title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1171/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission. Förderung für Atomenergie und erneuerbare Energien.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
nuclear energy
renewable energy

formats: html pdf print

text: 6. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 72 E/23 Am 13. M(cid:228)rz d. J. hat die Regierung in einer Mitteilung des Kabinetts des Staatssekret(cid:228)rs f(cid:252)r 4. landwirtschaftliche M(cid:228)rkte und Lebensmittelqualit(cid:228)t erkl(cid:228)rt, da(cid:223) sie die Kommission der EU gem(cid:228)(cid:223) Artikel 299 Absatz 2 des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union ersucht hat, im Rahmen der Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r die Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage eine Aufstockung der Quote f(cid:252)r die autonome Region der Azoren um 125 000 Tonnen zu bewilligen, unbeschadet der derzeit f(cid:252)r Portugal beschlossenen nationalen Quote. Kann die Kommission vor diesem Hintergrund mitteilen, ob sich die portugiesische Regierung an die zust(cid:228)ndigen Kommissionsdienststellen (cid:129) und insbesondere an die Ihnen unterstellten zust(cid:228)ndigen Dienst- stellen (cid:129) gewandt hat, um eine Aufstockung der portugiesischen Quote auszuhandeln? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (4. Mai 2000) Die Kommission hat tats(cid:228)chlich ger(cid:252)chteweise davon Kenntnis erhalten, da(cid:223) Portugal im Milchwirtschafts- jahr 1999/2000 seine Milchquote (cid:252)berschreiten wird, was u. a. auf die Zunahme der Milcherzeugung auf den Azoren zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren sein soll. Allerdings d(cid:252)rften pr(cid:228)zise Zahlen wohl nicht vor dem Termin vorliegen, bis zu dem die Mitgliedstaaten der Kommission gem(cid:228)(cid:223) den einschl(cid:228)gigen Bestimmungen die endg(cid:252)ltigen Zahlen f(cid:252)r das Wirtschaftsjahr 1999/2000 mitteilen m(cid:252)ssen, d. h. nicht vor dem 31. August 2000. Die Region Azoren befindet sich in diesem Sektor in einer besonderen Lage: Sie ist unter allen Regionen in extremer Randlage die einzige, die sehr viel mehr Milch erzeugt als sie intern verbraucht; diese (cid:220)bersch(cid:252)sse werden dann auf den europ(cid:228)ischen Kontinent ausgef(cid:252)hrt, wo die Gefahr besteht, da(cid:223) sie zur Intervention angekauft werden m(cid:252)ssen und damit den Gemeinschaftshaushalt belasten. Alle anderen Regionen in extremer Randlage sind Nettoeinf(cid:252)hrer von Milch und Milcherzeugnissen, und ihre Milcherzeugung bel(cid:228)uft sich zusammen auf noch nicht einmal ein Zwanzigstel der Milcherzeugung der Azoren. Die portugiesische Regierung hat der Kommission vom November 1999 und vom M(cid:228)rz 2000 datierende Unterlagen (cid:252)ber die Revision der (cid:132)Poseima(cid:147)-Regelung und die Anwendung von Artikel 299 Absatz 2 (fr(cid:252)her Artikel 227) EG-Vertrag (cid:252)bermittelt, in denen aber auf die Frage der Milchquoten nicht einge- gangen wird. In den letzten Monaten wurde dieses Problem nur in Kontakten mit Parlamentsabgeordneten angesprochen. Allerdings ist bei der Kommission Anfang April ein f(cid:246)rmlicher Antrag der portugiesischen Beh(cid:246)rden auf Aufstockung der Milchquote der Azoren eingegangen. Dieser Antrag wird zur Zeit gepr(cid:252)ft. (2001/C 72 E/026) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1171/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: F(cid:246)rderung f(cid:252)r Atomenergie und erneuerbare Energien (12. April 2000) Die Kommission wird gebeten, die Anfrage zu beantworten, die gestellt worden ist (Anfrage E-2635/99) (1). Insbesondere wird die Kommission darum gebeten, die F(cid:246)rdergelder nach Jahren seit Gr(cid:252)ndung der Gemeinschaft tabellarisch aufzulisten. Der urspr(cid:252)ngliche Wortlaut der Anfrage lautet: 1. Kann die Kommission auflisten, wieviele F(cid:246)rdergelder die Atomenergie (inklusive Fusion) einerseits und die erneuerbaren Energien (Solar und Wind) andererseits aus den entsprechenden Haushaltsmit- teln des Gesamtshaushalts der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft seit Gr(cid:252)ndung der Gemeinschaft erhalten hat? 2. Wenn nein, warum nicht? (1) ABl. C 225 E vom 8. 8. 2000, S. 187. C 72 E/24 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 6. 3. 2001 Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (15. Juni 2000) Wie der Antwort auf die schriftliche Anfrage E-2635/99 (1) der Frau Abgeordneten zu entnehmen ist, kann die Kommission die erbetenen Informationen f(cid:252)r die Jahre 1990-1999 zur Verf(cid:252)gung stellen. Wie in dieser Anfrage gew(cid:252)nscht, werden die Angaben, nach Jahren aufgeschl(cid:252)sselt, in einer Tabelle aufgelistet: 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (Mio. €) JOULE I (nichtnukleare Energie) (1) JOULE II (nichtnukleare Energie) (1) F(cid:246)rderma(cid:223)nahmen (RES) (1) 4. Rahmenprogramm (nichtnukleare Energie) (1) 5. Rahmenprogramm (nichtnukleare Energie) (1) Altener I B4-1030 Altener II B4-1030 89,8 26,7 6,6 (cid:129) 136,4 94,6 26,5 24,9 313,3 163,5 266,5 260,1 5,0 10,0 13,0 10,2 8,6 211,6 (2) 11,0 15,4 Thermie B6-7151 (3) 6,6 35,7 35,0 35,2 46,6 Demonstration (Energie) (3) 2. Rahmenprogramm (nukleare Sicherheit/Fusion) 3. Rahmenprogramm (Spaltung/Fusion) 4. Rahmenprogramm (Spaltung/Fusion) 5. Rahmenprogramm (Spaltung/Fusion) von radioaktivem Verbringung Material B4-1020 (4) Ausbildung (Sicherheits(cid:252)berwachung) 242,2 156,8 46,0 3,8 3,3 134,8 222,9 222,3 30,1 37,4 57,1 30,2 66,9 340,1 258,6 197,8 206,4 237,8 0,4 0,4 0,2 0,2 0,3 (cid:129) (cid:129) 0,7 0,9 2,0 1,3 0,7 1,8 (cid:129) 0,1 0,5 1,1 (1) Die Ausgaben f(cid:252)r erneuerbare Energien fallen unter die Haushaltslinie f(cid:252)r das FTE-Programm f(cid:252)r nichtnukleare Energien (bei dem es nicht ausschlie(cid:223)lich um erneuerbare Energiequellen geht). Eine eigene, nicht von einem Programm abh(cid:228)ngige Haushaltslinie f(cid:252)r erneuerbare Energien existierte im Forschungshaushalt allein im Jahre 1994. F(cid:252)r die Zeitr(cid:228)ume 1995-1998 und 1999 umfassen die Zahlen auch den von der GD Energie verwalteten Aspekt der Demonstration. (2) Verwendung der Mittel (3) Die Zahlenangaben beziehen sich ausschlie(cid:223)lich auf erneuerbare Energiequellen (Biomasse, Erdw(cid:228)rme, Wasserkraft, Sonnen- und Windenergie, erneuerbare Energien in Geb(cid:228)uden, Integration erneuerbarer Energien) und Demonstrationsprojekte. Einige Verbreitungsma(cid:223)nahmen, u. a. die T(cid:228)tigkeit des OPET-Netzes im Zusammenhang mit erneuerbaren Energiequellen, sind in den Angaben nicht erfa(cid:223)t, da sie nicht nach Energiequellen aufgeschl(cid:252)sselt werden. einschlie(cid:223)lich Programm SURE (1999). (4) (1) ABl. C 225 E vom 8. 8. 2000, S. 187. (2001/C 72 E/027) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1173/00 von Malcolm Harbour (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Mittel f(cid:252)r die Informationsgesellschaft im Automobilsektor (12. April 2000) Kann die Kommission angesichts der Umstrukturierung in der Automobilindustrie in den West Midlands, die Folge der Aufgabe des Rover-Konzerns durch BMW ist, pr(cid:252)fen, ob nicht besondere Finanzmittel f(cid:252)r


