas? Resposta dada pelo Senhor Fischler em nome da Comissªo (24 de Maio de 2000) O Senhor Deputado refere-se ao impacto da nova abordagem relativa ao pagamento das indemniza(cid:231)ıes compensat(cid:243)rias nos sectores menos favorecidos do Pa(cid:237)s de Gales, e solicita garantias de que, em primeiro lugar, os pagamentos serªo baseados em critØrios harmonizados e, em segundo lugar, o Reino Unido manterÆ os n(cid:237)veis de pagamento recentes em vez dos anteriores a 1997. O cap(cid:237)tulo V (artigos 13o a 21o) do Regulamento (CE) no 1257/1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, relativo ao apoio do Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) ao desenvolvimento rural e que altera e revoga determinados Regulamentos (1), estabelece um quadro comum e condi(cid:231)ıes para a concessªo de indemniza(cid:231)ıes compensat(cid:243)rias em zonas desfavorecidas e em sectores com condicionantes ambientais. Embora o pagamento das indemniza(cid:231)ıes compensat(cid:243)rias nªo seja imperativo, para os Estados- -membros que optam por efectuar tais pagamentos, a Comissªo pode assegurar o cumprimento dos artigos 13o a 21o. Contudo, no que respeita (cid:224)s condi(cid:231)ıes estabelecidas e aos n(cid:237)veis de aux(cid:237)lio especificados no anexo do regulamento, nem todos os Estados-membros aplicarªo esquemas idŒnticos. Deveria notar-se que o no 4 do artigo 37o permite aos Estados-membros estabelecer condi(cid:231)ıes mais ou mais restritivas para a concessªo do apoio comunitÆrio. (cid:201) dif(cid:237)cil garantir os n(cid:237)veis de aux(cid:237)lio anteriores, dado que o sistema de pagamentos deixou de se basear nos efectivos para se basear nas superf(cid:237)cies. Contudo, a Comissªo examinarÆ se as «ajudas compensat(cid:243)rias (cid:224) cria(cid:231)ªo de gado de montanha» (HLCA) contribuem eficazmente para a compensa(cid:231)ªo das desvantagens existentes. (1) JO L 160 de 26. 6. 1999


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1285/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione. Sovvenzioni per il carbone e l'energia nucleare.

eurovoc_concepts:
EU financing
coal industry
common commercial policy
control of State aid
nuclear industry

text: C 72 E/36 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 6. 3. 2001 Quante violazioni sono state rilevate dall(cid:146)entrata in vigore della Convenzione di Basilea e del 4. regolamento n. 259/93/CEE in sede di esportazione di rifiuti dell(cid:146)UE verso paesi terzi, ed in particolar modo: a) b) c) d) e) in quali Stati membri, verso quali paesi terzi, ad opera di quali imprese, con riferimento a quali sostanze e quantitativi (rassegna dettagliata del tipo e peso), a quali date (rassegna cronologica delle infrazioni accertate)? (1) GU L 30 del 6. 2. 1993, pag. 1. Risposta (18/19 settembre 2000) L(cid:146)interrogazione posta dall(cid:146)Onorevole Parlamentare non rientra nella competenza del Consiglio. Le questioni relative all(cid:146)applicazione della Convenzione di Basilea e del regolamento 259/93/CEE riguardano sia gli Stati membri, sia la Commissione, nell(cid:146)ambito delle rispettive competenze. (2001/C 72 E/040) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1285/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Sovvenzioni per il carbone e l(cid:146)energia nucleare (19 aprile 2000) Nella Comunit(cid:224), sia a livello dell(cid:146)Unione europea, sia dei singoli Stati membri, vengono concesse sovvenzioni dirette e indirette di notevole entit(cid:224) ai settori dell(cid:146)energia nucleare e del carbone. Un(cid:146)interro- gazione sull(cid:146)argomento rivolta alla Commissione il 13. 12. 1999 ha ottenuto una risposta del tutto insoddisfacente. Inoltre, la Commissione pregiudica grandemente la sua credibilit(cid:224) allorchØ afferma che il fatto che la Comunit(cid:224) conceda sovvenzioni nel settore dell(cid:146)energia atomica non ha finora potuto essere dimostrato. Deve assumersi, di conseguenza, che alla Commissione, o ad alcuni suoi servizi, non sono 1. sufficientemente noti i programmi di sostegno e le sovvenzioni esistenti, sia a livello comunitario sia degli Stati membri? Nelle interrogazioni deve allora presupporsi una possibile disinformazione della Commissione? 2. Sovvenzioni indirette all(cid:146)energia atomica si verificano, ad esempio, nei seguenti casi: (cid:129) Aiuti comunitari per la ricerca nucleare, la sicurezza dei reattori e la protezione dalle radiazioni; (cid:129) Aiuti nazionali per la ricerca nucleare, la sicurezza dei reattori e la protezione dalle radiazioni. Sovvenzioni dirette all(cid:146)energia atomica si verificano, ad esempio, nei seguenti casi: (cid:129) limitazioni della responsabilit(cid:224) civile vigenti nella Comunit(cid:224) per gestori di impianti nucleari con limiti massimi di indennizzo; (cid:129) spese connesse alle verifiche della sicurezza delle centrali nucleari ai sensi del trattato Euratom; (cid:129) possibilit(cid:224), per i gestori di impianti nucleari nella Repubblica federale di Germania, di dedurre fiscalmente gli accantonamenti (la questione sar(cid:224) tra breve oggetto di un(cid:146)interrogazione specifica). 6. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 72 E/37 Quali misure ha attuato la Commissione nei confronti di queste e di altre sovvenzioni dirette e indirette, e quali misure pensa di attuare? Nel caso non sia stata adottata alcuna misura particolare, pu(cid:242) la Commissione indicare in quale periodo pensa di intraprendere iniziative concrete? Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (15 giugno 2000) 1. In merito alle sovvenzioni all(cid:146)energia nucleare, la Commissione conferma che nei casi in cui sono stati avanzati sospetti relativamente alla concessione nella Comunit(cid:224) di aiuti di Stato alla produzione di elettricit(cid:224) nucleare, i ricorrenti non sono mai stati in grado di dimostrare la fondatezza dei fatti addotti. Alcune disposizioni del trattato CE consentono peraltro la concessione di aiuti o l(cid:146)adozione di misure di effetto equivalente. In caso di denuncia, Ł necessario effettuare un esame approfondito di ogni singolo caso per verificare la compatibilit(cid:224) degli aiuti. Gli esempi menzionati dall(cid:146)onorevole parlamentare sono conformi ai criteri stabiliti dalla Commis- 2. sione nella disciplina per gli aiuti alla ricerca, in particolare per gli aiuti di Stato. Le norme internazionali in materia di responsabilit(cid:224) civile nucleare sono stabilite nelle Convenzioni di Parigi, di Bruxelles e di Vienna sulla responsabilit(cid:224) civile nucleare. Non tutti gli Stati membri ne sono firmatari; non si possono pertanto prevedere limitazioni a livello comunitario. La Commissione non Ł in grado di individuare quali test di sicurezza sarebbero finanziati in conformit(cid:224) delle disposizioni del trattato Euratom. L(cid:146)obbligo per i gestori di centrali nucleari di costituire riserve per il successivo finanziamento della parte terminale del ciclo del combustibile e dello smantellamento degli impianti rappresenta un diffuso metodo di internalizzazione dei costi esterni dell(cid:146)energia nucleare. Si tratta di accantonamenti destinati a coprire oneri futuri che in principio non rappresentano sovvenzioni. Nondimeno, al momento, la Commissione sta esaminando una denuncia a tale proposito. Va peraltro osservato che il mercato interno trarrebbe vantaggio dall(cid:146)armonizzazione in questo settore. Alla luce delle informazioni di cui dispone, la Commissione non vede quali misure specifiche possano essere adottate nel settore nucleare oltre all(cid:146)applicazione del diritto comunitario che deriva dai trattati. Per il carbone, la Commissione non pu(cid:242) che ribadire che gli aiuti diretti o indiretti all(cid:146)industria carboniera sono esaminati in conformit(cid:224) della decisione n. 3632/93/CECA della Commissione, del 28 dicembre 1993, interventi degli Stati membri a favore dell(cid:146)industria carboniera (1), relativa al regime comunitario degli decisione ispirata a principi di trasparenza. Va inoltre ricordato che gli aiuti a finalit(cid:224) regionale destinati alla riconversione dei bacini carboniferi colpiti da ristrutturazione non sono esaminati in questo ambito, bens(cid:236) conformemente all(cid:146)articolo 87 (ex articolo 92), paragrafo 3, lettere a) e c) del trattato CE. (1) GU L 329 del 30. 12. 1993. (2001/C 72 E/041) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1289/00 di Pasqualina Napoletano (PSE) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: Sottrazione di bambini somali a famiglie affidatarie italiane Negli ultimi anni si sono verificati numerosi casi di sottrazione di bambini, soprattutto di nazionalit(cid:224) somala, affidati alla tutela di (veri o presunti) e condotti illegalmente in altri paesi (tra cui vari paesi membri dell(cid:146)Unione europea). famiglie italiane, da parte dei «genitori»


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1286/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Hiili- ja ydinalan epäsuora tuki.

