title: Nařízení Komise (ES) č. 824/2000 ze dne 19. dubna 2000, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention agency
product quality

text: 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 27 32000R0824 20. 4. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 100/31 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 824/2000 ze dne 19. dubna 2000, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1766/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1253/1999 (2), a ze- jména na článek 5 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Intervenční cena pro pšenici obecnou, pšenici tvrdou, ječmen, žito, kukuřici a čirok je stanovena pro jakosti, které co nejvíce odpovídají průměrné jakosti obilovin sklízených ve Společenství. Použití přirážek a srážek by mělo umožnit, aby inter- venční cena odrážela cenové rozdíly na trhu z důvodů jakosti. Obiloviny, jejichž jakost neumožňuje přiměřené využití nebo skladování, by neměly být k intervenci přijaty. Za tím účelem, aby se zjednodušilo obvyklé řízení inter- vence a zejména mohly být stanoveny stejnorodé šarže pro jednotlivé obiloviny nabízené k intervenci, by mělo být stanoveno minimální množství, pro které je inter- venční agentura povinna nabídku přijmout. V některých členských státech však může být nezbytné stanovit vyšší minimální množství, aby mohly intervenční agentury zohlednit stávající podmínky a zvyklosti velkoobchodu v daných zemích. Podmínky, za kterých jsou obiloviny intervenčním agen- turám nabízeny a intervenčními agenturami přejímány, by měly být ve Společenství co nejjednotnější, aby se zabránilo diskriminaci mezi producenty. Měly by být stanoveny metody určování jakosti pšenice obecné, pšenice tvrdé, ječmene, žita, kukuřice a čiroku. Členské státy by se kromě ročního výkazu o množství zásob podle nařízení Komise (ES) č. 2148/96 ze dne listopadu 1996, kterým se stanoví pravidla pro 8. ocenění a kontrolu veřejných intervenčních zásob země- dělských (ES) ve č. 808/1999 (4), měly ujistit o stavu uchování zásob, které jsou v držení intervenčních agentur. produktů (3), nařízení znění Nařízení Komise (EHS) č. 689/92 ze dne 19. břez- na 1992, kterým se stanoví postupy a podmínky pro intervenčními převzetí obilovin agenturami (5), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1664/1999 (6), a nařízení Komise (EHS) č. 1908/84 ze dne 4. července 1984, kterým se stanoví standardní jakosti obilovin (7), naposledy metody pro určování pozměněné byla mnohokrát pozměněna. Z důvodu jasnosti by měla být nahrazena tímto nařízením. nařízením (EHS) č. 2507/87 (8), (9) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 v čl. 4 odst. 2 nařízení V obdobích uvedených (EHS) č. 1766/92 mohou držitelé stejnorodých šarží nejméně 80 tun pšenice obecné, ječmene, žita, kukuřice nebo čiroku nebo 10 tun pšenice tvrdé sklizených ve Společenství nabídnout tuto šarži intervenční agentuře. Intervenční agentury však mohou stanovit vyšší minimální množství. Článek 2 Obiloviny musí být řádné a uspokojivé obchodní jakosti, 1. aby byly přijaty k intervenci. 2. Obiloviny jsou považovány za obiloviny řádné a uspoko- jakosti, pokud mají barvu typickou pro daný jivé obchodní druh obilovin, jsou bez zápachu nebo živých škůdců (včetně roztočů) v jakémkoli vývojovém stádiu a splňují minimální požadavky na jakost stanovené v příloze 1 tohoto nařízení a pokud jejich hodnoty radioaktivity nepřesahují maximální hodnoty povolené právními předpisy Společenství. Úroveň radioaktivní kontaminace produktu se sleduje pouze tehdy, vyžaduje-li to situace, a jen po nezbytnou dobu. V pří- padě potřeby se trvání a rozsah kontrol stanoví postupem podle článku 23 nařízení (EHS) č. 1766/92. Navíc v případech, kdy analýzy ukazují, že se Zélényho index u šarže pšenice obecné pohybuje v rozmezí od 22 ml do 30 ml, musí být těsto získané z této pšenice posouzeno jako nelepivé a strojově zpracovatelné, aby byla tato pšenice pova- žována za pšenici řádné a uspokojivé obchodní jakosti ve smyslu odstavce 1. (1) Úř. věst. L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) Úř. věst. L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) Úř. věst. L 288, 9. 11. 1996, s. 6. (4) Úř. věst. L 102, 17. 4. 1999, s. 70. (5) Úř. věst. L 74, 20. 3. 1992, s. 18. (6) Úř. věst. L 197, 29. 7. 1999, s. 28. (7) Úř. věst. L 178, 5. 7. 1984, s. 22. (8) Úř. věst. L 235, 20. 8. 1987, s. 10. 28 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 3. Definice látek, které nejsou ze základních obilovin nesní- žené jakosti, jsou pro účely tohoto nařízení definovány v pří- loze II. b) nabízenou obilovinu; c) místo uskladnění nabízené obiloviny; Zrna základních obilovin a jiných obilovin, která jsou poško- zená, získaná z námelu nebo zkažená, se klasifikují jako „různé nečistoty“ i v případě, že mají vady, které patří do jiných kate- gorií. d) množství, hlavní vlastnosti a sklizňový rok nabízené obilo- viny; e) intervenční centrum, kterému je nabídka určena. Článek 3 Pro určení článků 5 a 6 nařízení metody: jakosti obilovin nabízených k intervenci podle tyto (EHS) č. 1766/92 se používají 3. 1 standardní metoda pro určení množství látek, které nejsou je metoda za základních obilovin nesnížené uvedená v příloze III; jakosti, 3. 2 standardní metoda pro určení obsahu vlhkosti je metoda uvedená v příloze IV. Členské státy však mohou použít i jiné metody založené na principu uvedeném v příloze IV, metodu ISO 712:1998 nebo metodu založenou na technologii využívající infračervené záření. V případě pochybnosti jsou přijaty pouze výsledky získané použitím metody uvedené v příloze IV; 3. 3 standardní metoda pro určení obsahu taninu v čiroku je metoda ISO 9648:1988; 3. 4 standardní metoda pro určení nelepivosti a strojové zpra- covatelnosti těsta získaného z pšenice obecné je metoda uvedená v příloze V; 3. 5 standardní metoda pro určení obsahu bílkovin v mleté pšenici obecné je metoda uznaná Mezinárodní společností pro chemii obilovin (ICC), jejíž normy jsou stanoveny pod nadpisem č. 105/2: „metoda pro určení obsahu bílkovin v obilovinách a produktech z obilovin“. Členské státy však mohou použít i jakékoliv jiné metody. V takovém případě musí Komisi předložit potvrzení ICC o tom, že výsledky získané danou metodou jsou rovno- cenné; 3. 6 Zélényho index pro zrna mleté pšenice obecné se určí v souladu s metodou ISO 5529:1992; 3. 7 Hagbergovo pádové číslo (zkouška amylázové aktivity) se určí v souladu s metodou ISO 3093:1982; 3. 8 standardní metoda pro určení míry sklovitého vzhledu pšenice tvrdé je metoda uvedená v příloze VI; 3. 