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1302/00 van Andrew Duff (ELDR) aan de Commissie. Verklaring van de adjunct-secretaris-generaal van de Raad.

eurovoc_concepts:
EU Council Presidency
European Commission
European Council
competence of the institution
interinstitutional relations (EU)

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/215 Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (16 mei 2000) Deskundigen zijn belast met een studie om de oorspronkelijke doelstellingen van de Euro-Arabische school voor management (EAMS) en de tot dusverre bereikte resultaten te onderzoeken. Uit de conclusies in de evaluatie van de deskundigen blijkt dat er een aanzienlijk verschil oorspronkelijke doelstellingen en bereikte resultaten. is tussen Het project van de Euro-Arabische school voor management wordt thans grondig geºvalueerd, teneinde het beste actieplan voor de toekomst van deze school vast te stellen. De Commissie is zich bewust van de economische moeilijkheden van de school en van het belang van dit project; zij zal trachten om in het belang van alle partijen tot objectieve besluiten te komen. (2000/C 374 E/254) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1291/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Bouw van een zuiveringsstation in het district Gondomar als onderdeel van het volledige sane- ringsplan voor de inham van Vigo, dat door het cohesiefonds gefinancierd wordt Het besluit van de Europese Commissie tot steunverlening uit het cohesiefonds voor het geheel van projecten voor de volledige sanering van de inham van Vigo in Galiciº (Commissiebesluit 95/11/61/035) voorziet in ØØn van zijn artikelen specifieke maatregelen voor volledige sanering van Gondomar en de Mino-rivier, met in totaal 4 836 036 ecu aan kosten voor dat specifiek project. Voor de sanering van Gondomar bestaat de eerste fase in de bouw van een zuiveringsstation en verschillende collectoren; de bouw is al voltooid, maar nog niet officieel in gebruik genomen. Het project heeft een grote controverse onder de bevolking veroorzaakt en is zelfs aangevochten voor de Galicische ombudsman, omdat de zuiveringsinstallatie gebouwd is op terreinen die privØ bezit van ØØn enkele eigenaar waren, omdat de verkoopovereenkomst voor de grond geheim gehouden is en op een onregelmatige manier tot stand gekomen, en financieel uiterst voordelig voor de eigenaar, die nu bovendien verandering van de bestem- ming van de grond vraagt om te kunnen overgaan tot een verkaveling. Er komt nog bij dat de (en de weg toegangsweg tot de zuiveringsinstallatie over de terreinen van dezelfde eigenaar loopt Ramallosa-Gondomar met het dorp Dornas in het district Gondomar verbindt) en nog niet afgewerkt is, zodat het zuiveringsstation niet bereikbaar is. Kan de Europese Commissie de feiten laten onderzoeken en het project laten evalueren en opvolgen, want het blijft nu geblokkeerd en vertoont zelfs onregelmatigheden in de uitvoering? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (7 juni 2000) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (2000/C 374 E/255) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1302/00 van Andrew Duff (ELDR) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Verklaring van de adjunct-secretaris-generaal van de Raad Kan de voorzitter van de Commissie, als lid van de Europese Raad, onderschrijven hetgeen de heer Philippe de Boissieu, adjunct-secretaris-generaal van de Raad, op 3 april jl. in de Commissie constitutionele zaken heeft verklaard dat de Europese Raad nooit de conclusies van het voorzitterschap leest en deze conclusies niet kan toelichten? C 374 E/216 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 Deelt hij de mening van de heer de Boissieu dat de Europese Raad niet in staat is de algemene zaken van de Raad doeltreffend te co(cid:246)rdineren? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (23 mei 2000) Het is niet de gewoonte van de Commissie zich uit te spreken over interne vraagstukken van andere instellingen van de Gemeenschap. (2000/C 374 E/256) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1323/00 van Alexandre Varaut (UEN) aan de Commissie (17 april 2000) Betreft: Beperkingen die worden opgelegd aan televisie-uitzendingen in Frankrijk van sportevenementen in het buitenland Kan de Commissie aangeven welk standpunt zij inneemt ten aanzien van de in 1995 door Franse producenten van en handelaars in AOC-wijnen ingediende klachten naar aanleiding van de beperkingen op televisie-uitzendingen in Frankrijk van sportevenementen in het buitenland, vanwege de rond de sportterreinen aangebrachte reclameborden voor alcoholhoudende dranken. Dit standpunt van de Franse autoriteiten berust op een restrictieve interpretatie van de Franse wet, met name de zogeheten (cid:132)loi Evin(cid:148), die een verbod inhoudt op televisiereclame, alsmede op de zogeheten (cid:132)gedragscode(cid:148) (opgesteld in maart 1995), waarin deze interpretatie formeel is verankerd. Is de Commissie van plan dit dossier te laten rusten, ondanks het feit dat zij in haar met redenen 1. omklede advies van juli 1996 duidelijke beperkingen heeft geconstateerd van de vrije dienstverlening en Frankrijk van zijn kant geenszins te kennen heeft gegeven zijn standpunt te zullen wijzigen? Kan voortzetting van de besprekingen met de Franse autoriteiten leiden tot een bevredigende 2. oplossing als men bedenkt dat zij, in strijd met de toezegging die zij in december 1998 deden, geen overleg hebben gevoerd met de klagers en dat sinds 1996 talloze malen over deze kwestie is gesproken zonder dat een oplossing zich aandiende? 3. Wordt het proportionaliteitsbeginsel door de Franse autoriteiten geºerbiedigd, nu hun aanpak (geformaliseerd in de zogeheten (cid:132)gedragscode(cid:148)) tot gevolg heeft dat a) televisie-uitzending mogelijk wordt gemaakt van sportevenementen waarvoor een zeer brede publieke belangstelling bestaat (wereldbeker of wereldkampioenschappen) en b) middelgrote producenten (de wijnproducenten) worden beroofd van de mogelijkheid om reclame te maken bij sportevenementen die voor hen toegankelijk zouden zijn, waardoor dus dranken die nauwelijks door jongeren worden geconsumeerd (wijnen) ernstig worden benadeeld? 4. De zogeheten (cid:132)gedragscode(cid:148) is geenszins bindend voor de autoriteiten die in Frankrijk belast zijn met de gerechtelijke vervolging van degenen die zich schuldig maken aan overtreding van de (cid:132)wet-Evin(cid:148) en daarmee aan een misdrijf. Hoe denkt de Commissie in het kader van haar overleg met Frankrijk de rechtsveiligheid onder de door het Hof van Justitie gedefinieerde voorwaarden te waarborgen? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (19 mei 2000) De Commissie zet haar besprekingen op hoog niveau met de Franse autoriteiten voort teneinde in onderlinge overeenstemming een bevredigende oplossing te vinden voor de beperkingen van de vrije dienstverlening die in 1996 aanleiding waren om een met redenen omkleed advies uit te brengen. In het kader van dit overleg zal het lid van de Commissie dat voor de interne markt verantwoordelijk is, binnenkort een ontmoeting met de betrokken Franse ministers hebben. Het resultaat van dit overleg zal bepalend zijn voor het vervolg van de lopende procedure