eurovoc_concepts:
coal industry
control of State aid
intra-EU trade
nuclear industry

text: C 89 E/20 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 3. 2001 2. Eik(cid:246) komissiokin ole sit(cid:228) mielt(cid:228), (cid:129) ett(cid:228) hallinnon 2. joulukuuta 1999 tekem(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, josta tiedotettiin ainoastaan s(cid:228)hk(cid:246)postitse, aiheuttaa sen, ett(cid:228) n(cid:228)iden virkamieskilpailujen j(cid:228)rjest(cid:228)misess(cid:228) on tehty karkeita sis(cid:228)ll(cid:246)llisi(cid:228) ja muotovirheit(cid:228) ja ett(cid:228) kyseinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on t(cid:228)ysin k(cid:228)sitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n sen avoimuuspolitiikan valossa, johon komissio on sitoutunut, (cid:129) ett(cid:228) hakijat, jotka eiv(cid:228)t pysty t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n mahdollisesti hieman monimutkaisia, mutta kuitenkin t(cid:228)sm(cid:228)llisi(cid:228) hakulomakkeita moitteettomasti, eiv(cid:228)t ole p(cid:228)tevi(cid:228) virkamiehiksi? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (6. kes(cid:228)kuuta 2000) Ainoastaan valintalautakunnan j(cid:228)senten on todistettava, etteiv(cid:228)t he ole sukulaissuhteessa kehenk(cid:228)(cid:228)n hakijaan. Itse hakijoilta ei t(cid:228)llaista tietoa vaadita. P(cid:228)(cid:228)johtaja perusteli p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) asianomaisille valintalautakunnille sek(cid:228) pariteettikomitealle ja suostui tarkastelemaan uudelleen kuhunkin kilpailuun hyv(cid:228)ksytttyjen hakijoiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Valintalautakunnat jatkoivat t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n tammikuussa 2000. Muiden kysymysten osalta arvoisia parlamentin j(cid:228)seni(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n tutustumaan parlamentin helmikuussa 2000 pidetyn osaistunnon kyselytunnin aikana (1) esitettyihin kirjallisiin kysymyksiin E-216/00 (Enrico Ferri) (2), P-832/00 (Maurizio Turco) (3) ja suulliseen kysymykseen H-125/00 (Maurizio Turco) annettuihin vastauksiin. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (helmikuu 2000). (2) EYVL C 374 E, 28. 12. 2000, s. 37. (3) EYVL C 26 E, 26. 1. 2001, s. 116. (2001/C 89 E/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1286/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Hiili- ja ydinalan ep(cid:228)suora tuki Komissio velvoitetaan uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) koskevassa valkoisessa kirjassa toteuttamaan hiili- ydinenergia-alan tukien vastaisia toimia. ja 1. a) Kuinka monta valitusta komissiolle on tehty hiili- ja ydinenergia-alan mahdollisista tuista? b) Mit(cid:228) komissio on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt n(cid:228)iden valitusten suhteen? c) Mist(cid:228) valtioista valitukset tulivat ja mit(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)alan yrityksi(cid:228) ne koskivat? d) Kuinka monta t(cid:228)t(cid:228) alla koskevaa valitusta komissio k(cid:228)sittelee nykyisin ja mist(cid:228) valtioista ne on tehty? e) Mik(cid:228) on kunkin valituksen sis(cid:228)lt(cid:246)? 2. a) Miten komissio tunnistaa j(cid:228)senvaltioiden hiili- ja ydinenergia-alalle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n ep(cid:228)suoran tuen, jota ei ole ilmoitettu? b) Onko komissio kehitt(cid:228)nyt j(cid:228)rjestelm(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n alan ep(cid:228)suoran tuen havaitsemiseksi? c) Jos on, onko j(cid:228)rjestelm(cid:228) niin tehokas, ett(cid:228) se est(cid:228)(cid:228) yksitt(cid:228)isi(cid:228) jakeluyhti(cid:246)it(cid:228) saamasta kilpailuetua? 20. 3. 2001 FI d) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 89 E/21 Soveltuuko j(cid:228)rjestelm(cid:228) esim. sen est(cid:228)miseen, ett(cid:228) ydinalan varauksia k(cid:228)ytett(cid:228)isiin sis(cid:228)iseen rahoi- tukseen ja/tai muiden yritysten ostamiseen? Jos ei ole kehitt(cid:228)nyt, aikooko komissio kehitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tulevaisuudessa? e) Mihin menness(cid:228)? 3. a) Onko komissio kanssani samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) komission on luotava tietokanta koko Euroopassa toteutettavaa s(cid:228)hk(cid:246)alan markkinoiden kohdennettua valvontaa varten? b) c) Jos ei ole, miksi ei? Jos on, mit(cid:228) toimia komissio aikoo toteuttaa t(cid:228)m(cid:228)n tietokannan luomiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. kes(cid:228)kuuta 2000) Hiilialan tuista on vuodesta 1997 alkaen tehty komissiolle 15 valitusta ja komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) vastaan 1. on nostettu 8 kannetta Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimessa. Komissiolle on lis(cid:228)ksi j(cid:228)tetty kaksi hiilen ja koksin tuontia koskevaa polkumyyntivalitusta. Komissio on k(cid:228)sitellyt sille j(cid:228)tetyt valitukset yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)periaatteiden mukaisesti. Se teki 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1999/184/EHTY Saksan tuesta yrityksille Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH vuosina 1996 ja 1997 (1). T(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) annettiin vastaus nelj(cid:228)(cid:228)n valituk- seen. Kahden muun valituksen k(cid:228)sittely on lopetettu. Komissio on vaatinut Saksan hallitusta toimittamaan tiedot mahdollisesta valtiontuesta, joka olisi voitu my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) RAG AG:n ja Saarbergwerke AG:n sulautumi- sen yhteydess(cid:228) (2). Muut valitukset ovat parhaillaan asiaankuuluvassa k(cid:228)sittelyss(cid:228). Valituksia ovat tehneet p(cid:228)(cid:228)asiassa Yhdistyneen kuningaskunnan hiilentuottajat, mutta my(cid:246)s ranskalaiset, espanjalaiset ja italialaiset yritykset. Muutosta Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimessa on er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) asiassa hakenut s(cid:228)hk(cid:246)ntuottaja. Valitukset koskevat mahdollista kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228) ja kivihiiliteollisuuden tukien my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) tapahtunutta syrjint(cid:228)(cid:228). Ydinalan tuista on j(cid:228)tetty ainoastaan yksi valitus. Valitus koskee ydinalan yritysten tekemi(cid:228) varauksia ydinvoimaloiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228)poistamista varten, ja komissio k(cid:228)sittelee sit(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 3632/93/EHTY j(cid:228)senvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyv(cid:228)ksi toteuttamia toimia 2. koskevasta yhteis(cid:246)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) (3) perustuu avoimuusperiaatteeseen, ja sen ansiosta kaikki ep(cid:228)suoran tuen j(cid:228)rjestelm(cid:228)t on poistettu. Komissiolla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n hiilialan eri yritysten tuotantokustannusten ja myyntihintojen valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228) sek(cid:228) tarvittaessa n(cid:228)iden yritysten tuotantoyksikk(cid:246)jen valvontaj(cid:228)rjes- telm(cid:228). Komissio analysoi my(cid:246)s hiilialan yritysten vuosikertomukset ja pyrkii varmistamaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot noudattavat EHTY:n perustamissopimuksessa s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) velvoitteitaan. T(cid:228)m(cid:228) menetelm(cid:228) on osoittautunut tehokkaaksi, ja komissio puuttuu asiaan tarvittaessa. Ydinalaan sovelletaan Euratomin perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 305 artiklan (ent. 232 artiklan) 2 kohdan mukaisesti. N(cid:228)in ollen ei ole olemassa j(cid:228)rjestelm(cid:228)llist(cid:228) menetelm(cid:228)(cid:228) ydinalan valtiontukien tunnistamiseksi. Yleisesti ottaen komissio kuitenkin valvoo s(cid:228)hk(cid:246)alan markkinoita v(cid:228)lineill(cid:228), joista s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)markkinoita koskevissa direktiiveiss(cid:228). Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltaminen ja etenkin EY:n perustamissopimus antavat komissiolle mahdollisuuden tutkia jokainen sen tietoon mahdolli- sesti saatettava s(cid:228)hk(cid:246)n tuotannon alan kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228) koskeva tapaus. 3. Tietokannan luominen vaatisi suuria kustannuksia. Sen p(cid:228)ivitt(cid:228)minen olisi vaikeaa, sill(cid:228) tiedot riippuisivat yritysten antamista hankintatiedoista. N(cid:228)m(cid:228) tiedot voivat vaikuttaa kyseisten yritysten v(cid:228)liseen kilpailuun. C 89 E/22 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 3. 