9 standardní metoda pro určení měrné hmotnosti je metoda ISO 7971-2:1995. Článek 4 1. Nabídky k intervenci se zohlední pouze v případě, že jsou vypracovány na formuláři vydaném intervenční agenturou, který obsahuje zejména tyto údaje: a) jméno nabízejícího; Ve formuláři se rovněž uvede prohlášení, že produkty pochá- zejí ze Společenství, nebo v případě, že jsou obiloviny přijaty k intervenci za zvláštních podmínek podle jejich produkční oblasti, podrobné údaje o oblasti, ve které byly vypěstovány. Intervenční agentura však může za přijatelnou považovat zejména nabídku předloženou prostřednictvím telekomunikace, pokud obsahuje všechny údaje uvedené ve formuláři podle prvního pododstavce. v jiné písemné podobě, Aniž je od data předložení nabídky dotčena platnost nabídky podané podle třetího pododstavce, mohou členské státy poža- dovat, aby byl po předložení nabídky příslušnému orgánu zaslán nebo přímo předán formulář uvedený v prvním pododstavci. 2. Pokud je nabídka nepřijatelná, dotčený hospodářský subjekt je intervenční agenturou informován do pěti pracov- ních dnů po obdržení nabídky. 3. Pokud je nabídka přijatelná, dotčený hospodářský subjekt je co nejdříve informován o skladu, ve kterém jsou obiloviny převzaty, a o časovém rozvrhu dodávky. Na žádost nabízejícího nebo skladovatele může intervenční agentura tento časový rozvrh změnit. Poslední dodávka by se měla uskutečnit nejpozději do konce čtvrtého měsíce po měsíci, ve kterém byla nabídka obdržena, avšak nejpozději do 1. července v případě Španělska, Řecka, Itálie a Portugalska a do 31. července v případě ostatních členských států. Článek 5 1. Intervenční agentura převezme nabízené obiloviny poté, co se intervenční agentura nebo její zástupce přesvědčí, zda celá šarže zboží dodaného do intervenčního skladu vyhovuje požadavkům na množství a minimální vlastnosti stanoveným v příloze. 2. Jakostní vlastnosti se zjistí na základě reprezentativního vzorku nabízené šarže, který se skládá ze vzorků odebraných při každé dodávce alespoň z každých 60 tun. 3. Dodané množství musí být zváženo za přítomnosti nabí- zejícího a zástupce intervenční agentury, který je na nabíze- jícím nezávislý. 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 29 Zástupcem intervenční agentury může být V tom případě: také skladovatel. a) provede intervenční agentura do 45 dnů od převzetí kontrolu, která musí zahrnovat přinejmenším objemovou kontrolu; případný váženým množstvím rozdíl mezi a množstvím odhadnutým podle objemové metody nesmí překročit 5 %; d) pokud je odchylka překročena, obiloviny se musí ihned zvážit. Výdaje spojené s vážením ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v účet- nictví, v opačném případě ponese náklady Evropský země- dělský orientační a záruční fond (EZOZF). Článek 6 b) pokud není odchylka překročena, ponese skladovatel veškeré náklady spojené s jakýmkoliv případným nedo- statkem zjištěným při pozdější kontrole ve vztahu ke hmot- nosti uvedené do účetnictví při převzetí obilovin; Intervenční agentura zajistí, aby byly pod její odpovědností do dvaceti pracovních dnů od sestavení reprezentativního vzorku provedeny zkoušky fyzikálních a technologických vlastností odebraných vzorků. c) pokud je odchylka překročena, obiloviny se musí ihned zvážit. Výdaje spojené s vážením ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v účet- nictví, v opačném případě ponese náklady členský stát. Pokud tyto analýzy ukáží, že nabízené obiloviny neodpovídají minimální jakosti požadované k intervenci, jsou takové obilo- viny staženy na náklady nabízejícího. Nabízející rovněž ponese veškeré vzniklé výdaje. 4. Při převzetí ve skladu, v němž se obiloviny nacházejí v okamžiku nabídky, lze množství obilovin zjistit na základě skladového účetnictví, které by mělo odpovídat profesním požadavkům a požadavkům intervenční agentury, a to za předpokladu, že: a) je ve skladovém účetnictví uvedena hmotnost zjištěná vážením, fyzikální jakostní vlastnosti v době vážení, a ze- jména obsah vlhkosti, případná přemístění do jiného místa skladování, jakož i provedená ošetření, přičemž od vážení nesmí uplynout více než 10 měsíců; b) skladovatel prohlásí, že nabízená šarže ve všech ohledech odpovídá údajům uvedeným ve skladovém účetnictví; c) jakostní vlastnosti zjištěné v době vážení jsou stejné jako jakostní vlastnosti reprezentativního vzorku skládajícího se ze vzorků obilovin, které byly intervenční agenturou nebo jejím zástupcem odebrány v rozsahu jednoho vzorku z každých 60 tun. 5. Použije-li se odstavec 4: a) zohlední se hmotnost uvedená ve skladovém účetnictví, která se v případě nutnosti upraví, aby se zohlednil případný rozdíl mezi obsahem vlhkosti a/nebo obsahem různých nečistot (Schwarzbesatz) zjištěných v době vážení a hodnotami zjištěnými u reprezentativního vzorku. Rozdíl v obsahu nečistot lze zohlednit pouze pro úpravu snížení hmotnosti uvedené ve skladovém účetnictví; b) intervenční agentura provede do 45 dnů od převzetí ověření objemové kontroly; případný rozdíl mezi množstvím zjiš- těným vážením a množstvím odhadnutým objemovou metodou nesmí být vyšší než 5 %; c) pokud není odchylka překročena, ponese skladovatel veškeré náklady spojené s jakýmkoliv případným nedo- statkem zjištěným při pozdější kontrole ve vztahu ke hmot- nosti uvedené do účetnictví při převzetí obilovin; Nabízející uhradí výdaje spojené se: a) stanovením obsahu taninu v čiroku, b) zkouškou amylázové aktivity (Hagbergovo pádové číslo), c) stanovením obsahu bílkovin v pšenici tvrdé a pšenici obecné, d) Zélényho testem, e) zkouškou strojové zpracovatelnosti. V případě pochybnosti podrobí intervenční agentura dotčené obiloviny nezbytným kontrolám a náklady, které s nimi souvi- sejí, ponese neúspěšná strana. Článek 7 Intervenční agentura vypracuje pro každou šarži záznam o převzetí. V něm se uvede: a) datum kontroly množství a minimální požadovaných vlast- ností obilovin, b) hmotnost dodaných obilovin, c) počet odebraných vzorků tvořících reprezentativní vzorek, d) zjištěné fyzikální vlastnosti, e) agentura, která je zodpovědná za analýzy technologických kritérií a za výsledky těchto analýz. Záznam se opatří datem a zašle se skladovateli k podpisu. Článek 8 Aniž je dotčen odstavec 2, cena, která se vyplatí nabízejí- 1. címu, je intervenční cena uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1766/92 platná v den, jenž je po sdělení o přijatel- nosti dané nabídky stanoven jako první den dodávky pro zboží dodané do skladu před vyložením. Tato cena se upraví v sou- ladu s přirážkami a srážkami uvedenými v článku 9. 