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1200/00 υποβολή: Adriana Poli Bortone (UEN) προς την Επιτροπή. Δήμος του Casarano.

eurovoc_concepts:
Apulia
EU sponsorship
Mafia
commemoration

text: C 53 E/98 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 H pro·tash proble·pei, ba·sei toy a·ruroy 7, meivme·no ela·xisto syntelesth· eidikoy· fo·roy katana·lvshw sto sy·nolo thw Koino·thtaw gia to petre·laio ki·nhshw poy xrhsimopoiei·tai vw provuhtiko· sth gevrgi·a, to epi·pedo toy opoi·oy kauori·zetai s(cid:146) e·na prv·to sta·dio se 32 Oktvbri·oy 1000 li·tra. H en lo·gv pro·tash ua symba·lei se mega·lo baumo·, efo·son egkriuei·, sthn prose·ggish tvn epipe·dvn forologi·aw poy efarmo·zontai apo· ta epime·royw kra·th me·lh ston tome·a tvn kaysi·mvn poy xrhsimopoioy·ntai gia gevrgikoy·w skopoy·w. H pro·tash ayth· den e·xei ako·ma egkriuei· apo· to Symboy·lio. H Epitroph· kate·bale shmantike·w prospa·ueiew me·xri sh·mera gia thn e·gkrish· thw kai e·xei dhlv·sei o·ti proti·uetai na ejeta·sei symbibastike·w ly·seiw prokeime·noy na meivuoy·n oi epiptv·seiw stiw oikonomi·ew orisme·nvn kratv·n melv·n. Oi ly·seiw ayte·w ende·xetai na perilamba·noyn diata·jeiw oi opoi·ew ua proble·poyn ryumi·seiw o·pvw meivme·noyw ela·xistoyw synteleste·w forologi·aw gia orisme·na energeiaka· proi¤o·nta kai metabatike·w perio·doyw h· forologike·w apallage·w kai meiv·seiw gia tiw biomhxani·ew enta·sevw ene·rgeiaw. Te·low, sxetika· me to ue·ma toy FPA, me dedome·new tiw shmerine·w synuh·kew (kami·a prose·ggish forologikv·n syntelestv·n, polya·riumew eidike·w ryumi·seiw, dia·forew dynato·thtew, parekkli·seiw), ei·nai ma·llon api·uano o·ti sto a·meso me·llon ua shmeivuei· shmantikh· pro·odow prow thn katey·uynsh eno·w eniai·oy syntelesth· poy na efarmo·zetai sto sy·nolo thw Koino·thtaw. Oi synteleste·w FPA poy efarmo·zontai sh·mera sto petre·laio ki·nhshw poy xrhsimopoiei·tai gia gevrgikoy·w skopoy·w kymai·nontai metajy· 12 kai 25 %. (1) (2) EE L 316 thw 31. 10. 1992. EE C 139 thw 6. 5. 1997. (2001/C 53 E/128) GRAPTH ERVTHSH E-1200/00 ypobolh·: Adriana Poli Bortone (UEN) prow thn Epitroph· (12 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Dh·mow toy Casarano Stiw 21 Marti·oy 2000 pragmatopoih·uhke mia ekdh·lvsh sto dh·mo toy Casarano (eparxi·a Lecce) me ti·tlo «pe·mpth me·ra ana·mnhshw kai de·smeyshw se mnh·mh tvn uyma·tvn thw mafi·aw» ypo· thn aigi·da kyri·vw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. Ua mporoy·se h Epitroph· na gnvstopoih·sei se ti me·tro kai me poiew paremba·seiw sth·rije thn en lo·gv prvtoboyli·a; Apa·nthsh toy k. Prodi Ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· plhroforei· to Ajio·timo Me·low o·ti den pro·sfere kami·a huikh·, xrhmatopistvtikh· h· logistikh· (ylikotexnikh·) yposth·rijh sthn en lo·gv ekdh·lvsh. Vsto·so, o Pro·edrow thw Epitroph·w e·uese ypo· thn aigi·da toy, se prosvpikh· ba·sh, thn prvtoboyli·a ayth·. (2001/C 53 E/129) GRAPTH ERVTHSH E-1201/00 ypobolh·: Alexander de Roo (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (12 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ane·gersh polykatoikiv·n sto Ijmeer Sthn perioxh· Almere bri·skontai ypo· ane·gersh polytelei·w polykatoiki·ew, pi·sv apo· to ana·xvma kata· mh·kow toy Ijmeer. Vw gnvsto·n o·mvw, to Ijmeer empi·ptei sto pedi·o efarmogh·w thw odhgi·aw gia ta pthna·, kauv·w kai thw odhgi·aw gia toyw fysikoy·w oikoto·poyw, env· apotelei· me·row thw ky·riaw oikologikh·w domh·w. Den kri·nei h epitroph· o·ti, ellei·cei mei·zonow anagkaio·thtow (toyla·xiston o·pvw fai·netai), den ei·nai dynato·n na ektelesuei· e·na te·toio e·rgo;


title: QUESTION ÉCRITE E-1181/00 posée par Antonio Tajani (PPE-DE) à la Commission. Sauvegarde du quartier de San Lorenzo à Florence.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
Tuscany
competence of the Member States
heritage protection