2001 Komissiolla on toisaalta k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)lineet, joiden avulla se voi seurata sis(cid:228)markkinoiden ja etenkin s(cid:228)hk(cid:246)alan eri sektorien kehityst(cid:228). Lis(cid:228)t(cid:228)kseen avoimuutta komissio my(cid:246)s julkaisee valtiontukia koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset Internetiss(cid:228) ja Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Komissio julkaisee s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti raportteja s(cid:228)hk(cid:246)alan sis(cid:228)markkinoiden yhdenmukaistamisvaatimuksista. (1) EYVL L 60, 9. 3. 1999. (2) Valtiontuki 2000/C101/03, EYVL C 101, 8. 4. 2000. (3) EYVL L 329, 30. 12. 1993. (2001/C 89 E/019) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1288/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Euroopan uusi puolustuspolitiikka Euroopan komission edustajat vierailivat viime tammikuussa Yhdysvalloissa. Matkan perusteella laaditun selonteon mukaan pohjoisamerikkalaisten elinten (cid:129) kansallisen turvallisuusneuvoston, Pentagonin, ulko- ministeri(cid:246)n sek(cid:228) kongressin edustajanhuoneen ja senaatin asiasta vastaavien valiokuntien (cid:129) keskuudessa vallitsee vahvoja puolustukseen liittyvi(cid:228) ep(cid:228)luuloja niin sanotusta eurooppalaisesta turvallisuus- ja puolus- tusidentiteetist(cid:228). Yhdysvaltalaisten keskustelukumppanien esitt(cid:228)mist(cid:228) varauksellisista n(cid:228)kemyksist(cid:228) t(cid:228)rkeimm(cid:228)t olivat seuraa- vat: a) b) EU:n j(cid:228)senvaltioiden talousarvioissa ei ole osoitettu riitt(cid:228)v(cid:228)sti varoja puolustukseen, eurooppalainen turvallisuus- ja puolustusidentiteetti merkitsee riski(cid:228), ett(cid:228) analyysien ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon yhten(cid:228)isyys heikkenee Atlantin liitossa, c) Yhdysvallat on huolissaan mahdollisuudesta, ett(cid:228) EU saattaa yksipuolisesti ja ilman etuk(cid:228)teiskoordi- nointia ryhty(cid:228) antamaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmia ja toimimaan kriisienhallintaan liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228) Natossa ja d) Yhdysvallat on skeptinen Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetin tehokkuuden suhteen, sill(cid:228) koska se ei ole operatiivisesti k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoinen elin, siit(cid:228) saattaisi tulla byrokraattinen hidaste Naton toiminnan nopeudelle ja este p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekomekanismien toimivuudelle. Mik(cid:228) on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan mielipide n(cid:228)ist(cid:228) n(cid:228)kemyksist(cid:228), jotka yhdysvaltalaiset elimet esittiv(cid:228)t tammikuussa komission j(cid:228)senten kanssa k(cid:228)ymiss(cid:228)(cid:228)n puolustusta koskevissa keskusteluissa? Vastaus (23. lokakuuta 2000) 1. Pohjois-Atlantin liiton eurooppalaisen pilarin vahvistaminen tapahtuu samanaikaisesti Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehitt(cid:228)misen kanssa. T(cid:228)m(cid:228) vahvistaa Euroopan turvallisuus- ja puolus- tuspolitiikkaa ja Euroopan kyky(cid:228) vastata kriisitilanteisiin osallistumalla NATOn tai muiden kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen (YK, ETYJ) johdolla toteutettaviin toimiin sek(cid:228) toteuttamalla itsen(cid:228)isi(cid:228) toimia. 2. Edell(cid:228) kuvattuun kehitykseen voidaan suhtautua pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)nteisesti. Ei ole olemassa vaaraa, ett(cid:228) NATOn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessia hidastetaan tai heikennet(cid:228)(cid:228)n tai ett(cid:228) EU ryhtyisi toteuttamaan kriisinhal- lintatoimenpiteit(cid:228) yksipuolisesti ja ilman koordinointia NATOn kanssa. Itse asiassa Helsingin Eurooppa- neuvosto p(cid:228)(cid:228)tti menettelyjen kehitt(cid:228)misest(cid:228) EU:n ja NATOn v(cid:228)list(cid:228) t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) neuvonpitoa, yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja avoimuutta varten. Edell(cid:228) mainittujen menettelyjen kehitt(cid:228)minen etenee asianmukaisissa EU:n toimieli- miss(cid:228) hyvin ja puheenjohtajavaltio Portugali tiedotti Feiran Eurooppa-neuvostolle edistymisest(cid:228), mukaan lukien ehdotukset, jotka koskevat periaatteita Naton kanssa sotilaallisista kysymyksist(cid:228) pidett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) neuvon-


title: QUESTION ÉCRITE E-1294/00 posée par Eurig Wyn (Verts/ALE) à la Commission. Aides européennes aux malades atteints de sclérose en plaques.

eurovoc_concepts:
EU aid
United Kingdom
Wales
disease of the nervous system

text: C 53 E/122 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (10 mai 2000) La Nationale 4 est inscrite dans l(cid:146)annexe I des Orientations communautaires pour le dØveloppement du le Conseil (1). La rØseau transeuropØen de transport CommunautØ reconna(cid:238)t donc par l(cid:224)-mŒme l(cid:146)importance stratØgique de la N4 dans la rØalisation des objectifs communautaires en vue du fonctionnement sans heurt du marchØ unique, et du renforcement de l(cid:146)inclusion Øconomique et sociale. (RTE-T) adoptØes en 1996 par le Parlement et L(cid:146)article 9 des orientations indique que la partie routiŁre du RTE-T devrait consister en autoroutes et routes de grande qualitØ garantissant aux utilisateurs un niveau ØlevØ, homogŁne et permanent de confort et de sØcuritØ des services. De plus, tous les projets d(cid:146)intØrŒt commun pour le dØveloppement du rØseau devraient Œtre potentiellement viables du point de vue Øconomique, d(cid:146)aprŁs l(cid:146)analyse de leurs coßts et bØnØfices sur le plan socio-Øconomique. Le programme national de dØveloppement de l(cid:146)Irlande indique que de nouvelles amØliorations de grande importance seront entreprises sur la N4 entre Kinnegad et Sligo, dans le cadre d(cid:146)un programme visant (cid:224) assurer la haute qualitØ du service. La nØgociation du cadre communautaire d(cid:146)appui s(cid:146)est terminØe entre la Commission et les autoritØs irlandaises. Le cadre prØvoit effectivement, en ce qui concerne la rØgion de la frontiŁre, des midlands et de l(cid:146)ouest, d(cid:146)octroyer une aide pour les routes en direction de l(cid:146)ouest et du nord- ouest. Il mentionne spØcifiquement l(cid:146)amØlioration de la N4 mais laisse (cid:224) l(cid:146)autoritØ nationale, en vertu du principe de subsidiaritØ, la Commission a cofinancØ dans ce contexte une Øtude sur les besoins routiers, dans le cadre du programme opØrationnel des transports pour la pØriode 1994-1999, qui orientera dorØnavant la sØlection des projets et notamment les amØnagements de la N4 et des autres routes vers l(cid:146)ouest. Les conclusions de cette Øtude, combinØes (cid:224) des analyses plus rØcentes des volumes de trafic, constituent le moyen le plus sßr de faire avancer les dØcisions de travaux d(cid:146)amØnagement en vue d(cid:146)amplifier le dØveloppement socio-Øconomique du nord-ouest. Par ailleurs, les grands projets d(cid:146)infrastructures font l(cid:146)objet d(cid:146)une analyse des coßts et des bØnØfices et d(cid:146)une Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement. L(cid:146)application rigoureuse de ces techniques donne une meilleure assurance que l(cid:146)amØnagement des routes soit dØcidØ sur la base de critŁres objectifs. le soin de sØlectionner les projets spØcifiques. Cependant, La Commission examine actuellement l(cid:146)opportunitØ et les modalitØs d(cid:146)une rØvision des orientations RTE de maniŁre (cid:224) tenir compte de l(cid:146)Øvolution technologique et Øconomique. Cet examen comprend une analyse des cartes du rØseau figurant (cid:224) l(cid:146)annexe I. Les conclusions de cet examen seront exposØes dans un rapport qui sera prØsentØ cet ØtØ au Parlement et au Conseil. (1) DØcision no 1692/96/CE du Parlement europØen et du Conseil, du 23 juillet 1996, sur les orientations communau- taires pour le dØveloppement du rØseau transeuropØen de transport (cid:129) JO L 228 du 9. 9. 1996. (2001/C 53 E/155) QUESTION (cid:201)CRITE E-1294/00 posØe par Eurig Wyn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Aides europØennes aux malades atteints de sclØrose en plaques La Commission peut-elle indiquer quelles aides europØennes et/ou quelles possibilitØs de soutien sont disponibles dans une rØgion dØfavorisØe relevant de l(cid:146)objectif 1 comme le pays de Galles pour aider les personnes atteintes de sclØrose en plaques? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (25 mai 2000) La rØgion des «West Wales and the Valleys» a ØtØ dØfinie comme rØgion de l(cid:146)Objectif 1 pour la pØriode de programmation 2000-2006. En Øtablissant le plan de dØpenses concernant le DOCUP, le partenariat rØgional des «West Wales and the Valleys» a inclus un certain nombre de mesures (exemple, action communautaire pour l(cid:146)intØgration sociale) auxquelles les organisations d(cid:146)intØrŒt local pourraient accØder pour obtenir des crØdits pour des catØgories telles que les personnes souffrant de sclØrose en plaques. Cependant, il convient de noter que ces fonds ne sont pas destinØs au traitement de la sclØrose en plaques mais qu(cid:146)ils pourraient servir (cid:224) la formation, (cid:224) la rØadaptation ainsi que pour des mesures permettant d(cid:146)Øviter la discrimination dans le travail. 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/123 Le traitement de ces demandes de financement concernant des projets de ce type n(cid:146)est pas assurØ par la Commission; il a ØtØ dØlØguØ aux autoritØs britanniques, et plus prØcisØment (cid:224) la «National Assembly for Wales» et (cid:224) la «Wales European funding office». En consØquence, c(cid:146)est (cid:224) ces deux derniŁres organisations que les catØgories intØressØes devraient adresser leurs demandes. (2001/C 53 E/156) QUESTION (cid:201)CRITE E-1296/00 posØe par Eurig Wyn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Agriculture (cid:129) indemnitØs compensatoires pour l(cid:146)Ølevage de montagne Au pays de Galles, 82 % des terres agricoles sont des zones dØfavorisØes. N(cid:146)ont droit (cid:224) des indemnitØs compensatoires que les exploitants de ces zones qui souffrent selon les termes de la Commission «d(cid:146)un handicap naturel permanent» et qui rencontrent les difficultØs bien connues (cid:129) de climat, de sol et de topographie (cid:129) qui gŒnent la mise en valeur de ces zones excentrØes du pays de Galles. La rØvision actuelle du dispositif sur les indemnitØs compensatoires pour l(cid:146)Ølevage de montagne dans l(cid:146)UE repose non plus sur le nombre de tŒtes de bØtail mais sur la surface. L(cid:146)AssemblØe du pays de Galles a prØsentØ une proposition (cid:224) la Commission en vertu du rŁglement sur le dØveloppement rural. La Commission peut-elle confirmer que tous les plans des autres (cid:201)tats membres concernant le dispositif compensatoire rØvisØ seront fondØs sur des critŁres normalisØs et qu(cid:146)aucune discrimination ne sera faite entre les (cid:201)tats membres qui n(cid:146)appliquent pas nØcessairement les mŒmes critŁres nationaux? La Commission peut-elle en outre confirmer que le Royaume-Uni continuera de verser les indemnitØs aux niveaux pratiquØs au cours des deux derniŁres annØes et qu(cid:146)il ne reviendra pas aux niveaux de 1997, ce qui risque de handicaper considØrablement les agriculteurs gallois des zones dØfavorisØes? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (24 mai 2000) Se rØfØrant aux consØquences de la nouvelle approche en matiŁre de paiement des indemnitØs compensa- toires dans les zones dØfavorisØes du pays de Galles, l(cid:146)Honorable Parlementaire demande que soit confirmØ en premier lieu que les paiements seront basØs sur des critŁres uniformisØs et en second lieu que le Royaume-Uni maintiendra les niveaux de paiement rØcents et ne reviendra pas aux niveaux antØrieurs (cid:224) 1997. Le chapitre V (articles 13 (cid:224) 21) du rŁglement (CE) no 1257/1999 du 17 mai 1999 concernant le soutien au dØveloppement rural par le Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et modifiant et abrogeant certains rŁglements (1) Øtablit les conditions de l(cid:146)octroi d(cid:146)indemnitØs le cadre commun et compensatoires dans les zones dØfavorisØes et dans les zones oø s(cid:146)appliquent des restrictions environne- mentales. Le paiement des indemnitØs compensatoires n(cid:146)est pas obligatoire; toutefois, la Commission peut donner l(cid:146)assurance que les (cid:201)tats membres qui choisissent d(cid:146)effectuer ces paiements se conformeront aux dispositions des articles 13 (cid:224) 21 en question. Par contre, s(cid:146)agissant des conditions et des niveaux d(cid:146)aide fixØs (cid:224) l(cid:146)annexe du rŁglement, il n(cid:146)est pas possible d(cid:146)affirmer que tous les (cid:201)tats membres appliqueront nØcessairement des rØgimes identiques et il convient de noter (cid:224) cet Øgard que l(cid:146)article 37, paragraphe 4, autorise les (cid:201)tats membres (cid:224) Øtablir des conditions supplØmentaires ou plus restrictives en matiŁre d(cid:146)octroi du soutien communautaire. Le systŁme de paiement n(cid:146)Øtant plus basØ sur le nombre de tŒtes de bØtail mais sur la surface, il est difficile de garantir le maintien des niveaux d(cid:146)aide antØrieurs. La Commission va toutefois procØder (cid:224) une Øvaluation des rØgimes d(cid:146)indemnitØs compensatoires pour l(cid:146)Ølevage de montagne afin de dØterminer si ils contribuent efficacement (cid:224) compenser les handicaps existants. (1) JO L 160 du 26. 6. 1999


title: Komission asetus (EY) N:o 823/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta linjaliikennettä harjoittavien varustamoiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin (konsortiot) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
carriage of goods
international transport
maritime law
maritime transport
restrictive trade practice
transport regulations

text: L 100/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 823/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta linjaliikennettä harjoittavien varusta- moiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin (konsortiot) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka (4) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta linjaliikennettä harjoittavien varustamoiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelyta- poihin (konsortiot) 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 479/92 (1) sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 1 artiklan, on julkaissut luonnoksen tästä asetuksesta (2), on kuullut meriliikenteen alan kilpailurajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Asetuksen (ETY) N:o 479/92 nojalla komissiolla on toimivalta soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohtaa tiettyyn ryhmään varustamoiden välisiä sopi- muksia, päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja (konsortiot), jotka koskevat liikennepalvelujen yhteistä käyttöä ja voivat niiden osapuolina olevien varusta- vuoksi moiden rajoittaa kilpailua yhteismarkkinoilla ja vaikuttaa jäsen- valtioiden väliseen kauppaan, jolloin niitä saattaa koskea perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan kielto. aikaansaamansa yhteistyön välille Komissio on käyttänyt tätä toimivaltaansa antamalla komission asetuksen (EY) N:o 870/95 (konsortiot) (3). Tähän asti saatujen kokemusten perusteella voidaan joka voi määritellä sellaisten konsortioiden ryhmä, kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, mutta jonka tavallisesti voidaan katsoa täyttävän 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt edellytykset. erityisominaisuudet. Komissio on asianmukaisesti ottanut huomioon merikul- jetusten erikoisuudet muodostavat komissiolle myös tärkeän arviointitekijän tutkittaessa konsortioita, jotka eivät kuulu tämän ryhmä- poikkeuksen soveltamisalaan. Nämä (1) EYVL L 55, 29. 2. 1992, s. 3. (2) EYVL C 379, 31. 12. 1999, s. 13. (3) EYVL L 89, 21. 4. 1995, s. 7. Konsortiot, sellaisina kuin ne on määritelty tässä asetuk- sessa, parantavat yleensä osaltaan linjaliikennepalvelujen kannattavuutta ja laatua rationalisoimalla jäsenyhtiöiden toimintoja ja tarjoamalla mittakaavaetuja laivojen ja sata- mapalvelujen käytössä. Ne edistävät osaltaan myös ja teknistä kannustamalla erityisesti konttien käytön kehittämistä sekä laivojen kapasiteetin tehokkaampaa hyödyntämistä. taloudellista kehitystä helpottamalla ja (5) (6) (7) (8) Konsortioiden tarjoamien merikuljetuspalvelujen käyt- täjät saavat yleensä kohtuullisen osuuden tuottavuuden ja palvelun paranemisesta koituvasta hyödystä. Nämä edut voivat näkyä muun muassa liikennöinnin lisäänty- misenä ja käyntisatamien lukumäärän kasvuna tai näiden parempana järjestelynä, samoin kuin palveluiden parem- joka on seurausta pana laatuna ja yksilöllisyytenä, nykyaikaisempien laivojen ja kaluston käytöstä, mukaan lukien satamapalvelut. Käyttäjät voivat hyötyä konsor- tioista konsortioiden ainoastaan, hoitaman liikenteen alalla on riittävästi kilpailua. tehokkaasti jos Sen vuoksi näihin sopimuksiin olisi sovellettava ryhmä- poikkeusta, jos ne eivät anna asianomaisille yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua kyseisen liikenteen olen- naiselta osalta. Meriliikenteen markkinoiden jatkuvien vaihteluiden ja sopimuspuolten konsortiosopimusten ehtoihin tai näiden sopimusten alaisiin toimintoihin tekemien lukuisten muutosten huomioon ottamiseksi tämän asetuksen tavoitteena on selventää niitä edelly- tyksiä, jotka konsortioiden on täytettävä ollakseen oikeu- tettuja asetuksessa myönnettyyn ryhmäpoikkeukseen. Yksi konsortion perusominaisuuksista yhteisen palvelun järjestämiseksi ja ylläpitämiseksi on kyky mukauttaa kapasiteettia. Konsortion perusominaisuuksiin ei kuulu se, että tietty prosentti sen puitteissa käytettyjen laivojen kapasiteetista jää käyttämättä. Tällä asetuksella myönnetyn ryhmäpoikkeuksen tulisi koskea sekä linjakonferenssissa että tällaisten konferens- sien ulkopuolella toimivia konsortioita, mutta se ei kata kuljetusmaksujen yhteistä vahvistamista. 