30 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 Pokud se však dodávka uskuteční v měsíci, v němž je inter- venční cena nižší než v měsíci, kdy byla nabídka podána, vyplatí se vyšší z obou cen. Ustanovení tohoto pododstavce se nepoužije pro kukuřici a čirok nabízené v srpnu a září. 2. Po obdržení nabídky intervenční agentura v souladu s článkem 4 nařízení (EHS) č. 1766/92 určí o místo a datum převzetí obilovin. Náklady na přepravu obilovin z místa, kde jsou při podání nabídky uskladněny, do intervenčního centra, jehož lze dosáh- nout za nejnižších nákladů, ponese nabízející. Pokud intervenční agentura převezme zboží jinde než v inter- venčním centru, jehož lze dosáhnout za nejnižších nákladů, intervenční agentura určí a uhradí dodatečné náklady na přepravu. V takovém případě určí náklady na přepravu uvedené v předchozím pododstavci intervenční agentura. Pokud intervenční agentura po dohodě s nabízejícím uskladní převzaté zboží ve skladě, v němž se toto zboží nacházelo sníží v okamžiku podání nabídky, o náklady uvedené v druhé větě předcházejícího pododstavce a o náklady na vyskladnění, které se posoudí na základě výdajů skutečně zjištěných dotčeným členským státem. intervenční cena se Platba se provede mezi třicátým a třicátým pátým dnem 3. od data převzetí, jak je uvedeno v článku 5. Článek 9 Přirážky a srážky, o něž se zvýší nebo sníží intervenční cena, která se vyplatí nabízejícímu, se vyjádří v EUR/t a použijí se společně, jak je stanoveno níže: a) pokud je obsah vlhkosti v obilovinách nabízených k inter- venci nižší než 14 %, použijí se přirážky uvedené v tabulce I přílohy VII. Pokud je obsah vlhkosti v obilovinách nabíze- ných k intervenci nižší než 14 %, použijí se srážky uvedené v tabulce II přílohy VII; b) pokud se měrná hmotnost pšenice obecné nebo ječmene nabízených k intervenci liší od měrné hmotnosti 76 kg/hl nebo 64 kg/hl, použijí se srážky uvedené v tabulce III přílohy VII; c) pokud je procentní podíl zlomkových zrn vyšší než 3 % u pšenice tvrdé, pšenice obecné, žita a ječmene, 4 % u kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; d) pokud je procentní podíl nečistot ze zrn vyšší než 2 % u pšenice tvrdé, 3 % u žita, 4 % u kukuřice a čiroku a 5 % u pšenice obecné cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; a ječmene, sníží se e) pokud je procentní podíl klíčících zrn vyšší než 2,5 %, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; f) pokud je procentní podíl různých nečistot (Schwarzbesatz) vyšší než 0,5 % u pšenice tvrdé, 1 % u pšenice obecné, žita, ječmene, kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,1 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %; g) pokud je procentní podíl zrn pšenice tvrdé bez sklovitého vzhledu vyšší než 20 %, sníží se cena o 0,2 EUR za každé další procento nebo jeho část; h) pokud je obsah bílkovin v pšenici obecné nižší než 11,5 %, použijí se srážky uvedené v tabulce IV přílohy VII; i) pokud je obsah taninu v čiroku nabízeném k intervenci vyšší než 0,4 % sušiny, použije se srážka, která se vypočte metodou stanovenou v příloze VIII. Článek 10 Každý hospodářský subjekt, který v zájmu intervenční 1. agentury skladuje nakoupené produkty, pravidelně kontroluje jejich přítomnost a stav uchování a informuje neprodleně intervenční agenturu o všech problémech, které v tomto ohledu vzniknou. 2. Intervenční agentura se přesvědčí alespoň jednou ročně o jakosti skladovaného produktu. Vzorky k tomuto účelu lze odebrat během roční inventury podle článku 4 nařízení Komise (ES) č. 2148/96. Článek 11 Intervenční agentury přijmou v případě potřeby doplňkové postupy a podmínky pro převzetí, které jsou slučitelné s usta- noveními tohoto nařízení, aby se zohlednily zvláštní podmínky v dotčeném členském státě; mohou zejména vyžadovat pravi- delná prohlášení o držených zásobách. Článek 12 Nařízení 1. července 2000. (EHS) č. 689/92 a (EHS) č. 1908/84 se zrušují od Článek 13 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení se použije ode dne 1. července 2000. 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 31 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 19. dubna 2000. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 32 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 PŘÍLOHA I Pšenice tvrdá Pšenice obecná Žito Ječmen Kukuřice Čirok A. Maximální obsah vlhkosti 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % B. Maximální procentní podíl látek, které 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % nejsou ze základních nesnížené jakosti: 1. Zlomková zrna 2. Nečistoty ze zrn (jiné než uvedené v bodu 3), z čehož: a) scvrklá zrna b) jiné obiloviny c) zrna napadená škůdci 6 % 5 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 10 % 10 % 12 % 5 % 5 % 3 % 9 = ; 5 % — — d) zrna, jejichž klíček má změněnou — — — — barvu e) zrna, jež byla při sušení vystavena 0,50 % 0,50 % 1,5 % 3 % 3 % 3 % nadměrné teplotě 3. Zrna napadená plísněmi a/nebo 5 % — — — — — houbami, z čehož: — zrna napadená houbami 4. Klíčící zrna 5. Různé nečistoty (Schwarzbesatz), 1,5 % 4 % 3 % — 4 % 3 % — 4 % 3 % — 6 % 3 % — 6 % 3 % — 6 % 3 % z čehož: a) cizí semena — škodlivá — jiná b) poškozená zrna 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — zrna poškozená samovolným zahřátím nebo vystavením nadměrné teplotě při sušení 0,05 % 0,05 % — jiná c) cizí látky d) plevy e) námel f) zkažená zrna g) mrtvý hmyz a části hmyzu C. Maximální procentní podíl zrn, která jsou zcela nebo zčásti bez sklovitého vzhledu 27 % — D. Maximální obsah taninu (1) E. Minimální měrná hmotnost (kg/hl) — 78 — 73 0,05 % 0,05 % 0,05 % — — — — 62 — — — — — — — — 1 % — — — — 70 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 33 Pšenice tvrdá Pšenice obecná Žito Ječmen Kukuřice Čirok F. Minimální obsah bílkovin (1): — hospodářský rok 2000/01 — hospodářský rok 2001/02 — od hospodářského roku 2002/03 11,5 % 11,5 % 11,5 % 10 % 10,3 % 10,5 % dále — — — — — — — — G. Minimální čas pádu v sekundách 220 220 120 (Hagbergovo pádové číslo) H. Minimální Zélényho index (ml) — 22 — — — — (1) Procentní podíl sušiny. 34 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 1. DEFINICE LÁTEK, KTERÉ NEJSOU ZE ZÁKLADNÍCH OBILOVIN NESNÍŽENÉ JAKOSTI PŘÍLOHA II 1. 1 Zlomková zrna Všechna zrna, jejichž endosperm je částečně odkrytý, se považují za zlomková zrna. Do této skupiny patří rovněž zrna poškozená drcením a zrna, z nichž byl odstraněn klíček. U kukuřice se „zlomkovými zrny“ rozumí části zrn nebo celá zrna, která propadnou sítem s kruhovými otvory o průměru 4,5 mm. U čiroku se „zlomkovými zrn“ rozumí části zrn nebo celá zrna, která propadnou sítem s kruhovými otvory o prů- měru 1,8 mm. 1. 2 Nečistoty složené ze zrn a) Scvrklá zrna: Zrna, která poté, co se ze vzorku odstraní všechny ostatní látky uvedené v této příloze, propadnou síty s otvory o následujících rozměrech: pšenice obecná 2,0 mm, žito 1,8 mm, pšenice tvrdá 1,9 mm, ječmen 2,2 mm. Odchylně od této definice se však „scvrklými zrny“ rozumí: — u ječmene z Finska nebo Švédska o měrné hmotnosti nejméně 64 kilogramů na hektolitr, který je v těchto členských státech nabízen k intervenci, nebo — u ječmene o obsahu vlhkosti nejvýše 12,5 %, zrna, která poté, co se ze vzorku odstraní všechny ostatní látky uvedené v této příloze, propadnou síty s otvory o velikosti 2,0 mm. Do této skupiny rovněž patří zrna poškozená mrazem a nezralá (zelená) zrna. b) Jiné obiloviny: „Jinými obilovinami“ se rozumí všechna zrna, která nepatří k druhu obilovin obsaženému ve vzorku. c) Zrna napadená škůdci: Zrna napadená škůdci jsou všechna ohlodaná zrna. Do této skupiny patří také zrna napadená brouky. d) Zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi a zrna napadená houbami: jejichž klíček má změněnou barvu, Zrna, je zbarveno do hněda až hnědočerna a jejichž klíček je normální a neklíčí. U pšenice obecné se zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, nezohlední až do procentního podílu 8 %. jejichž osemení jsou zrna, U pšenice tvrdé: — se zrna, která jsou zbarvena do hněda až hnědočerna jinde než na samotném klíčku, považují za zrna napa- dená plísněmi, — se za zrna napadená houbami považují zrna, jejichž osemení je napadeno houbou Fusarium mycelium; taková zrna vypadají mírně scvrklá, vrásčitá a mají růžové nebo bílé nepravidelně roztroušené skvrny s nejasně vymezenými okraji. e) Zrna, jež byla při sušení vystavena nadměrné teplotě, jsou zrna, která vykazují vnější znaky pražení, ale nejsou poškozená. 