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/157 La Commission ne juge-t-elle pas devoir intervenir auprŁs du gouvernement d(cid:146)Ankara pour qu(cid:146)il 2. renonce aux persØcutions judiciaires et extrajudiciaires infligØes (cid:224) MM. Birdal et Erkaban? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (22 mai 2000) La Commission partage les prØoccupations exprimØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire sur la situation d(cid:146)Akin Birdal, qui a dß retourner en prison pour purger la fin de sa peine, et de Necmettin Erbakan, condamnØ (cid:224) un an de prison. S(cid:146)agissant de M. Birdal, la Commission soutient pleinement la dØclaration de la PrØsidence du Conseil du 30 mars 2000 qui invite notamment le gouvernement turc (cid:224) prendre des mesures pour la libØration de ce militant reconnu des droits de l(cid:146)homme en Turquie. Cette nouvelle situation est d(cid:146)autant plus regrettable que les dØcisions du dernier Conseil europØen d(cid:146)Helsinki du 10 dØcembre 1999, confirmant le statut de pays candidat de la Turquie, invitent ce pays (cid:224) faire un effort particulier en matiŁre de respect des critŁres politiques de Copenhague. Il est dŁs lors important que la Turquie s(cid:146)engage rØsolument dans un processus soutenu de dØmocratisation et adopte les rØformes nØcessaires. La rØvision, voire l(cid:146)abrogation de l(cid:146)article 312 du code pØnal, qui est (cid:224) la base de la condamnation de M. Birdal en 1998 et de M. Erbakan en mars 2000, semble (cid:224) ce titre inØvitable. (2001/C 26 E/195) QUESTION (cid:201)CRITE E-1181/00 posØe par Antonio Tajani (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Sauvegarde du quartier de San Lorenzo (cid:224) Florence (12 avril 2000) La Commission a-t-elle connaissance de l(cid:146)Øtat de dØgradation et d(cid:146)abandon dans lequel se trouve le quartier de San Lorenzo (cid:224) Florence? Comment entend-elle sauvegarder le patrimoine artistique, historique et culturel de ce quartier florentin, qui, avec son marchØ, attire chaque annØe des millions de touristes venant de tous les pays d(cid:146)Europe? De quelle maniŁre garantira-t-elle la sØcuritØ des commer(cid:231)ants, des marchands ambulants et des touristes et l(cid:146)exercice normal du commerce, de maniŁre (cid:224) Øviter que cette dØgradation ait un effet de plus en plus dissuasif sur les activitØs artisanales et conduise (cid:224) l(cid:146)abandon du centre historique de Florence? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (29 mai 2000) L(cid:146)article 151 (ex 128) du traitØ CE attribue une compØtence d(cid:146)encourager la coopØration des (cid:201)tats membres dans le domaine culturel. La question soulevØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire ne relŁve pas de la compØtence de la CommunautØ mais, en raison du principe de subsidiaritØ, de la seule compØtence de l(cid:146)(cid:201)tat membre. (2001/C 26 E/196) QUESTION (cid:201)CRITE E-1185/00 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) la Commission Objet: FiscalitØ dØfavorable aux personnes seules (12 avril 2000) Le taux de fiscalitØ appliquØ aux personnes seules varie d(cid:146)un pays (cid:224) l(cid:146)autre de l(cid:146)Union europØenne. Il ressort d(cid:146)une Øtude rØcente de l(cid:146)OCDE que le taux d(cid:146)imposition dØpasse, dans certains d(cid:146)entre eux, 50 % des


title: PERGUNTA ESCRITA E-1187/00 apresentada por Monica Frassoni (Verts/ALE) à Comissão. Sítio arqueológico de Tuvixeddu (Cagliari, Itália).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European Regional Development Fund
Italy
Sardinia
competence of the Member States
environmental impact
historic site
town planning