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/25 (9) Kuljetusmaksujen vahvistaminen kuuluu perustamissopi- muksen 85 ja 86 artiklan yksityiskohtaisesta soveltami- sesta meriliikenteeseen 22 päivänä joulukuuta 1986 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4056/86 (1), sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja jotka Ruotsin liittymisasiakirjalla. Konsortion jäsenten, toivovat voivansa vahvistaa maksut yhteisesti ja jotka eivät täytä asetuksen (ETY) N:o 4056/86 perusteita, on pyydettävä yksittäispoikkeusta. (14) (10) Ensimmäisenä ryhmäpoikkeukseen liittyvistä edellytyk- sistä olisi varmistettava, että kohtuullinen osuus kasva- neen tehokkuuden tuomasta hyödystä ja konsortioista koituvasta muusta hyödystä siirtyy kuljetuksen käyttä- jille. (11) Tätä 81 artiklan 3 kohdan vaatimusta on pidettävä täytettynä, kun konsortio on yhdessä tai useammassa kolmesta seuraavassa kuvaillusta tilanteesta: — Sen konferenssin jäsenten kesken, jossa konsortio toimii, on tehokasta hintakilpailua riippumattoman kuljetusmaksujen vahvistamisen (”independent rate action”) vuoksi. — Sen konferenssin sisällä, jäseniä, kilpailua konsortio voi konsortion jäsenten ja jossa konsortio toimii, on tarjottujen palvelujen osalta olemassa riittävästi teho- kasta toisten sellaisten konferenssin jäsenten välillä, jotka eivät ole konferenssisopimus koska konsortion nimenomaan sallii konsortioiden tarjota omia palve- lujärjestelyjä; tarjota yksinään toimituksia juuri oikeaan tarpeeseen (”just in time delivery”) tai kehittynyttä organisaatioiden välistä tiedonsiirtoa (”electronic data interchange (EDI)”), avulla käyttäjille on mahdollista ilmoittaa milloin tahansa, missä niiden tavarat ovat, taikka konsortion tarjoaman liikennöinnin ja sata- massa käyntien määrän merkittävää kasvua suhteessa konferenssin tarjoamaan. esimerkiksi jonka — Konsortion jäsenet kohtaavat tehokasta todellista tai varustamoiden sellaisten mahdollista taholta, jotka eivät ole konsortion jäseniä, riippu- matta siitä, toimiiko asianomaisessa liikenteessä tai liikenteissä konferenssia. kilpailua (12) Tämän saman 81 artiklan 3 kohdan vaatimuksen täyttä- miseksi on myös säädettävä edellytyksestä, jonka tarkoi- tuksena on edistää yksilöllistä kilpailua palvelun laadusta konsortion jäsenten välillä sekä konsortion jäsenten ja liikenteissä toimivien varusta- muiden liikenteessä tai moiden välillä. joillekin satamille, rahdinantajille, varustamoille tai kulje- tukseen liittyvien palvelujen tarjoajille haitallista kaupan vääristymistä yhteisössä, jollei tällaisia hintoja tai ehtoja voida perustella taloudellisin näkökohdin. Ehtojen tarkoituksena tulisi myös olla konsortioiden estäminen soveltamasta kilpailunrajoituksia, jotka eivät ole välttämättömiä poikkeuksen myöntämisen perus- teena olevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän vuoksi konsortiosopimusten on sisällettävä määräys, joka sallii jokaiselle konsortion sopimuksen jäsenvarustamolle jättämisen kohtuullisen irtisanomisajan jälkeen. On kuitenkin syytä säätää voimakkaasti integroituneita ja/tai korkean investointiasteen konsortioita koskevasta pitem- mästä jotta otettaisiin huomioon niiden perustamiseksi tehdyt suuret investoinnit ja yhden jäsenen lähtemisestä aiheutuvat laajemmat uudelleenjär- jestelyt. Olisi myös säädettävä, että konsortion toimiessa yhteisen markkinointirakenteen mukaisesti jokaisella konsortion jäsenellä on oikeus harjoittaa itsenäistä mark- kinointia ilmoitettuaan tästä riittävän ajoissa etukäteen. irtisanomisajasta, (15) Poikkeus on rajoitettava konsortioihin, jotka eivät voi poistaa kilpailua kyseisten palvelujen olennaiselta osalta. (16) (17) (18) Jotta poikkeuksen myöntämistä varten voitaisiin arvioida tehokkaan kilpailun esiintyminen kaikilla markkinoilla, joilla konsortio toimii, on otettava huomioon sekä niiden satamien välinen suora liikenne, joihin konsortio liikennöi, että muiden linjaliikennepalvelujen kilpailu konsortion satamat mahdollisesti korvaavista satamista ja tarvittaessa muut liikennemuodot. Tällä asetuksella myönnetty ryhmäpoikkeus on sovellet- tavissa vain sillä edellytyksellä, että yksilläkään markki- noilla, joilla konsortio toimii, sen markkinaosuus ei ylitä tiettyä kokoa. toimivien Konferenssissa konsortioiden markkina- osuuden on oltava pienempi, koska kyseiset sopimukset ovat päällekkäisiä noudatetun rajoittavan sopimuksen kanssa. (19) On kuitenkin aiheellista tarjota konsortioille, jotka ylit- tävät tässä asetuksessa vahvistetut rajat tietyllä prosentti- määrällä mutta joihin kohdistuu liikenteessä, jossa ne toimivat, edelleen tehokasta kilpailua, yksinkertaistettu menettely, jotta ne voisivat hyötyä ryhmäpoikkeuksen tarjoamasta oikeusvarmuudesta. Tällaisen menettelyn olisi tehokas seuranta ja sopimusten hallinnollisen valvonnan yksin- kertaistaminen. samalla mahdollistettava komissiolle (13) Ehtona pitäisi olla, että konsortiot ja niiden jäsenet eivät saisi tietyllä reitillä käyttää sellaisia kuljetusmaksuja tai -ehtoja, jotka ovat erilaiset ainoastaan kuljetettujen tava- roiden lähtö- tai määrämaan mukaan ja aiheuttavat siten (1) EYVL L 378, 31. 12. 1986, s. 4. (20) Ottaen huomioon merikuljetusten erityisnäkökohdat konsortioiden, rajan, olisi kuitenkin jotka ylittävät voitava saada poikkeus yksittäispäätöksillä, jos ne täyt- tävät 81 artiklan 3 kohdan edellytykset. L 100/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 4. 2000 Tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan konsortion jäsenten välillä tehtyihin sopimuksiin. Tämän vuoksi ryhmäpoikkeus ei saisi koskea rajoittavia sopimuksia, jotka on tehty toisaalta konsortioiden välillä tai yhden tai useamman niiden jäsenen välillä ja toisaalta muiden varustamoiden välillä, kuten ei myöskään samaa liike- nnettä harjoittavien konsortioiden tai näiden konsor- tioiden jäsenten välisiä rajoittavia sopimuksia. (29) (30) olisi kuitenkin voitava pyytää komissiolta selvitystä sopi- mustensa yhteensopivuudesta tämän asetuksen kanssa. Tämä asetus ei estä perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista. Koska asetuksen (EY) N:o 870/95 voimassaolo päättyy, on aiheellista antaa uusi asetus, jolla ryhmäpoikkeus uusitaan, (21) (22) (23) (24) Poikkeukseen olisi liitettävä myös tiettyjä velvoitteita. Tältä osin kuljetuksen käyttäjien on aina voitava tutustua konsortion jäsenten yhteisesti tarjoamien meriliikenteen kuljetuspalvelujen ehtoihin. On säädettävä konsortioiden ja kuljetuksen käyttäjien välisestä todellisten ja tehok- joka koskee sopi- kaiden neuvotteluiden menettelystä, musten soveltamisalaan kuuluvia toimintoja. Tässä asetuksessa täsmennetään myös, mitä on ymmärrettävä todellisilla ja tehokkailla neuvotteluilla, sekä näissä neuvotteluissa noudatettavat tärkeimmät menettelytavat. Olisi joka säädettävä pakollisesta neuvottelemisesta, rajoittuu varsinaisten toimintojen alueelle. konsortioiden harjoittamien Tällaiset neuvottelut ovat omiaan varmistamaan meri- kuljetuspalvelujen jossa tehokkaamman otetaan huomioon käyttäjien tarpeet. Tämän vuoksi olisi myönnettävä poikkeus tietyille rajoittaville käytännöille, jotka voivat olla seurausta näistä neuvotteluista. toiminnan, Tätä asetusta sovellettaessa ylivoimaiseksi esteeksi katso- taan ne tilanteet, joita Euroopan yhteisöjen tuomio- istuimen vakiintuneessa oikeuskäytännössä on sellaisina pidetty. (25) On myös syytä säätää välimiespäätösten ja osapuolten hyväksymien sovittelijoiden suositusten ilmoittamisesta välittömästi komissiolle, jotta komissio voisi tarkistaa, että ne eivät vapauta konsortioita asetuksessa säädetyistä edellytyksistä ja velvoitteista eivätkä siten riko perusta- missopimuksen 81 ja 82 artiklan määräyksiä. (26) Asetuksen (ETY) N:o 479/92 6 artiklan mukaisesti on joissa komissio voi peruuttaa määriteltävä tapaukset, yrityksiltä ryhmäpoikkeuksen. (27) 11 konsortiota hyötyi asetukseen (EY) N:o 870/95 sisäl- tyvästä ryhmäpoikkeuksesta soveltamalla asetuksessa säädettyä vastustamismenettelyä, jonka avulla komission oli mahdollista tarkistaa erityisesti, että konsortioihin tehokasta kilpailua. Koska olosuhteet eivät kohdistui näytä muuttuneen, näihin konsortioihin kohdistuu edel- leen tehokasta kilpailua; näille konsortioille olisi tämän vuoksi edelleenkin myönnettävä poikkeus tällä asetuk- sella säädettyjen ehtojen nojalla. (28) Asetuksen (ETY) N:o 4056/84 12 artiklassa tarkoitettuja hakemuksia ei tarvitse tehdä sopimuksista, joihin ilman eri toimenpiteitä sovelletaan tämän asetuksen mukaista poikkeusta. Perustellun epäilyn ollessa kyseessä yritysten ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU MÄÄRITELMÄT JA SOVELTAMISALA 1 artikla Soveltamisala Tämä asetus koskee konsortioita ainoastaan, jos ne tarjoavat kansainvälisiä linjaliikenteen kuljetuspalveluita, joiden lähtö- tai määräpaikkana on yksi tai useampi yhteisön satama. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1. 2. 3. ’konsortiolla’ sopimusta vähintään kahden sellaisen laivoja käyttävän kuljetusyrittäjän välillä, jotka tarjoavat säännöllisiä kansainvälisiä linjaliikennepalveluita yksinomaan tavaran- kuljetuksen osalta pääasiallisesti kontteja käyttäen yhdessä tai useammassa liikenteessä, ja jonka tavoitteena on luoda tarjoamiseksi yhteistyötä merikuljetuspalvelun yhteiseksi parantamalla palveluja, joita kukin konsortion jäsen konsor- yksinään rationalisoidakseen tion puuttuessa toiminnallisten ja/tai kaupallisten toimintansa teknisten, lukuun ottamatta hintojen määrää- järjestelyjen keinoin, mistä, tarjoaisi ’linjaliikenteellä’ tavaroiden kuljetusta, joka tapahtuu sään- nöllisellä tavalla tietyllä reitillä tai reiteillä satamien välillä etukäteen ilmoitetuin aikatauluin ja päivämäärin ja joka on myös jokaisen kuljetuksen käyttäjän käytettävissä maksua vastaan, tilapäisluontoisesti ’palvelujärjestelyllä’ yhden tai useamman kuljetuksen käyt- täjän ja konsortion yksittäisen jäsenen tai konsortion välistä sopimusjärjestelyä, jonka mukaan käyttäjä sitoutuu kuljetut- tamaan tietyn määrän tavaroita tietyn ajanjakson kuluessa, mistä vastineeksi konsortion jäsen tai konsortio antaa käyt- täjälle yksittäisen sitoumuksen määrätynlaisen, erityisesti käyttäjän tarpeisiin sovitetun palvelun suorittamisesta, 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/27 4. 5. rahdinantaja, ’kuljetusten käyttäjällä’ yritystä (esimerkiksi vastaanottaja, huolitsija ja niin edelleen), joka on tehnyt tai näyttää aikovan tehdä konsortion (tai sen jäsenen kanssa) sopimuksen tavaroiden kuljettamisesta, sekä rahdinantajien yhteenliittymää. ’riippumattomalla kuljetusmaksujen vahvistamisella’ linja- konferenssin jäsenen oikeutta tarjota muille konferenssin jäsenille tehdyn ennakkoilmoituksen jälkeen tavarakohtai- jotka eroavat konferenssin tariffista. sesti kuljetusmaksuja, II LUKU POIKKEUKSET 3 artikla g) mikä tahansa muu a—f kohdassa mainittuihin toimintoihin liittyvä toiminto, joka on välttämätön niiden toteuttamiselle. Edellä olevan 2 kohdan g alakohdassa tarkoitetuiksi liitän- 3. näistoiminnoiksi katsotaan erityisesti seuraavat lausekkeet: a) konsortion jäsenten velvoittaminen käyttämään asianomai- sessa liikenteessä tai liikenteissä konsortiolle osoitettuja aluksia ja pidättymään laivatilan vuokrauksesta kolmansien osapuolten omistamilta aluksilta; b) konsortion jäsenten velvoittaminen siihen, että ne eivät osoita tai vuokraa laivatilaa asianomaisessa liikenteessä tai liikenteissä toimiville muille laivoja käyttäville kuljetusyrittä- jille ilman muiden konsortion jäsenten ennalta antamaa suostumusta. 4 artikla Sopimukset, joille myönnetään poikkeus Kapasiteetin käyttämättä jättäminen 1. Jollei tässä asetuksessa säädetyistä edellytyksistä ja velvoit- teista muuta johdu, perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta tämän artiklan 2 kohdassa lueteltuihin toimintoihin, jos ne sisältyvät konsortiosopimuksiin sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 1 ja 2 artiklassa. Edellä 3 artiklassa säädettyä poikkeusta ei sovelleta konsor- tioon, jos konsortio sisältää järjestelyjä olemassa olevan kapasi- teetin jättämiseksi käyttämättä siten, että konsortiossa osallisina olevat varustamot pidättäytyvät käyttämästä tiettyä prosentti- määrää konsortiossa liikennävien laivojen kapasiteetista. 2. Mitä 1 kohdassa säädetään koskee ainoastaan seuraavia toimintoja: a) linjaliikenteen kuljetuspalvelujen yhteiseen tarjoamiseen liit- seuraavat ainoastaan käsittävät toimet, jotka tyvät toiminnot: i) kuljetusaikataulujen ja käyntisatamien yhteensovitta- minen ja/tai vahvistaminen; ii) laivatilan vaihto, myynti tai ristikkäisvuokraus; III LUKU POIKKEUSTEN EDELLYTYKSET 5 artikla iii) laivojen ja/tai satamapalvelujen yhteiskäyttö (”pooling”); Perusedellytys poikkeuksen myöntämiselle iv) yhden tai useamman toimiston yhteiskäyttö; v) konttien, kuljetusalustojen ja muun laitteiston asetta- minen käyttöön ja/tai näiden laitteistojen vuokrasopi- mukset, leasing tai osto; vi) tietoliikennepohjaisen tiedonsiirtojärjestelmän ja/tai yhteisen dokumentaatiojärjestelmän käyttö; b) tilapäinen kapasiteetin muuttaminen; c) satamaterminaalien ja niihin kuuluvien palvelujen (esimer- kiksi proomu- ja ahtauspalvelut) yhteinen käyttö ja hyödyn- täminen; d) osallistuminen yhteen tai useampiin seuraavista pooleista: ja tulospooli; lastipooli, tulopooli e) konsortiolla olevan äänioikeuden yhteinen käyttö konfe- renssissa, jossa sen jäsenet toimivat, jos äänestys, jossa tätä yhteisoikeutta käytetään, koskee konsortion varsinaisia toimintoja; f) yhteinen markkinointirakenne ja/tai yhteisen konnosse- mentin laatiminen; Edellä 3 artiklassa säädettyä poikkeusta ei sovelleta, ellei yksi tai jäljempänä kuvatusta kolmesta edellytyksestä täyty: useampi a) Sen konferenssin jäsenten välillä, jossa konsortio toimii, on olemassa tehokasta hintakilpailua, koska konferenssisopi- muksen nojalla jäsenillä on joko lakisääteisen velvoitteen vuoksi tai muuten oikeus riippumattomaan kuljetusmak- sujen tariffissa jokaisen määrätyn kuljetusmaksun suhteen. vahvistamiseen konferenssin b) Konferenssin jäsenten välillä on konferenssissa, jossa konsortio toimii, riittävästi tehokasta kilpailua tarjottujen palvelujen osalta, koska konferenssisopimuksessa nimen- omaan sallitaan se, että konsortio tarjoaa omia palvelujärjes- tar- telyitä niiden muodosta riippumatta, jottujen kuljetuspalvelujen määrään ja sekä mukauttaa vapaasti milloin tahansa tarjoamiaan palveluja kuljetuksen käyttäjien erityisvaatimusten täyttämiseksi. jotka liittyvät laatuun, c) Konsortion jäsenet kohtaavat tai mahdollista kilpailua sellaisten varustamoiden taholta, jotka eivät ole konsortion jäseniä, riippumatta siitä, toimiiko asianomaisessa liikenteessä tai liikenteissä konferenssia. tehokasta, todellista L 100/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 4. 2000 6 artikla Markkinaosuuteen liittyvät edellytykset Saadakseen 3 artiklassa säädetyn poikkeuksen konsortiolla 1. on oltava kaikilla markkinoilla, joilla se toimii, alle 30 prosentin markkinaosuus laskettuna kuljetettujen tavaroiden määränä (rahtitonneina tai TEU:na), kun se toimii konferens- sissa, ja alle 35 prosentin osuus, kun se toimii konferenssin ulkopuolella. 2. Edellä 3 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan edel- leen, kun tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä markkinaosuutta ei ylitetä enemmän kuin kymmenesosalla. kahden peräkkäisen kalenterivuoden kuluessa 3. Jos jompikumpi 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista kynnyksistä ylitetään, 3 artiklassa säädettyä poikkeusta jatketaan kuuden jonka aikana kuukauden ajan sen kalenterivuoden lopusta, ylitys on tapahtunut. Tämä jakso pidennetään kahdeksitoista kuukaudeksi ylityksen johtuessa siitä, että muu kuin konsor- tiossa jäsenenä oleva liikennöitsijä lopettaa toiminnan markki- noilla. 7 artikla Vastustamismenettely 1. Tämän asetuksen 3 ja 10 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan myös konsortioihin, joiden markkinaosuus kaikilla markkinoilla, joilla ne toimivat, ylittää 6 artiklassa määritellyt rajat, mutta ei ylitä 50:tä prosenttia yhdelläkään kyseisistä markkinoista edellyttäen, että kyseisistä sopimuksista ilmoite- taan komission asetuksen (EY) N:o 2843/98 (1) säännösten mukaisesti komissiolle eikä komissio kuuden kuukauden kuluessa vastusta poikkeusta. Kuuden kuukauden määräaika lasketaan siitä päivästä, jona ilmoitus tulee voimaan asetuksen (EY) N:o 2843/98 4 artiklan mukaisesti. 2. Edellä 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos ilmoitus tai sen mukana seuraava tiedonanto liittyvät erityisesti tähän artiklaan. 3. Komissio voi vastustaa poikkeusta. Komissio vastustaa poikkeusta, jäsenvaltio pyytää sitä kolmen kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoi- tuksen välittämisestä jäsenvaltiolle. Tämän pyynnön on perus- tuttava liittyviin syihin. perustamissopimuksen kilpailusääntöihin jos 4. Komissio voi milloin tahansa peruuttaa vastustuksensa. Jos vastustus johtuu jäsenvaltion pyynnöstä ja tämä pysyy vaati- muksessaan, vastustusta ei kuitenkaan voida peruuttaa ennen kuin meriliikenteen alan kilpailurajoituksia ja määräävää mark- kina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa on kuultu. 