1. 3 Klíčící zrna Klíčící zrna jsou zrna, jejichž klíční kořínek nebo vzrostný vrchol jsou jasně viditelné pouhým okem. Při hodnocení obsahu klíčících zrn je však třeba vzít v úvahu celkový vzhled obilovin v daném vzorku. U některých druhů obilovin, například u pšenice tvrdé, je klíček vystouplý a osemení pokrývající klíček při zatřesení se šarží obilovin praskne. Taková zrna klíčící zrna připomínají, do této skupiny však řazena nejsou. Klíčící zrna jsou pouze zrna, jejichž klíček prodělal jasně viditelné změny, na základě kterých lze klíčící zrna snadno odlišit od zrn normálních. 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 35 1. 4 Různé nečistoty (Schwarzbesatz) a) Cizí semena: „Cizí semena“ jsou semena rostlin, pěstovaných či nikoliv, semena, která nelze zužitkovat, semena, která lze použít jako krmivo, a škodlivá semena. jiných než obiloviny. Tato cizí semena zahrnují „Škodlivá semena“ jsou semena, která jsou jedovatá pro lidi a zvířata, semena, která brání nebo komplikují čištění a mletí obilovin, a semena, která mění jakost produktů z obilovin. b) Poškozená zrna: „Poškozená zrna“ jsou zrna, která nelze využít k výživě lidí a u krmných obilovin ani jako krmiva, a to kvůli hnilobě, napadení plísněmi nebo bakteriemi nebo kvůli jiným příčinám. Mezi poškozená zrna patří rovněž zrna poškozená samovolným zahřátím nebo vystavením nadměrné teplotě při sušení. Tato tepelně poškozená zrna jsou zcela vyvinutá zrna, jejichž osemení je zbarveno do šedohněda až černa a jádro je po proříznutí žlutošedé až hnědočerné. Zrna napadená plodomorkou pšeničnou se považují za poškozená zrna pouze tehdy, je-li více než polovina povrchu zrna v důsledku sekundárního napadení cizopasnými houbami zbarvena do hněda až do černa. Pokud toto zbarvení pokrývá méně než polovinu povrchu zrn, musí být taková zrna řazena mezi zrna napadená škůdci. c) Cizí látky: Všechny látky ve vzorku obilovin, které se zachytí v sítu o velikosti otvorů 3,5 mm (vyjma zrn jiných obilovin a mimořádně velkých zrn základní obiloviny) nebo propadnou sítem o velikosti otvorů 1,0 mm, jsou považo- vány za cizí látky. Patří sem rovněž kameny, písek, úlomky slámy a jiné nečistoty, které propadnou sítem o veli- kosti otvorů 3,5 mm a zachytí se v sítu o velikosti otvorů 1,0 mm. Tato definice se nevztahuje na kukuřici. U kukuřice se za cizí látky považují všechny látky ze vzorku, které propadnou sítem o velikosti otvorů 1 mm, a všechny nečistoty uvedené v prvním pododstavci. d) Plevy (u kukuřice: úlomky kukuřičných klasů). e) Námel. f) Zkažená zrna. g) Mrtvý hmyz a části hmyzu. 1. 5 Živí škůdci 1. 6 Zrna bez sklovitého vzhledu Zrna pšenice tvrdé bez sklovitého vzhledu jsou zrna, jejichž jádro nelze považovat za zcela sklovité. 2. ZVLÁŠTNÍ FAKTORY, KTERÉ SE ZOHLEDNÍ PŘI DEFINOVÁNÍ NEČISTOT U JEDNOTLIVÝCH DRUHŮ OBILOVIN 2. 1 Pšenice tvrdá Nečistotami ze zrn se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi nebo houbami a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, námel, zkažená zrna, mrtvý hmyz a části hmyzu. 2. 2 Pšenice obecná Nečistotami ze zrn se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, námel, zkažená zrna, mrtvý hmyz a části hmyzu. 36 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 2. 3 Žito Nečistotami ze zrn se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, námel, mrtvý hmyz a části hmyzu. 2. 4 Ječmen Nečistotami ze zrn se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu. 2. 5 Kukuřice Nečistotami ze zrn se rozumí zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. U této obiloviny by měly být za cizí látky považovány všechny látky ze vzorku, které propadnou sítem o velikosti otvorů 1,0 mm. Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu. 2. 6 Čirok Nečistotami ze zrn se rozumí zrna jiných obilovin, zrna napadená škůdci a zrna, která byla při sušení vystavena nadměrné teplotě. Různými nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu. 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 37 PŘÍLOHA III STANDARDNÍ METODA PRO URČENÍ LÁTEK, KTERÉ NEJSOU ZE ZÁKLADNÍCH OBILOVIN NESNÍŽENÉ JAKOSTI 1. U pšenice obecné, pšenice tvrdé, žita a ječmene se průměrný vzorek o hmotnosti 250 g prosévá vždy po dobu půl minuty dvěma síty, z nichž první má otvory o velikosti 3,5 mm a druhé o velikosti 1,0 mm. Za tím účelem, aby se zajistilo nepřetržité prosévání, se doporučuje použít mechanické síto, např. vibrační stůl s připevněnými síty. Látky, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, a látky, které propadnou sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, by měly být zváženy společně a považovány za cizí látky. Pokud jsou mezi látkami, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, složky, které náleží do „jiných obilovin“, nebo nadměrně velká zrna základní obiloviny, vrátí se tyto složky nebo zrna zpět k prosetému vzorku. Při prosévání sítem s otvory o velikosti 1,0 mm je nutno pečlivě kontrolovat, zda ve vzorku nejsou živí škůdci. Z prosetého vzorku se dělicím přístrojem oddělí vzorek o hmotnosti 50 až 100 gramů. Tento dílčí vzorek by měl být zvážen. Tento dílčí vzorek se následně rozprostře na stůl a pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něj odstraní zlomková zrna, jiné obiloviny, klíčící zrna, zrna napadená škůdci, zrna poškozená mrazem, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi, cizí semena, námel, poškozená zrna, zkažená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz. Pokud dílčí vzorek obsahuje zrna, která jsou ještě v plevách, tato zrna se ručně vyloupnou, přičemž takto získané plevy se považují za části plev. Kameny, písek a úlomky slámy se považují za cizí látky. Dílčí vzorek se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 2,0 mm pro pšenici obecnou, 1,8 mm pro žito, 1,9 mm pro pšenici tvrdou a 2,2 mm pro ječmen. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za scvrklá zrna. Zrna poškozená mrazem a nezralá zelená zrna patří do skupiny „scvrklá zrna“. 