text: 20. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 89 E/13 Resposta dada pelo ComissÆrio David Byrne em nome da Comissªo (15 de Junho de 2000) Sendo o maior importador e exportador de produtos alimentares a n(cid:237)vel mundial, a Comunidade tem necessariamente de encarar a seguran(cid:231)a alimentar como uma questªo que extravasa do (cid:226)mbito da pol(cid:237)tica interna. A Comunidade espera e exige que os produtos provenientes de pa(cid:237)ses terceiros satisfa(cid:231)am as exigŒncias sanitÆrias que ela pr(cid:243)pria aplica. Analogamente, as exporta(cid:231)ıes devem oferecer garantias sanitÆrias apropriadas, conforme previsto no Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos. A esse prop(cid:243)sito, convirÆ nªo esquecer que as condi(cid:231)ıes de importa(cid:231)ªo sªo estabelecidas pelos importadores, e nªo pelos exportadores. Todavia, os exportadores podem estabelecer determinadas condi(cid:231)ıes m(cid:237)nimas, que se comprometam a respeitar. AtØ (cid:224) data, a Comunidade nªo estabeleceu exigŒncias de exporta(cid:231)ªo em matØria de seguran(cid:231)a alimentar diferentes das disposi(cid:231)ıes aplicadas no mercado interno. As poss(cid:237)veis vantagens de serem estabelecidas regras espec(cid:237)ficas para as exporta(cid:231)ıes comunitÆrias em matØria de seguran(cid:231)a alimentar e de outras questıes ligadas a medidas sanitÆrias e fitossanitÆrias serÆ aspecto a ponderar no (cid:226)mbito da legisla(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio alimentar. De momento, os produtores comunitÆrios devem satisfazer as exigŒncias da Directiva 93/43/CE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa (cid:224) higiene dos gØneros aliment(cid:237)cios (1). Acresce o artigo 3o da Directiva 89/397/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1989, relativa ao controlo oficial dos gØneros aliment(cid:237)cios (2), que estabelece que os Estados-membros nªo excluirªo de um controlo adequado um determinado produto pelo facto de esse produto se destinar a ser exportado para fora da Comunidade. No referente (cid:224) adop(cid:231)ªo de exigŒncias sanitÆrias aplicÆveis (cid:224)s exporta(cid:231)ıes de gØneros aliment(cid:237)cios, serÆ necessÆrio ter em conta as obriga(cid:231)ıes externas da Comunidade, nomeadamente as disposi(cid:231)ıes do acordo em matØria de medidas sanitÆrias e fitossanitÆrias celebrado no (cid:226)mbito da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC) que regulam o estabelecimento de condi(cid:231)ıes de importa(cid:231)ªo e o conceito do n(cid:237)vel de protec(cid:231)ªo adequado. A Comunidade tem desempenhado um papel activo no (cid:226)mbito da OMC com vista a salvaguardar o direito dos Estados-membros de estabelecerem e manterem padrıes elevados de saœde pœblica no referente (cid:224) seguran(cid:231)a alimentar. O princ(cid:237)pio do reconhecimento mœtuo em matØria de exigŒncias sanitÆrias tem vindo a ser tratado no (cid:226)mbito dos acordos bilaterais de equivalŒncia veterinÆria. A Comunidade celebrou, atØ (cid:224) data, trŒs desses acordos. (1) (2) JO L 175 de 19. 7. 1993. JO L 186 de 30. 6. 1989. (2001/C 89 E/012) PERGUNTA ESCRITA E-1187/00 apresentada por Monica Frassoni (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: S(cid:237)tio arqueol(cid:243)gico de Tuvixeddu (Cagliari, ItÆlia) (12 de Abril de 2000) AtravØs de um aviso pœblico de 25. 8. 1998, o Munic(cid:237)pio de Cagliari abriu concurso para o lan(cid:231)amento das obras de realiza(cid:231)ªo de itinerÆrios culturais inter-regionais fen(cid:237)cios na necr(cid:243)pole de Tuvixxeddu, no (cid:226)mbito do programa comunitÆrio hom(cid:243)nimo, que, por seu turno, se inscreve no programa operacional «Desen- volvimento e valoriza(cid:231)ªo do turismo sustentÆvel nas regiıes do Objectivo 1» (cid:129) medida 3 (cid:129) 1994/1999, relativo (cid:224) realiza(cid:231)ªo do primeiro nœcleo (6,8 hectares) do parque arqueol(cid:243)gico de Tuvixeddu, num montante total de 7 mil milhıes de liras com origem em fundos comunitÆrios e municipais (Decr. dip. Turismo Pres. Cons. , de 30. 4. 1998). O contrato parece ter sido adjudicado hÆ bastante tempo, mas, atØ hoje, as obras ainda nªo se iniciaram. Tuvixeddu Ø a mais importante zona arqueol(cid:243)gica funerÆria pœnico- -romana e da alta Idade MØdia (mais de 1 110 tœmulos) da Ærea mediterr(cid:226)nica, protegida como parte do patrim(cid:243)nio arqueol(cid:243)gico e paisag(cid:237)stico nos termos do decreto legislativo no 490/1999, mas s(cid:243) ap(cid:243)s anos de pressıes e ac(cid:231)ıes legais por parte das associa(cid:231)ıes culturais e ecologistas locais (sobretudo a associa(cid:231)ªo Amici della Terra e o Grupo d(cid:146)intervento Giuridico), as autoridades italianas come(cid:231)aram a projectar um parque arqueol(cid:243)gico: com efeito, trata-se de uma zona quase exclusivamente de propriedade privada e a empresa imobiliÆria Iniziativa Coimprese pretende realizar, numa Ærea mais vasta e de risco geol(cid:243)gico, um C 89 E/14 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 3. 2001 novo bairro (residŒncias privadas, escrit(cid:243)rios, servi(cid:231)os, num total de 350 000 m3) e, de acordo com o Munic(cid:237)pio de Cagliari, a principal acessibilidade urbana (eixos de acesso) que afecta o s(cid:237)tio arqueol(cid:243)gico, sem ter efectuado o estudo regulamentar de avalia(cid:231)ªo do impacto ambiental (Directiva 97/11/ (1), Anexo II, no 10, al(cid:237)nea b) e no 85/337 (2), Anexo II, no 10, al(cid:237)nea b)) nem verificado a sua necessidade, com grave risco para o patrim(cid:243)nio arqueol(cid:243)gico. Procedeu a Comissªo a um inquØrito com vista a verificar as razıes da nªo realiza(cid:231)ªo do referido projecto cultural e arqueol(cid:243)gico, que beneficia de fundos comunitÆrios? Tenciona a Comissªo tomar medidas adequadas neste (cid:226)mbito? Considera a Comissªo que estªo a ser respeitadas as obriga(cid:231)ıes decorrentes da Directiva relativa ao impacto ambiental, nomeadamente (cid:224) luz da jurisprudŒncia do Tribunal de Justi(cid:231)a? (1) (2) JO L 73 de 14. 3. 1997, p. 5. JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (9 de Junho de 2000) De acordo com as informa(cid:231)ıes recebidas das autoridades italianas, o projecto relativo (cid:224) elabora(cid:231)ªo de itinerÆrios culturais inter-regionais na necr(cid:243)pole de Tuvixeddu obteve, efectivamente, um co-financiamento do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional, no (cid:226)mbito do programa Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1. O custo total do projecto Ø estimado em LIT 2 000 000 000, elevando-se a contribui(cid:231)ªo comunitÆria a 50 % do referido montante. A Comissªo Ø informada do avan(cid:231)o global do programa no (cid:226)mbito do ComitØ de Acompanhamento; todavia, o acompanhamento pormenorizado dos projectos co-financiados Ø da competŒncia da autoridade responsÆvel pela gestªo do programa, designadamente o Departamento de Turismo do MinistØrio da Indœstria. No que respeita ao decurso dos trabalhos, a Comissªo solicitou, pois, informa(cid:231)ıes complemen- tares (cid:224)s autoridades italianas. Por seu turno, o segundo projecto referido pela Sra Deputada, respeitante (cid:224) constru(cid:231)ªo de uma nova urbaniza(cid:231)ªo e de uma rede urbana (empresa privada Iniziativa Coimpresa), nªo Ø co-financiado no (cid:226)mbito do programa atrÆs referido. Este œltimo projecto poderÆ inscrever-se no (cid:226)mbito do ponto 10, al(cid:237)nea b) («Projectos de desenvolvimento urbano»), do anexo II da Directiva 85/337/CEE do Conselho, de 27 de Junho de 1985, relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos efeitos de determinados projectos pœblicos e privados no ambiente (1) e do ponto 10, al(cid:237)nea b) («Ordenamento urbano, incluindo a constru(cid:231)ªo de centros comerciais e de parques de estacionamento»), do anexo II da Directiva 97/11/CE do Conselho, de 3 de Mar(cid:231)o de 1997 (2), que altera a Directiva 85/337/CEE. De acordo com a Directiva 85/337/CEE, os projectos abrangidos pelo anexo II devem ser objecto de uma avalia(cid:231)ªo de impacte ambiental (EIA) sempre que os Estados-membros considerem que as suas caracter(cid:237)sti- cas o exigem. Todavia, considera-se que os Estados-membros sªo obrigados a efectuar uma anÆlise prØvia com o objectivo de estabelecer a eventual necessidade de submeter os projectos abrangidos pelo anexo II ao procedimento de avalia(cid:231)ªo de impacte ambiental referido. No que respeita aos projectos abrangidos pelo anexo II, a Directiva 97/11/CEE estipula que os Estados- -membros sªo obrigados a determinar, mediante anÆlise caso a caso dos limiares ou mediante o estabelecimento de critØrios adequados, se os mesmos devem ser objecto de uma avalia(cid:231)ªo em conformi- dade com os artigos 5o a 10o. A Comissªo, que nªo tem conhecimento da situa(cid:231)ªo descrita pela Sra Deputada, adoptarÆ as iniciativas adequadas para recolher informa(cid:231)ıes pormenorizadas sobre a mesma, bem como para assegurar o cumprimento da legisla(cid:231)ªo comunitÆria. (1) (2) JO L 175 de 5. 7. 1985. JO L 73 de 14. 3. 1997