5. Jos vastustus peruutetaan, koska asianomaiset yritykset ovat osoittaneet, että 81 artiklan 3 kohdan edellytykset on täytetty, poikkeus tulee voimaan ilmoituspäivänä. (1) EYVL L 354, 30. 12. 1998, s. 22. Jos vastustus peruutetaan, koska asianomaiset yritykset 6. ovat muuttaneet sopimusta 81 artiklan 3 kohdan edellytysten täyttämiseksi, poikkeus tulee voimaan päivänä, jona muutokset tulevat voimaan. Jos komissio vastustaa poikkeusta, eikä vastustusta peruu- 7. teta, ilmoituksen vaikutuksiin sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 4056/86 II jakson säännöksiä. 8 artikla Muut ehdot Muut ehdot 3 ja 10 artiklassa säädetyn poikkeuksen saamiseksi ovat seuraavat: a) Konsortion on annettava kaikille jäsenilleen mahdollisuus tarjota erillissopimuksella omat yksilöllistetyt palvelujärjeste- lynsä. b) Konsortiosopimuksen on annettava jäsenyrityksille oikeus jättää konsortio ilman taloudellista tai muuta seuraamusta, kuten erityisesti velvoitetta lopettaa kuljetustoimintonsa asianomaisessa liikenteessä tai liikenteissä ja pidättymistä aloittamasta kyseistä toimintaa uudelleen ennen tietyn ajan- jakson päättymistä. Tähän oikeuteen kuuluu enintään joka voidaan kuuden kuukauden pituinen irtisanomisaika, antaa sopimuksen voimaantulosta alkavan 18 kuukauden ajanjakson jälkeen. Voimakkaasti integroituneen konsortion, jolla on tulospooli ja/tai hyvin korkea investointiaste konsortion jäsenten erityi- sesti konsortion perustamisen vuoksi ostamien tai vuokraa- mien laivojen vuoksi, irtisanomisaika on kuitenkin enintään kuusi kuukautta, sopimuksen voimaantulosta alkavan 30 kuukauden jakson jälkeen. voidaan myöntää joka jokaisella c) Kun konsortio toimii yhteisen markkinointirakenteen mukaisesti, konsortion jäsenellä on oltava minkään seuraamuksen uhkaamatta mahdollisuus itsenäi- seen markkinointiin enintään kuuden kuukauden irtisano- misajan jälkeen. d) Konsortio tai sen jäsenet eivät saa tuottaa haittaa yhteis- markkinoilla satamille, käyttäjille tai kuljettajille soveltamalla samojen tavaroiden kuljetukseen sopimukseen kuuluvalla alueella kuljetusmaksuja tai -ehtoja, jotka ovat erilaiset ai- noastaan kuljetettujen tavaroiden lähtö- tai määrämaan tai lastaus- tai purkusataman mukaan, jollei tällaisia hintoja tai ehtoja voida perustella taloudellisin näkökohdin. IV LUKU VELVOITTEET 9 artikla Poikkeukseen liittyvät velvoitteet Edellä 3 artiklassa ja jäIjempänä 13 artiklan 1 kohdassa tämän artiklan 1. säädettyihin poikkeuksiin liittyvät seuraavat 2—5 kohdassa säädetyt velvoitteet: 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/29 2. Todellisia ja tehokkaita neuvotteluita käydään käyttäjien tai niiden edustusorganisaatioiden ja konsortion välillä ratkaisujen löytämiseksi kaikkiin tärkeisiin kysymyksiin, lukuun ottamatta vähäpätöisiä ja luonteeltaan pelkästään toiminnallisia kysy- myksiä; nämä tärkeät kysymykset koskevat konsortion tai sen jäsenten tarjoamien säännöllisten merikuljetuspalvelujen ehtoja ja laatua. Näitä neuvotteluja käydään aina kun mikä tahansa edellä mainituista osapuolista niitä pyytää. Todellisilla ja tehokkailla neuvotteluilla tarkoitetaan neuvotte- luita, jotka käydään ennen sen toimenpiteen toteuttamista, joka on neuvotteluiden aiheena muulloin kuin ylivoimaisen esteen sattuessa. Jos konsortion jäsenten on ylivoimaisen esteen vuoksi pakko soveltaa päätöstä ennen kuin neuvotteluja on käyty, pyydetyt neuvottelut on käytävä kymmenen työpäivän kuluessa pyynnön esittämisen päivämäärästä. Paitsi ylivoi- maisen esteen tapauksissa, joihin on viitattava toimenpidettä koskevassa ilmoituksessa ei ennen neuvottelujen käymistä anneta julkista ilmoitusta toimenpiteestä. Neuvottelumenettely käsittää seuraavat vaiheet: a) konsortio antaa ennen neuvotteluja yksityiskohtaiset kirjal- liset tiedot toiselle osapuolelle neuvottelujen aiheesta; tai b) näkemysten vaihto tapahtuu osapuolten välillä joko kirjalli- sesti järjestämällä kokouksia taikka näillä kahdella tavalla; näihin kokouksiin osallistuvilla konsortion jäsenten ja rahdinantajien edustajilla on valtuus muodostaa yhteinen näkökanta; osapuolet tekevät parhaansa tämän saavuttami- seksi; c) kun yhteiseen näkökantaan ei molempien osapuolten yrityksistä huolimatta päästä, erimielisyys on todettava ja ilmoitettava julkisesti. Kumpikin osapuoli voi saattaa tämän erimielisyyden komission tietoon; d) neuvotteluiden päättämiselle voidaan määrätä kohtuullinen määräaika, mikäli mahdollista molempien osapuolten yhtei- sestä tai osapuolten sopimuksesta tällainen määräaika ei voi olla lyhyempi kuin yksi kuukausi. poikkeustapauksissa sopimuksesta. Paitsi 3. Konsortion tai sen jäsenten tarjoamien merikuljetuspalve- lujen ehdot, mukaan lukien näiden palvelujen laatuun liittyvät ehdot, ja kaikki näitä koskevat muutokset saatetaan pyynnöstä ja niihin voidaan käyttäjien käyttöön kohtuulliseen hintaan, milloin tahansa tutustua kuluitta konsortion jäsenten toimis- toissa tai konsortion omissa taikka sen asiamiesten toimistoissa. on viipymättä komissiolle 4. Konsortion osapuolten hyväksymät sovittelijoiden suositukset, joilla ratkaistaan riitakysymyksiä tämän asetuksen tarkoittamista konsortioiden menettelytavoista. välimiestuomiot ilmoitettava ja 5. Jokaisen konsortion, joka haluaa hyötyä tämän asetuksen soveltamisesta, on voitava osoittaa komission pyynnöstä ennakkoilmoituksella vähintään yhden kuukauden määräajassa, jonka pituuden komissio määrää tapauskohtaisesti, että se täyttää tämän asetuksen 5—8 artiklassa ja tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt ehdot ja velvoitteet sekä ilmoitettava kysei- sestä konsortiosopimuksesta komissiolle tässä määräajassa. 10 artikla Käyttäjien ja konsortioiden välisiin säännöllisten merikul- jetuspalvelujen käyttöä koskeviin sopimuksiin sovellettava poikkeus Poikkeusta perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kiellosta sovelletaan kuljetuksen käyttäjien tai niiden etujärjestöjen ja 3 artiklassa säädettyyn poikkeukseen oikeutetun konsortion välisiin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, koskevat konsortion tarjoamien linjakuljetuspalvelujen ehtoja ja laatua sekä kaikkia näihin palveluihin liittyviä yleisiä kysymyksiä, siinä määrin kuin ne perustuvat 9 artiklan 2 kohdassa säädettyihin neuvotteluihin. jotka V LUKU ERINÄISET SÄÄNNÖKSET 11 artikla Salassapitovelvollisuus 1. Tietoja, jotka on saatu sovellettaessa 7 artiklaa ja 9 artiklan 5 kohtaa, ei voida käyttää muutoin kuin tässä asetuksessa säädettyihin tarkoituksiin. 2. Komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset sekä niiden virka- miehet ja muu henkilöstö eivät saa ilmaista tietoja, jotka ne ovat keränneet tätä asetusta soveltaessaan ja joita niiden laadun takia koskee salassapitovelvollisuus. 3. Edellä olevien 1 ja 2 kohdan säännökset eivät estä yleisten jos nämä eivät sisällä tietojen tai tutkimusten julkaisemista, yksilöllisiä mainintoja yrityksistä tai yritysten yhteenliittymistä. 12 artikla Ryhmäpoikkeuksen peruuttaminen Asetuksen (ETY) N:o 479/92 6 artiklan mukaisesti komissio voi peruuttaa tämän asetuksen soveltamisesta saatavan edun, jos se toteaa, että tietyssä tapauksessa sopimuksella, päätöksellä tai yhdenmukaistetulla menettelytavalla, johon sovelletaan tämän asetuksen 3 artiklan tai 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti poik- keusta, on kuitenkin tiettyjä vaikutuksia, jotka ovat ristiriitaisia perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrättyjen edellytysten kanssa tai kielletään perustamissopimuksen 82 artiklassa ja erityisesti kun: a) sen konferenssin ulkopuolella, jossa konsortio toimii, tai tietyn konsortion ulkopuolella ei tietyn liikenteen alalla ole tehokasta kilpailua; b) konsortio laiminlyö toistuvasti tämän asetuksen 9 artiklassa säädettyjä velvoitteita; L 100/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 4. 2000 c) konsortion käyttäytymisellä on perustamissopimuksen 82 artiklan kanssa ristiriitaisia vaikutuksia; d) nämä vaikutukset ovat seurausta välimiestuomiosta. 13 artikla Siirtymäsäännökset 1. Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sopimuksiin, jotka ovat voimassa 25 päivänä huhtikuuta 2000 ja täyttävät kyseisenä päivämääränä asetuksessa (EY) N:o 870/ 95 poikkeuksen myöntämiselle säädetyt edellytykset ja joihin on sovellettu asetuksen 7 artiklan mukaista vastustamismenet- telyä. Ennen tämän asetuksen voimaantuloa asetuksen (EY) N:o 2. 870/95 7 artiklan mukaisesti jonka osalta kuuden kuukauden määräaika ei ole umpeutunut 25 päivänä huhtikuuta 2000, katsotaan tehdyksi tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti. tehty ilmoitus, 14 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä huhtikuuta 2000. Sitä sovelletaan 25 päivään huhtikuuta 2005 asti. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1266/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. Microkrediet als middel om armoede terug te dringen.