2. Vzorek o hmotnosti 500 g u kukuřice a 250 g u čiroku se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 1,0 mm. Je nutno zkontrolovat, zda vzorek neobsahuje živé škůdce a mrtvý hmyz. Z látky, která se zachytí v sítu s otvory o velikosti 1,0 mm se pomocí pinzety nebo špičaté špachtle odstraní kameny, písek, úlomky slámy a jiné cizí látky. Takto získané cizí látky se přidají k látkám, které propadly sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, a společně se zváží. Ze vzorku, který propadne sítem, se dělicím přístrojem připraví dílčí vzorek o hmotnosti 100 g až 200 g pro kuku- řici a 25 g až 50 g pro čirok. Tento dílčí vzorek se zváží. Následně se v tenké vrstvě rozprostře na stůl. Pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něho odstraní části jiných obilovin, zrna napadená škůdci, zrna poškozená mrazem, klíčící zrna, cizí semena, poškozená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz. Poté se tento vzorek proseje sítem s kruhovými otvory o průměru 4,5 mm pro kukuřici a 1,8 mm pro čirok. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za zlomková zrna. 3. Skupiny látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti a které jsou určeny metodou uvedenou v bodech 1 a 2, se zváží s přesností na 0,01 g a rozdělí se podle procentního podílu v průměrném vzorku. Do zprávy o analýze se údaje uvedou s přesností na 0,1 %. Uvede se, zda se ve vzorku nacházejí živí škůdci. Zpravidla se provedou dvě analýzy každého vzorku. Neměly by se od celkového obsahu látek uvedených výše lišit o více než 10 %. 4. Pro úkony popsané v bodech 1, 2 a 3 se použije následující zařízení: a) přístroj dělící vzorky, např. kuželový přístroj nebo přístroj se žlábky; b) přesné nebo analytické váhy; c) síta s otvory o velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm a 3,5 mm a síta s kruhovými otvory o průměru 1,8 mm a 4,5 mm. Síta mohou být případně připevněna na vibrační stůl. 38 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 PŘÍLOHA IV STANDARDNÍ METODA PRO URČENÍ OBSAHU VLHKOSTI 1. Princip Produkt se suší při teplotě 130 °C až 133 °C za normálního atmosférického tlaku po dobu odpovídající velikosti částic. 2. Rozsah použitelnosti Tato metoda sušení se použije pro mleté obiloviny, z nichž nejméně 50 % propadne sítem s otvory o velikosti 0,5 mm, přičemž na sítu s kruhovými otvory o průměru 1,0 mm se nezachytí více než 10 % zbytků. Použije se také pro mouku. 3. Zařízení Přesné váhy. Přístroj na mletí vyrobený z materiálu, který nevstřebává vlhkost, snadno se čistí a umožňuje rychlé a rovnoměrné mletí bez přehřívání, omezuje co nejvíce styk s okolním vzduchem a splňuje požadavky uvedené bodě 2 (např. vyměnitelný kuželový mlýnek). Nádobka z kovu odolného vůči korozi nebo ze skla, opatřená dostatečně těsným víkem, umožní rozprostření zkušebního vzorku do vrstvy 0,3 g/cm2. jejíž pracovní plocha Elektricky vyhřívaná isotermická sušící pec, nastavená na teplotu 130 °C až 133 °C (1), s dostatečným od- větráním (2). Exsikátor s kovovou, případně porcelánovou deskou (silnou, s otvory) obsahující produkt, který dostatečně vstře- bává vlhkost. 4. Postup Sušení V předem zvážené nádobce se s přesností na 1 mg zváží přibližně 5 g mletých drobnozrnných obilovin nebo 8 g mleté kukuřice. Otevřená nádobka se vloží do sušicí pece vyhřáté na teplotu 130 °C až 133 °C. Nádobka se vloží co nejrychleji, aby se zamezilo přílišnému poklesu teploty. Poté, co teplota uvnitř sušicí pece znovu dosáhne 130 °C až 133 °C, nechají se drobnozrnné obiloviny sušit 2 hodiny a kukuřice 4 hodiny. Potom se nádobka vyjme ze sušicí pece, rychle se uzavře víčkem, nechá se asi 30 až 45 minut vychladnout v exsikátoru a zváží se (s přesností na 1 mg). 5. Metoda výpočtu a vzorce E = počáteční hmotnost zkušebního vzorku v gramech M = hmotnost zkušebního vzorku v gramech po úpravě M’ = hmotnost zkušebního vzorku v gramech po rozemletí m = hmotnost vysušeného zkušebního vzorku v gramech. Obsah vlhkosti, vyjádřený procentním podílem produktu, se rovná: — bez předchozí úpravy: (E – m) x 100/E, — s předchozí úpravou [(M’ – m)M/M’ + E – M] x 100/E = 100 (1 – Mm/EM’). Zkoušky se provedou nejméně dvakrát. 6. Opakování Rozdíl mezi hodnotami získanými ze dvou stanovení provedených současně nebo krátce po sobě tímtéž pracov- níkem by neměl být větší než 0,15 g vlhkosti na 100 g vzorku. Pokud je rozdíl větší, zkoušky se zopakují. (1) Teplota vzduchu uvnitř sušicí pece. (2) Výhřevnost sušicí pece by měla být taková, aby pec po přednastavení na teplotu 130 až 133 °C opět dosáhla této teploty nejvýše do 45 minut po vložení maximálního počtu zkušebních vzorků, které se mají sušit současně. Odvětrání by mělo být takové, aby se během 2 hodin sušení drobnozrnných obilovin (pšenice obecné, pšenice tvrdé, ječmene, čiroku a žita) nebo během 4 hodin sušení kukuřice, a to všech zkušebních vzorků krupičky nebo případně kukuřice, které se do sušící pece vejdou, výsledky nelišily o více než 0,15 % od výsledků získaných po 3 hodinách sušení drobnozrnných obilovin a 5 hodinách sušení kukuřice. 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 39 METODA PRO URČENÍ NELEPIVÉ POVAHY A STROJOVÉ ZPRACOVATELNOSTI TĚSTA ZÍSKANÉHO Z PŠENICE OBECNÉ PŘÍLOHA V 1. Název Metoda zkoušky pekárenských vlastností pšeničné mouky. 2. Rozsah použitelnosti Tato metoda se použije pro experimentálně mletou pšeničnou mouku určenou k výrobě chleba z kvasnic. 3. Princip Z mouky, vody, kvasnic, soli a sacharózy se v určeném mixéru připraví těsto. Po rozdělení a rozválení se jed- notlivé kusy těsta nechají 30 minut v klidu; z nich se pak vytvarují bochníky, umístí se na plechy na pečení a po uplynutí stanovené doby kynutí se upečou. V průběhu postupu se zaznamenají zpracovatelské vlastnosti těsta. U bochníků se hodnotí objem a výška. 4. Složky 4. 1 Kvasnice Aktivní sušené kvasnice druhu Saccharomyces cerevisiae typu DHW-Hamburg-Wansbeck nebo složky s totožnými vlastnostmi. 4. 2 Pitná voda 4. 3 Roztok cukru, soli a kyseliny askorbové Rozpusťte 30 ± 0,5 g chloridu sodného (obchodní jakosti) a 0,040 ± 0,001 g kyseliny askorbové v 800 ± 5 g vody. Tento roztok musí být každý den čerstvě připraven. jakosti), 30 ± 0,5 g sacharózy (obchodní 4. 4 Cukerný roztok Rozpusťte 5 ± 0,1 g sacharózy (obchodní jakosti) v 95 ± 1 g vody. Tento roztok musí být každý den čerstvě připraven. 4. 5 Enzymaticky aktivní sladová mouka Obchodní jakosti. 5. Vybavení a přístroje 5. 1 Pekárna S kontrolovanou teplotou udržovanou v rozmezí 22 až 25 °C. 5. 2 Chladnička S teplotou udržovanou na hodnotě 4 ± 2 °C. 5. 3 Váhy Maximální zatížení 2 kg, přesnost 2 g. 5. 4 Váhy Maximální zatížení 0,5 kg, přesnost 0,1 g. 5. 5 Analytické váhy Přesnost 0,1 x 10-3 g. 40 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 5. 6 Mixér Stephan UMTA 10 s mísícím ramenem model „Detmold“ (A. Stephan Söhne GmbH) nebo podobné zařízení s totožnými vlastnostmi. 5. 7 Skříňka na kynutí S teplotou udržovanou na hodnotě 30 ± 1 °C. 5. 8 Otevřené schránky z umělé hmoty Vyrobené z polymethylmethakrylátu (plexisklo, perspex). Vnitřní rozměry: 25 x 25, výška 15 cm, tloušťka stěn 0,5 ± 0,05 cm. 5. 9 Čtvercové desky z umělé hmoty Vyrobené 0,5 ± 0,05 cm. z polymethylmethakrylátu (plexisklo, perspex). Rozměry nejméně: 30 x 30 cm, tloušťka 5. 