title: Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Samhørighed og transport"

eurovoc_concepts:
common transport policy
provision of services
regional policy
trans-European network
transport policy

formats: pdf print

text: C 226/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Samhørighed og transport« (2000/C 226/09) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Samhørighed og transport (KOM(1998) 806 endelig udg. , af 14. januar 1999), under henvisning til EF-traktaten især afsnit XV (Transeuropæiske net) og XVII (Økonomisk og social samhørighed), under henvisning til det første officielle udkast til Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsper- spektiv (EFFU), som blev fremlagt på det uformelle møde mellem EU-medlemsstaternes ministre med ansvar for fysisk planlægning den 9. -10. juni 1997 i Noordwijk, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996(1) om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og det forslag til Europa- Parlamentets og Rådets beslutning om ændring heraf (2), som er under udarbejdelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at afgive udtalelse herom i henhold til EF- traktatens artikel 265, stk. 5, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskridende og Interregionalt Samar- bejde«, under henvisning til bidrag fra Underudvalg 3 »Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet« (ordfører: Nikos Tabakidis, borgmester i Anargyron, EL/PSE), under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 390/99 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalg 1 den 1. december 1999 med Ramo´ n Luis Valca´rcel Siso (leder af lokalregeringen i Murcia, E/PPE) som ordfører — på den 33. plenarforsamling den 12. -13. april 2000 (mødet den 12. april) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Allerede i artikel B i traktaten om Den Europæiske Union slås det fast, at styrkelse af »den økonomiske og sociale samhørighed« er afgørende for »at fremme afbalancerede og varige økonomiske og sociale fremskridt«. 1. 2. Sammenhængen mellem økonomisk og socialt udvik- lingsniveau og tilstedeværelsen af transportinfrastruktur og tid, hvilket transportservice har været kendt Kommissionen også bemærker i den foreliggende meddelelse. fra gammel Forholdet mellem transport og generel udvikling (og 1. 3. det, der fremmer sidstnævnte, nemlig økonomisk og social samhørighed) er dog meget kompliceret, både i teori og (1) EFT L 228 af 9. 9. 1996, s. 1. (2) KOM(97) 681 endelig udg. , EFT C 120 af 18. 4. 1998, s. 14. praksis. Enhver form for analyse eller politik, der sigter på at styrke og udvikle synergier mellem samhørighed og transport, skal derfor udføres med stor grundighed og forsigtighed. 1. 4. Den foreliggende meddelelse om samhørighed og transport fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget er derfor meget velkommen og bør vurderes positivt, ikke kun fordi den gør rede for EU’s hidtidige indsats på området, men især fordi den er udtryk for en stærk vilje til at komme videre og overvinde de hindringer, der stadig findes. Helt konkret kan der peges på, at Kommissionen i sin meddelelse: — konstaterer, at den sektorpolitiske liberalisering af transportserviceydelser kan føre til forringelser for visse befolkningsgrupper og geografiske områder, og 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/23 — viser, hvorledes sådanne ulemper kan forebygges og korri- geres gennem en transportpolitik, som indebærer — opretholdelse af bestemte serviceydelser med tilførsel af offentlige midler og — reduktion af uligheder mellem regioner, hvad angår tilgængelighed. På dette grundlag ønsker Regionsudvalget at behandle 1. 5. følgende spørgsmål: — instrumenter til evaluering af resultaterne med hensyn til samhørighed og transport, — transportpolitik (forskellige transportformer) og miljøpoli- tik i EU’s centrum og periferi, 1. 9. Et af EU’s vigtigste politiske målsætninger er den såkaldte samhørighed, med andre ord at etablere betingelserne for, at alle egne i EU kan deltage på lige fod. Der refereres udtrykkeligt til denne målsætning i den nye traktat (Amster- dam-traktaten), især i artikel 2. 1. 10. Allerede i 1988 begyndte Fællesskabet gennem en nyorientering af strukturfondene at virkeliggøre sine ambitio- ner om politisk og finansielt at fremme social og økonomisk samhørighed. Senere i 1993 opfyldte EU endnu et konkret, politisk mål, da Samhørighedsfonden blev føjet til de eksiste- rende strukturfonde: investeringer i projekter vedrørende de transeuropæiske net. Sideløbende hermed arbejder Den Euro- pæiske Investeringsbank for de samme politiske målsætninger, primært gennem lån til regionaludviklingsprojekter. — randområder og øer — de europæiske havnes bidrag til en løsning, 2. Samhørighed og transport — følgerne af opgivelse og nedlæggelse af de sekundære transportnet i takt med affolkningen af fattige bjergregioner i det indre Europa, 2. 1. Transporten spiller ubestrideligt en vigtig rolle for udviklingen i alle regioner, både hvad angår infrastruktur og udbud af tjenesteydelser. — stigende internalisering af omkostningerne ved gradvis indførelse af afgiftssystemer for anvendelse af infrastruktur samt — koordinering af de forskellige politikker og gennemførelse- sinstrumenter. 1. 6. På konkrete punkter i forbindelse med ovennævnte emner og i denne udtalelses konklusioner fremlægger Regions- udvalget vurderinger og forslag, som det allerede fremførte i udtalelsen om det transeuropæiske transportnet (1). Regionsud- valget fastholder argumenterne og vurderingerne fra denne udtalelse. 1. 7. Der er meget store geografiske, økonomiske, demogra- fiske, kulturelle og sociale forskelle internt i EU. Områder med stor befolkningstæthed og heftig økonomisk aktivitet har som regel en høj levestandard, mens andre døjer med manglende udvikling og affolkning. 1. 8. Ø-samfund og isolerede egne har deres egne karakte- ristika. Forskellene bestemmer direkte udviklingsrytmen, og i sidste ende de enkelte områders muligheder for at deltage på lige fod i det store socioøkonomiske fællesskab, EU. 2. 2. At der er en sammenhæng mellem økonomisk udvik- ling og transportsystemets udvikling er videnskabeligt bevist, selv om denne relations fremtrædelsesformer ikke er fastlagt i detaljer. 2. 3. Det står dog fast, at et effektivt transportsystem såvel med hensyn til infrastruktur som med hensyn til tjenesteudbud er et grundlæggende element i regionaludviklingen både på kort og på langt sigt. 2. 