eurovoc_concepts:
EU aid
development aid
microloan
poverty

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/115 projecties voor landbouwuitvoerrestituties en eventuele andere relevante gevolgen voor de begrotingsuit- gaven anderzijds, beide uitgedrukt als het volume waar het om gaat en als deel van de jaarlijkse begrotingskredieten ter financiering van de externe activiteiten van de Gemeenschap, zouden zijn van de toetreding van China tot de Wereldhandelsorganisatie? Antwoord van de heer Lamy namens de Commissie (11 mei 2000) China wordt door de Gemeenschap reeds als lid van de Wereldhandelsorganisatie (WTO) behandeld, in zoverre de tarieven van meestbegunstigde natie voor zijn uitvoer naar de Gemeenschap gelden. Bovendien zal de toetreding van China tot de WTO geen verandering brengen in de verbintenissen van de Gemeen- schap inzake toegang tot haar eigen markt, noch inzake tarieven, in het kader van de WTO. Bij de toetreding van China tot de WTO gaat het om de toekomstige verbintenissen van China, en niet om de verbintenissen van de huidige WTO-leden. De opbrengst aan douanerechten zal derhalve afhankelijk zijn van de omvang van de invoer. Ervan uitgaande dat na toetreding van China tot de WTO de uitvoer van China naar de Gemeenschap zal toenemen, kan op de langere termijn een toename van de opbrengst aan rechten worden verwacht. China zal de landbouwheffingen bij invoer van producten uit alle WTO-leden, waaronder de Gemeenschap, verlagen. Dit zal voor EG-producten de markttoegang verbeteren, doch geen verandering brengen in de verbintenissen van de Gemeenschap in het kader van de Uruguayronde met betrekking tot de uitvoer. Daarom zullen de begrotingsuitgaven van de Gemeenschap binnen de vastgelegde grenzen moeten blijven. (2001/C 53 E/146) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1266/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie Betreft: Microkrediet als middel om armoede terug te dringen (19 april 2000) Hoeveel geld heeft de Commissie de afgelopen drie jaar gestoken in het uitbreiden van microkrediet als middel om armoede terug te dringen (dit beginsel is onderschreven in het in april 1998 door de Commissie gepubliceerde rapport (cid:132)Microfinanciering en armoedevermindering(cid:148)) en op welke andere manieren steunt de Commissie armoedebestrijding in het kader van haar ontwikkelingssamenwerkings- beleid? Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (19 mei 2000) In de afgelopen drie jaar heeft de Commissie via verschillende instrumenten (medefinanciering niet- gouvernementele organisaties (NGO(cid:146)s), plattelandsontwikkelingsprojecten, voedselzekerheid, Stabex, steun aan micro-ondernemingen) ongeveer 200 miljoen euro vastgelegd voor microkredietregelingen. Armoedebestrijding is de overkoepelende doelstelling van de Europese ontwikkelingssamenwerking. In dit opzicht spoort het communautaire beleid met de internationale consensus, maar het gaat nog een stap verder door te erkennen dat ongelijkheid de groei en de armoedebestrijding belemmeren, door een terugkeer te opperen naar een beleid van groei met verdeling en door de nadruk te leggen op de politieke aspecten van de ontwikkelingsstrategie. Op macro-economisch niveau zijn in de structurele aanpassingsprogramma(cid:146)s van de (cid:132)nieuwe generatie(cid:148) voor de toekenning van een gedeelte van de middelen ook sociale indicatoren opgenomen (gezondheid en onderwijs), teneinde de betrokken landen ertoe aan te zetten op deze gebieden betere resultaten te boeken. C 53 E/116 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 In het kader van de Overeenkomst van LomØ leggen het achtste Europees Ontwikkelingsfonds (EOF) en de nationale indicatieve programma(cid:146)s (NIP(cid:146)s) de nadruk op armoedebestrijding als een belangrijke doelstelling van de ontwikkelingssamenwerking. In vele Afrikaanse landen komt dit tot uiting in de keuze van prioritaire sectoren, zoals voedselzekerheid, plattelandsontwikkeling of sociale kwesties. In kleine eilandstaten wordt bijvoorbeeld vaak gestreefd naar specifieke armoedebestrijdingsprogramma(cid:146)s. Het totale bedrag dat aan elementaire sociale diensten wordt besteed (gezondheid en onderwijs), is sterk toegenomen. De onlangs gesloten partnerschapsovereenkomst tussen de Gemeenschap en de staten in Afrika, het Caribisch gebied en de Stille Oceaan voorziet in een ge(cid:239)ntegreerde aanpak van de armoedebestrijding, met steun die enerzijds op groeifactoren en anderzijds op herverdeling en sociaal beleid gericht is. Een van de prioriteiten in de ondersteuning van het sociaal beleid is de toegang tot alle elementaire sociale diensten en sociale bescherming, met een grotere bescherming van de meest kwetsbaren. (2001/C 53 E/147) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1267/00 van Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) aan de Commissie Betreft: Structuurfondsen voor de autonome gemeenschap Valencia (19 april 2000) Op de Top van Berlijn zijn de criteria voor de structuurfondsen vastgesteld. Kan de Commissie meedelen welke bedragen voor de periode 2000-2006 uit hoofde van de verschillende structuurfondsen aan de autonome gemeenschap Valencia zijn toegekend? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (25 mei 2000) Het is onmogelijk om op dit ogenblik een precieze schatting te geven van het bedrag dat voor de periode 2000-2006 uit hoofde van de Structuurfondsen aan de autonome gemeenschap van Valencia zal worden toegekend. Over de maatregelen die vallen onder Doelstelling 1 in Spanje wordt immers nog volop onderhandeld met de Spaanse autoriteiten. Hetzelfde geldt overigens voor de bedragen die in het kader van de communautaire initiatieven Interreg, URBAN, EQUAL en Leader aan deze regio zullen worden toegekend. In het kader van Doelstelling 1 heeft de Commissie aan elke lidstaat een voorstel toegestuurd voor de verdeling van de beschikbare kredieten over de regio(cid:146)s die voor deze doelstelling in aanmerking komen. De berekening is gebaseerd op de methode die de Commissie al eerder heeft gebruikt bij de verdeling onder de lidstaten van de kredieten van Doelstelling 1. Een kopie van het voorstel voor Spanje wordt rechtstreeks aan het geachte parlementslid en aan het secretariaat-generaal van het Parlement toegezonden. Er zij op gewezen dat het om een voorstel van indicatieve aard gaat. De definitieve verdeling zal bij de goedkeuring van het communautair bestek worden vastgelegd in een overeenkomst tussen de lidstaat en de Commissie. (2001/C 53 E/148) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1269/00 van Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Nieuw voorstel voor een communautaire verordening betreffende de bevordering van de afzet van landbouwproducten De Gemeenschap draagt bij in de financiering van verschillende programma(cid:146)s voor de bevordering van de afzet van bepaalde landbouwproducten, waaronder olijfolie, appels, citrusvruchten of nog rozijnen