10 Tvarovací stroj Tvarovací stroj Brabender (Brabender OHG) nebo podobné zařízení s totožnými vlastnostmi. 6. Vzorkování Podle normy ICC č. 101. 7. Postup 7. 1 Určení absorpce vody Absorpce vody se určí podle normy ICC č. 115/1. 7. 2 Určení množství sladové mouky, které se přidá Zjistěte „pádové číslo“ mouky podle normy ISO 3093-1982. Pokud je „pádové číslo“ vyšší než 250, zjistí se množství sladové mouky, které je třeba přidat, aby se hodnota pádového čísla dostala do rozmezí od 200 do 250, provedením řady mísení mouky se vzrůstajícími množstvími sladové mouky (viz bod 4. 5). Pokud je „pádové číslo“ nižší než 250, sladová mouka není potřeba. 7. 3 Reaktivace sušených kvasnic Cukerný roztok (viz bod 4. 4) ohřejte na teplotu 35 ± 1 °C. Ke čtyřem hmotnostním dílům tohoto vlažného roztoku přidejte jeden hmotnostní díl aktivních sušených kvasnic. S roztokem netřepejte. V případě potřeby jemně zamíchejte. Nechejte 10 ± 1 minut odstát a potom směs protřepejte, dokud nevznikne stejnorodá suspenze. Tuto suspenzi použijte do deseti minut. 7. 4 Úprava teploty mouky a tekutých složek Teplota mouky a vody se upraví, aby těsto mělo po hnětení teplotu 27 ± 1 °C. 7. 5 Složení těsta S přesností na 2 g navažte 10 y/3 g mouky o daném obsahu vlhkosti (odpovídající 1 kg mouky o obsahu vlhkosti 14 %), přičemž „y“ znamená množství mouky použité při zkoušce na farinografu (viz norma ICC č. 115, kapitola 9. 1). S přesností na 0,2 g zvažte množství sladové mouky, jehož je třeba k tomu, aby se „pádové číslo“ dostalo do rozmezí od 200 do 250 (viz bod 7. 2). Navažte 430 ± 5 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové (viz bod 4. 3) a přidejte vodu, abyste získali celkovou hmotnost (x – 9) 10 y/3 g (viz odst. 10. 2), přičemž „x“ znamená množství vody použité při zkoušce na farinografu (viz norma ICC č. 115, bod 9. 1). Tato celková hmotnost (obvykle mezi 450 a 650 g) se určí s přesností na 1,5 g. Zvažte 90 ± 1 g suspenze z kvasnic (viz bod 7. 3). Poznamenejte si celkovou hmotnost těsta (P), která je tvořena součtem hmotností mouky, cukerného roztoku, soli a kyseliny askorbové, vody, suspenze z kvasnic a sladové mouky. 7. 6 Hnětení Než začnete, je nutno pomocí dostatečného množství teplé vody ohřát mixér na teplotu 27 ± 1 °C. Tekuté složky vložte do mixéru tak, aby mouka a sladová mouka byly navrchu. 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 41 Spusťte mixér (rychlostí 1 400 ot. /min) a nechejte jej běžet 60 sekund. Po dvaceti sekundách od spuštění otočte stěrkou připevněnou na víku nádoby mixéru dvakrát kolem dokola. Změřte teplotu těsta. Pokud se nepohybuje mezi 26 až 28 °C, těsto odstraňte a poté, co náležitě upravíte teplotu jednotlivých složek, připravte nové těsto. Zaznamenejte vlastnosti těsta pomocí některého z těchto pojmů: — nelepivé a strojově zpracovatelné, nebo — lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování. Aby bylo těsto na konci hnětení považováno za „nelepivé a strojově zpracovatelné“, mělo by tvořit soudržnou hmotu, která se téměř nepřichycuje ke stěnám nádoby ani k ose mixéru. Těsto by mělo jít rukou vyjmout z nádoby jediným pohybem bez znatelných ztrát. 7. 7 Dělení a tvarování do kulata S přesností na 2 g zvažte tři kusy těsta podle následujícího vzorce: P = 0,25 P, přičemž: p = hmotnost zváženého kusu těsta P = celková hmotnost těsta. Kusy těsta okamžitě vložte do tvarovacího stroje (viz bod 5. 10), nechejte je po dobu 15 sekund tvarovat do kulata a umístěte je na 30 ± 2 minuty na čtvercové desky z umělé hmoty (viz bod 5. 9) přikryté obrácenými schránkami z umělé hmoty (viz bod 5. 8) ve skříňce na kynutí (viz bod 5. 7). Nepoužívejte mouku na poprášení. 7. 8 Tvarování Kusy těsta přeneste na deskách z umělé hmoty přikryté obrácenými schránkami ke tvarovacímu stroji (viz bod 5. 10) a každý kus nechejte 15 sekund znovu vytvarovat do kulata. Kryt z každého kusu těsta sejměte až těsně před hnětením. Opět zaznamenejte vlastnosti těsta pomocí některého z těchto pojmů: — nelepivé a strojově zpracovatelné, nebo — lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování. Aby bylo těsto považováno za „nelepivé a strojově zpracovatelné“, téměř nebo vůbec by se nemělo přichycovat ke stěnám hnětací nádoby, takže se může volně otáčet a tvořit během činnosti mixéru pravidelnou kouli. Po skončení by se těsto po zvednutí víka hnětací nádoby nemělo lepit ke stěnám nádoby. (7. 9; 7. 10; 8. ) 9. Záznam o zkoušce V záznamu o zkoušce se uvedou tyto údaje: — zpracovatelské vlastnosti těsta na konci hnětení a tvarování, — „pádové číslo“ mouky bez přídavku sladové mouky, — zjištěné anomálie. Kromě toho by měl obsahovat: — použitou metoda, — veškeré údaje potřebné k identifikaci vzorku. 10. Všeobecné poznámky 10. 1 10. 2 Vzorec pro výpočet množství tekutých složek k přípravě těsta vychází z následující úvahy: Přidáním x ml vody k rovnocennému množství 300 g mouky o obsahu vlhkosti 14 % vznikne požadovaná konsistence. Jelikož se při zkušebním pečení používá 1 kg mouky (o obsahu vlhkosti 14 %), přičemž x je zalo- ženo na 300 g mouky, je při zkoušce pečení nutno použít x dělené třemi a vynásobené 10 g vody, tedy 10 x/3 g. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 Ve 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové je obsaženo 15 g soli a 15 g cukru. Těchto 430 g roztoku je obsaženo v tekutých složkách. Abychom do těsta přidali 10 x/3 g vody, je nutno přidat (10 x/3 + 30) g teku- tých složek složených ze 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové a dodatečného množství vody. Přestože část vody přidané spolu se suspenzí z kvasnic vstřebají kvasnice, tato suspenze rovněž obsahuje „volnou“ vodu. Vychází se z předpokladu, že 90 g suspenze z kvasnic obsahuje 60 g „volné“ vody. Množství tekutých složek se proto při výpočtu „volné“ vody v suspenzi z kvasnic upraví o 60 g, takže se nakonec přidá 10 x/3 plus 30 minus 60 g. To lze vyjádřit takto: (10 x 3 + 30) – 60 = 10 x 3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, což je vzorec uvedený v bodě 7. 5. Například je-li množství vody x, použité při zkoušce na farinografu, 165 ml, je nutné touto hodnotou ve vzorci nahradit proměnnou x, takže se 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové zvýší na celkovou hmotnost: ð 165 – 9 Þ10=3= 165 x 10/3 = 520 g. 10. 3 Tuto metodu nelze přímo použít pro pšenici. Pro charakterizování pekárenských vlastností pšenice se použije tento postup: Pročistěte vzorek pšenice a určete obsah vlhkosti v čisté pšenici. Pokud je obsah vlhkosti v rozsahu od 15,0 do 16,0 %, pšenici nezahřívejte. Pokud je obsah vlhkosti mimo tento rozsah, upravte obsah vlhkosti na 15,5 ± 0,5 % nejméně tři hodiny před mletím. Pšenici rozemelte na mouku pomocí laboratorního mlýnku Bühler MLU 202 nebo mlýnku Brabender Quadrumat Senior či podobného zařízení s totožnými vlastnostmi. Zvolte způsob mletí, jímž vznikne mouka o míře extrakce nejméně 72 % a o obsahu popela 0,50 až 0,60 % v sušině. Obsah popela v mouce určete metodou uvedenou v příloze I nařízení Komise (ES) č. 1501/95 (Úř. věst. L 147, 30. 