4. På kort sigt bidrager planlægningen, udformningen, driften og vedligeholdelsen af et transportsystem til oprettelsen af nye arbejdspladser, hvilket har direkte effekt på borgernes sociale integration og den økonomiske velstand i regionerne. På længere sigt øver transportsystemet direkte indflydelse på grundlæggende produktionsparametre (produktionsformer, handel med råvarer, varedistribution, lagersystemer m. v. ). 2. 5. En generel styrkelse af de økonomiske aktiviteter såvel inden for produktionen som inden for servicesektoren (herunder f. eks. turisme) hører til transportsektorens vigtigste funktioner. (1) Udtalelse baseret på Kommissionens 1998-beretning om gennem- førelsen af retningslinjerne og fremtidige prioriteter, KOM (1998) 614 endelig udg. (CdR 60/99 fin — EFT C 293 af 13. 10. 1999, s. 9). Transporten er særlig vigtig i egne, der lever af 2. 6. landbrug og fiskeri, fordi ferskvarerne her på grund af deres letfordærvelighed kræver hurtigere transport end industrivarer. C 226/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 2. 7. Betydningen af transportens geografiske dimension springer ligeledes i øjnene. De enkelte regioner stiller forskellige krav til transportsystemet, som må udvikles både i teknisk og i økonomisk henseende. I nogle regioner skal transportsystemet udformes, så det understøtter produktionsmetoderne (navnlig i industriområder), mens udviklingen af offentlig persontrans- port i andre har særlig vægt af hensyn til den sociale integration af borgerne (dette gælder navnlig isolerede og dårligt stillede regioner) og opretholdelse af den sociale og økologiske ligevægt (forstæder og opland til de store byer, transportkon- centration i EU’s kerneregioner). Man bør i denne forbindelse anvende midler fra strukturfondene eller Samhørighedsfonden til at støtte investeringer i miljøvenlige offentlige person- transportsystemer og fremme kombinationen af forskellige transportformer med henblik på at sikre bæredygtig mobilitet i byerne. Systemernes tilgængelighed og forbindelse med de transeuropæiske net skal også tages med i betragtning. 2. 8. Det er vigtigt at understrege, at et utilstrækkeligt transportnet får umiddelbare konsekvenser for leveomkost- ningerne, idet det virker som en ekstraskat, der fordyrer prisen for forbrugerne. En sådan fordyrelse rammer især de økonomisk svageste samfundslag og dermed samhørigheden. Samtidig er denne »ekstraskat« som følge af et utilstrækkeligt transportnet til ulempe for eksporten af varer, som produceres i den pågældende region. Derfor forbindes transport ofte med »almennyttig 2. 9. tjeneste«-begrebet. Sygetransport fra isolerede egne til 2. 10. lægecentre i byerne, transport af børn og unge til uddannelsescentrene, mulighed for at bringe hjælpen hurtigt frem til isolerede egne integration gennem i tilfælde af naturkatastrofer og social kontakter til forskellige lokale kulturer er gode eksempler herpå. 2. 11. På denne baggrund skal transport ikke udelukkende vurderes ud fra økonomiske kriterier (økonomisk bæredygtig- hed), men indgå i en bredere social-økonomisk og økologisk analyse. Det er vigtigt at bemærke, at hvis der ikke kompenseres for manglende eller utilstrækkelige basale tjenesteydelser gen- nem et effektivt transportnet, der mildner de negative følger heraf ved at give befolkningen i isolerede eller ugunstigt stillede regioner mulighed for at få del i sådanne ydelser, så vil det demografiske tomrum med manglende erhvervsaktiviteter blive endnu større, hvilket gør det urentabelt at investere i transport. Resultatet er, at disse regioner kommer ind i en ond cirkel, hvor det faldende udbud medfører faldende efterspørgsel og omvendt. 2. 12. Transportsektorens mangesidede indflydelse viser, hvor vigtigt det er at tage nøje hensyn til de lokale særtræk i forbindelse med transportplanlægningen og -infrastrukturen i Europa. Lokale særtræk gør sig også gældende internt i medlemsstaterne. Det er vigtigt at fremhæve det øgede behov for respekt for og gennemførelse af subsidiaritetsprincippet på transportområdet. 3. Instrumenter til evaluering af resultaterne Den umiddelbare sammenhæng mellem EU’s 3. 1. transportpolitik og økonomisk og social samhørighed fremgår af en samlet gennemgang af EF-traktatens afsnit XII (Transeuro- pæiske net) og afsnit XIV (Økonomisk og social samhørighed). Politikken for transeuropæiske transportnet fremstår her som et instrument, der forventes at bidrage direkte til styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed, hvilket defineres som at »formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst be- gunstigede områder, herunder landdistrikterne« (i Amsterdam- traktaten er øerne også nævnt: »de mindst begunstigede områder eller øer, herunder landdistrikter«). 3. 2. Andre — mere generelle — indfaldsvinkler, som Kommissionen gennem længere tid har undersøgt (bl. a. i sin hvidbog fra 1993: Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse — Udfordringer og veje ind i det 21. århundrede), og som den også fremlægger i den foreliggende meddelelse, er forbindelser- ne mellem etablering af transportinfrastruktur og jobskabelse. Der er i første omgang tale om midlertidige arbejds- 3. 3. pladser i anlægsfasen, men mere interessant er det at fokusere på den langsigtede effekt, hvor der takket være de nye vilkår mht. tilgængelighed og omkostninger skabes varig beskæftigelse. Dermed etableres der en umiddelbar og perma- nent funktionel sammenhæng mellem produktionsapparatets konkurrenceevne og den økonomiske og sociale samhørighed. 3. 4. Endelig skulle EU’s tiltag på transportområdet gerne munde ud i større og bedre fordelte indkomster, som er hovedformålet med udligningen af udviklingsforskelle og jobskabelse og generelt den økonomiske omfordelingsproces, der er afgørende for tilvejebringelse af økonomisk og social samhørighed. Regionsudvalget mener imidlertid, at talen om sam- 3. 5. menhæng mellem transportpolitik og økonomisk og social samhørighed forbliver tom snak og et fromt ønske, hvis der ikke findes instrumenter til at måle førstnævnte politiks konkrete indvirkning på sidstnævnte. Man bør kort sagt og helt generelt måle, hvordan EU’s transportpolitik og de enkelte tiltag herunder bidrager til opfyldelsen af tre hovedmål: 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/25 — forbedring af den europæiske økonomis konkurrenceevne, 4. Forskellige tiltag for centrale områder, randområder, øer og isolerede områder — konsolidering af et bæredygtigt mobilitetsmønster, — styrkelse af den økonomiske og sociale sammenhængskraft internt i EU — af særlig interesse i denne forbindelse. Den aktuelle mangel på »måleinstrumenter« (indikato- 3. 