6. 1995, s. 7) a obsah vlhkosti metodou uvedenou v tomto nařízení. Míra extrakce se vypočte podle této rovnice: (cid:1) ð ð E ¼ 100 – f ÞF Þ= 100 – w ð (cid:2) ÞW x 100 %, přičemž: E f = míra extrakce = obsah vlhkosti v mouce w = obsah vlhkosti v pšenici F = hmotnost vyrobené mouky o obsahu vlhkosti f W = hmotnost mleté pšenice o obsahu vlhkosti w. Informace týkající se složek a zařízení, jež se mají používat, jsou uvedeny v dokumentu T 77/300 ze Poznámka: dne 31. března 1977, který vydal Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Nizo- zemsko. 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 43 PŘÍLOHA VI URČENÍ MÍRY SKLOVITÉHO VZHLEDU 1. Princip Pro určení procentního podílu zrn, která částečně nebo zcela ztratila sklovitý vzhled, se použije pouze část vzorku. Zrna se rozřežou pomocí Pohlovy řezačky zrn nebo rovnocenného nástroje. 2. Vybavení a přístroje — Pohlova řezačka zrn nebo rovnocenný nástroj, — pinzeta, skalpel, — tác nebo miska. 3. Postup a) Pro určení se použije vzorek o hmotnosti 100 g po odstranění všech látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti. b) Vzorek se rovnoměrně rozprostře na tácku. c) Do řezačky zrn se vloží destička a na mřížce se rozprostře hrst zrn. Silným poklepem je nutno zajistit, aby v každém otvoru bylo jen jedno zrno. Přiklopí se pohyblivá část, která přidržuje zrna na místě, a potom se zrna rozříznou. d) Je nutno připravit tolik destiček, aby se získalo nejméně 600 rozříznutých zrn. e) Spočítají se zrna, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled. f) Vypočte se procentní podíl zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled. 4. Vyjádření výsledků I = hmotnost látek, které nejsou ze základních obilovin nesnížené jakosti v gramech. M = procentní podíl vyčištěných zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled. 5. Výsledek Procentní podíl zrn v části zkušebního vzorku, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled: M × (100 – I)/100 = … 44 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 PŘÍLOHA VII TABULKA I Přirážky pro obsah vlhkosti Obsah vlhkosti ( %) Přirážky (EUR/t) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 TABULKA II Srážky pro obsah vlhkosti Obsah vlhkosti ( %) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 Srážky (EUR/t) 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 03/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 45 TABULKA III Srážky pro měrnou hmotnost Obilovina Měrná hmotnost (kg/hl) Pšenice obecná méně než 76 až 75 méně než 75 až 74 méně než 74 až 73 Ječmen méně než 64,0 až 62,0 Srážka (EUR/t) 0,5 1,0 1,5 1,0 TABULKA IV Srážky pro obsah bílkovin Obsah bílkovin (1) (N x 5,7) Hospodářský rok Hospodářský rok Hospodářský rok (EUR/t) méně než 11,5 až 11,0 méně než 11,0 až 10,5 méně než 10,5 až 10,3 méně než 10,3 až 10,0 (1) Procentní podíl v sušině. 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 2,5 5,0 46 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 Praktická metoda pro výpočet srážky, kterou intervenční agentura použije pro cenu čiroku PŘÍLOHA VIII 1. Základní údaje P = procentní podíl taninu v sušině 0,4 % = procentní podíl taninu, při jehož překročení se použije srážka 11 % (1) = srážka odpovídající 1 % taninu v sušině. 2. Výpočet srážky Srážka (vyjádřená v eurech), která se použije pro intervenční cenu, se vypočte podle tohoto vzorce: 11 P – 0,40 ð Þ. (1) Srážka, která se použije pro cenu čiroku na základě obsahu taninu v 1 000 g sušiny: a) Množství využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku o teoretickém obsahu taninu 0 %: 3 917 kcal. b) Snížení hodnoty využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku pro dodatečný procentní bod taninu: 419 kcal. c) Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi maximálním obsahem taninu stanoveným pro čirok přijatý k intervenci a obsahem taninu stanoveným pro čirok standardní jakosti: 1,0 – 0,30 = 0,70. d) Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi množstvím využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku obsahující jakosti 1,0 % taninu a množstvím využitelné energie pro drůbež v čiroku o obsahu taninu odpovídajícím standardní (0,30 %): (cid:1) 100 – Þ ð 3 917 – 419 x 1,0 Þ ð 3 917 – 419 x 0,30 (cid:2) x 100 ¼ 7,74 % e) Srážka, která odpovídá 1 % obsahu taninu v sušině a převyšuje 0,30 %: 7,74 0,70 ¼ EUR 11


title: Commission Regulation (EC) No 822/2000 of 19 April 2000 applying a reduction coefficient to refund certificates for goods not covered by Annex I to the Treaty, as provided for by Article 6b of Regulation (EC) No 1222/94

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff

formats: html pdf print

text: 20. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 100/23 COMMISSION REGULATION (EC) No 822/2000 of 19 April 2000 applying a reduction coefficient to refund certificates for goods not covered by Annex I to the Treaty, as provided for by Article 6b of Regulation (EC) No 1222/94 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 3448/93 of 6 December 1993 laying down the trade arrangements applicable to certain goods resulting from the processing of agricultural products (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2491/98 (2), and in particular the first subparagraph of Article 8(3) thereof, Having regard to Commission Regulation (EC) No 1222/94 of 30 May 1994 laying down common detailed rules for the application of the system of granting export refunds on certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty, and the criteria for fixing the amount of such refunds (3), as last amended by Regulation (EC) No 701/2000 (4), and in particular Article 6b(6) and (8) thereof, Whereas: (1) The cumulated amounts of the refunds requested for the certificates already issued come to EUR 305 159 263. This sum, when added to the amounts for applications made from 10 to 14 April 2000 and taken on an annual basis, might prevent the Commission from meeting its commitments under Article 6b(8) of Regulation (EC) No 1222/94. (2) A reduction coefficient calculated on the basis of Article 6b(3) and (4) should therefore be applied to amounts requested in the form of certificates during the above- mentioned week, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The amounts of certificates for applications lodged for the period from 10 to 14 April 2000 are subject to a reduction coefficient of 0,68. Article 2 This Regulation shall enter into force on 21 April 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 19 April 2000. For the Commission Erkki LIIKANEN Member of the Commission (1) OJ L 318, 20. 12. 1993, p. 18. (2) OJ L 309, 19. 11. 1998, p. 28. (3) OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5. (4) OJ L 83, 4. 4. 2000, p. 6


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1295/00 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Kørekort og sukkersyge.

eurovoc_concepts:
EC Directive
United Kingdom
diabetes
driving licence
interpretation of the law

text: C 72 E/40 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 6. 3. 2001 (2001/C 72 E/043) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1295/00 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Kłrekort og sukkersyge Den britiske regering har fortolket direktiv 91/439/E(cid:216)F (1) s(cid:229)ledes, at det indeholder krav om, at det forbydes stort set alle, der behandler deres sukkersyge med insulin, at fłre motorkłretłjer til personbefor- dring og kłretłjer over 3,5 tons. Er Kommissionen klar over, om nogen anden medlemsstat har indfłrt restriktive foranstaltninger af 1. denne art? Den britiske regering fremfłrer, at dens politik er baseret p(cid:229) mange(cid:229)rige ekspertvurderinger af risikoen ved, at diabetikere i insulinbehandling fłrer stłrre motorkłretłjer. Underhusets udvalg for videnskab og teknologi meddelte imidlertid i februar 2000, at det ikke var muligt at finde kilden til denne vurdering. Har Kommissionen kendskab til noget materiale, som kan understłtte den britiske regerings 2. fortolkning af direktivet? (1) EFT L 237 af 24. 1. 1991, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (21. juni 2000) R(cid:229)dets direktiv 91/439/E(cid:216)F af 29. juli 1991 om kłrekort (1) fasts(cid:230)tter i bilag III, punkt 10: »Aspiranter og fłrere i denne gruppe, der lider af en sukkersyge, der kr(cid:230)ver insulinbehandling, kan hverken f(cid:229) udstedt eller fornyet kłrekort, undtagen i helt specielle tilf(cid:230)lde, n(cid:229)r der foreligger en behłrigt begrundet l(cid:230)geerkl(cid:230)ring, og s(cid:229)fremt der gennemfłres regelm(cid:230)ssig l(cid:230)gekontrol. « Dette betyder, at mennesker med sukkersyge normalt ikke har lov til at kłre lastbiler eller busser, da der er fare for, at de kan f(cid:229) black-out. Hvis dette forekommer, mens personen kłrer et s(cid:229) stort kłretłj, er der en indlysende risiko for en stłrre ulykke. De l(cid:230)gelige bestemmelser i bilag III til direktivet bygger p(cid:229) ekspertr(cid:229)dgivning fra medicinske eksperter i hele F(cid:230)llesskabet. Hvad ang(cid:229)r fortolkningen af direktivet m(cid:229) medlemsstaterne selv fasts(cid:230)tte de detaljerede bestemmelser for definering af »helt specielle tilf(cid:230)lde«. Det er dog klart, at dette ikke kan fortolkes s(cid:229)ledes, at alle sukkersyge, der tager insulin, kan kłre lastbiler eller busser. (1) EFT L 237 af 24. 8. 1991. (2001/C 72 E/044) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1306/00 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Slagtekyllingers trivsel Den seneste rapport fra Kommissionens Videnskabelige KomitØ for Dyrs Sundhed og Trivsel om slagt- ekyllingers trivsel konkluderer, at slagtekyllingeindustriens faste fors(cid:230)t om at opn(cid:229) hłje v(cid:230)kstrater medfłrer, at mange slagtekyllinger lider af smertefulde sygdomstilstande i benene og vattersot. Den videnskabelige komitØ p(cid:229)pegede desuden, at den stłrste acceptable bel(cid:230)gningst(cid:230)thed er ca. 30 kg/m2, og


title: 2000/384/CE, CECA: Decisão do Conselho e da Comissão, de 19 de Abril de 2000, relativa à celebração de um Acordo Euro-Mediterrânico que estabelece uma associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e o Estado de Israel, por outro

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Association Agreement
Israel
association agreement

text: 21. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 147/1 II (Actos cuja publica(cid:231)ªo nªo Ø uma condi(cid:231)ªo da sua aplicabilidade) CONSELHO E COMISSˆO DECISˆO DO CONSELHO E DA COMISSˆO de 19 de Abril de 2000 relativa (cid:224) celebra(cid:231)ªo de um Acordo Euro-Mediterr(cid:226)nico que estabelece uma associa(cid:231)ªo entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e o Estado de Israel, por outro (2000/384/CE, CECA) O CONSELHO DA UNIˆO EUROPEIA, A COMISSˆO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, DECIDEM: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carvªo e do A(cid:231)o e, nomeadamente, o seu artigo 95. o, Artigo 1. o Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 310. o, conjugado com o n. o 2, primeiro parÆgrafo, segundo per(cid:237)odo, do seu artigo 300. o, e o n. o 3, segundo parÆgrafo, do seu artigo 310. o, Sªo aprovados, em nome da Comunidade Europeia e da Comu- nidade Europeia do Carvªo e do A(cid:231)o, o Acordo Euro-Mediter- r(cid:226)nico que estabelece uma associa(cid:231)ªo entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e o Estado de Israel, por outro, os protocolos anexos e as declara(cid:231)ıes ane- xas (cid:224) acta final. Tendo em conta a proposta da Comissªo, Ap(cid:243)s consulta ao ComitØ Consultivo e com o acordo un(cid:226)nime do Conselho, Os textos do acordo, dos protocolos anexos e da acta final acompanham a presente decisªo. Tendo em conta o parecer conforme do Parlamento Euro- peu (1), Artigo 2. o Considerando o seguinte: (cid:201) conveniente aprovar o Acordo Euro-Mediterr(cid:226)nico que esta- belece uma associa(cid:231)ªo entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e o Estado de Israel, por outro, assinado em Bruxelas, em 20 de Novembro de 1995, A posi(cid:231)ªo a tomar pela Comunidade no Conselho de 1. Associa(cid:231)ªo e no ComitØ de Associa(cid:231)ªo serÆ definida pelo Con- selho, sob proposta da Comissªo ou, eventualmente, pela Comissªo, cada uma delas nos termos das respectivas disposi- (cid:231)ıes dos Tratados que instituem a Comunidade Europeia e a Comunidade Europeia do Carvªo e do A(cid:231)o. (1) JO C 78 de 18. 3. 1996, p. 12. 2. O presidente do Conselho presidirÆ ao Conselho de Asso- cia(cid:231)ªo e apresentarÆ a posi(cid:231)ªo da Comunidade, nos termos do L 147/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 6. 2000 artigo 68. o do acordo. Um representante da PresidŒncia do Conselho presidirÆ ao ComitØ de Associa(cid:231)ªo, nos termos do artigo 71. o do acordo, e apresentarÆ a posi(cid:231)ªo da Comunidade. O presidente da Comissªo procederÆ (cid:224) mesma notifica(cid:231)ªo em nome da Comunidade Europeia do Carvªo e do A(cid:231)o. Artigo 3. o O presidente do Conselho procederÆ, em nome da Comuni- dade Europeia, (cid:224) notifica(cid:231)ªo prevista no artigo 85. o do acordo. Feito em Bruxelas, em 19 de Abril de 2000. Pelo Conselho O Presidente L. CAPOULAS SANTOS Pela Comissªo O Presidente R. PRODI


title: Kommissionens förordning (EG) nr 815/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: L 100/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 815/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (2) produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 20 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/11 till kommissionens förordning av den 19 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 068 204 624 999 052 068 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 512 528 720 804 999 128,3 107,0 87,1 174,8 124,3 104,5 66,8 85,7 75,9 41,5 58,7 82,1 37,2 40,6 33,8 48,9 48,5 80,2 98,6 92,4 81,4 93,7 86,2 126,3 174,4 84,9 102,0 76,9 77,6 78,4 57,3 151,1 88,3 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2543/1999 (EGT L 307, 2. 12. 1999, s. 46). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”