6. rer og variabler, evalueringsprocedurer osv. ) er udtalt, både i forbindelse med konkrete tiltag og mht. infrastrukturnet og transportserviceydelser. Så vidt Regionsudvalget har erfaret, har Kommissionen arbejdet ret intensivt med dette problem i de seneste år, men: — det er alligevel vanskeligt — i forbindelse med en konkret infrastruktur, et konkret tiltag eller et konkret projekt — — at vide på forhånd, hvilken interesse de har for EU ud fra et samhørighedspolitisk synspunkt, — efterfølgende at vurdere, i hvor høj grad de opstillede mål er nået; — det er endvidere vanskeligt — i forbindelse med de politiske tiltag og de samlede infrastruktur- og servicenet — — at vurdere, om indsatsen rent faktisk gik i den ønskede retning, og i hvor høj grad (eller med hvilke generelle eller specifikke undtagelser), — at finde frem til instrumenter, som kan styrke eller korrigere den opnåede effekt. 4. 1. Regionsudvalget har ved tidligere lejligheder understre- get nødvendigheden af, at EU’s transportpolitik tager hensyn til de individuelle problemer, der rejser sig i de forskellige egne i EU, og i hvert enkelt tilfælde søger konkrete løsninger på konkrete problemer: — »centrale områder«, hvor de grundlæggende problemer ligger mere i kriterier for konkurrenceevne og kapacitet, og hvor virkningen af eksterne faktorer (især miljømæssige) er afgørende, — »randområder«, hvor problemerne vedrørende indkomst og beskæftigelse, tilgængelighed, affolkning og økonomisk og social samhørighed trænger sig på, og hvor eksterne faktorer kan være af mindre betydning. 4. 2. Der bør også tages hensyn til den såkaldte nordlige dimension. De nordlige randområder adskiller sig fra EU’s øvrige regioner, hvad angår klima, beliggenhed, erhvervsstruk- tur og geopolitik. Den lave befolkningstæthed og de store afstande giver de nordlige regioner et særpræg, som EU’s transportpolitik bør tage hensyn til. Der er også særlige transportproblemer i mange stærkt affolkede bjergegne og isolerede egne i Sydeuropa. De bør også få særbehandling. 4. 3. I meddelelsen om samhørighed og transport anføres det, at der ved planlægning af det transeuropæiske transportnet er taget hensyn til behovene i randområderne (1). Regionsudval- get betvivler imidlertid dette; ganske vist er der helt klart taget hensyn til randområdernes, de isolerede egnes og øernes behov, men de er ikke blevet behandlet specifikt eller anderledes end behovene i centrale områder. En sådan individuel tilgang ville, hvis den var blevet anvendt fra starten, have været af stor værdi som støtte for klare og kvantificerbare mål for tilgænge- lighed og økonomisk og social samhørighed. 3. 7. Regionsudvalget finder det derfor rimeligt at foreslå, at man i forbindelse med den tværgående forsknings- og udviklingsindsats, som EU’s transportpolitik slår til lyd for, undersøger, hvordan man kan udforme og opstille kvantitative indikatorer og egnede metoder, der gør det muligt på ethvert tidspunkt at evaluere EU-transportpolitikkernes bidrag til: — udvikling af produktionsapparatets konkurrenceevne, — tilvejebringelse af bæredygtig mobilitet og anvendelse af forskellige transportformer, 4. 4. Regionsudvalget mener, at de eksempler, meddelelsen anfører til underbygning af sin argumentation (netværk af lufthavne og havne), i virkeligheden svækker den og viser, at Regionsudvalgets tvivl er berettiget. Set ud fra spørgsmålet om tilgængelighed er det værdifuldt, at små lufthavne på transeuropæiske net fjerntliggende øer er medtaget lufthavnssyste- (tilgængelighed og regionale komponenter i met). Andre udvælgelseskriterier, som er forbundet med trafik- tærskler, samt en yderst løs definition af »regional isolation« har imidlertid betydet, at man selv i centrale områder med udmærkede landforbindelser, hvor der ikke er nogen isola- tionsproblemer, har valgt at have mange små, lettilgængelige, regionale komponenter i lufthavnssystemet (i nogle tilfælde er der tale om afstande på under 50 km). i det — forbedring af mindst to grundforudsætninger for økono- misk og social samhørighed, nemlig tværregional tilgænge- lighed og beskæftigelse. (1) KOM(1998) 806 endelig udg. — pkt. 26. C 226/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 4. 5. Den tvivl, der er rejst om, hvorvidt der ved planlæg- ningen af det transeuropæiske net er taget hensyn til proble- merne i randområderne, bestyrkes af konklusionerne i nogle af de undersøgelser, Kommissionen har ladet foretage. De følgende konklusioner kommer ikke som nogen overraskelse og markerer klart spillereglerne (1): — det er de mellemstore byer i regioner, som er placeret centralt og ved knudepunkter, der opnår de største tilgæn- gelighedsgevinster, — de vigtigste storbyområder nyder også godt af de transeuro- pæiske net, men i mindre grad end de mellemstore byer, — for at randområderne og de fjerntliggende regioner kan få størst mulig fordel af de transeuropæiske net, er det nødvendigt at foretage supplerende investeringer i sekun- dære net. 5. De fjerntliggende havnes rolle 5. 1. Havne og søtransportnet — som basis for multimodal transport — er af særlig interesse for randområderne, hvoraf hovedparten har lange kystlinjer, mens der i andre tilfælde er tale om meget fjerntliggende øer. For sådanne områder kunne mellemstore og små havne spille en vigtig rolle ved at give mulighed for en billig transportform, som på fremragende vis kan supplere mangelfulde eller ikke-eksisterende landtrans- portforbindelser (hvadenten denne situation er geografisk eller historisk begrundet). 5. 2. Selv om spørgsmålet om havne i EU’s transportpolitik allerede er nævnt under afsnittet om egnede tiltag for random- råder (punkt 4), fortjener det en særlig kommentar, eftersom havne har fået en særlig behandling ved definitionen af transeuropæiske infrastrukturnet. 5. 3. Kommissionen og Rådet afviste fra starten at udpege konkrete havne og opstillede blot betingelserne for udvælgelse af »havneprojekter af fælles interesse«. Baggrunden for denne holdning (2) var angiveligt havneaktiviteters særtræk, som kunne påvirke den fri konkurrence, hvis nogle havne blev medtaget i de transeuropæiske net og andre ikke. Et sådant ræsonnement var plausibelt, men kunne næsten fuldt ud anvendes på andre infrastrukturer, for hvilke forslaget rent faktisk indeholdt relevante ordninger. I den proces, der førte til vedtagelsen af Europa- 5. 4. Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF om Fælles- skabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, lykkedes det Parlamentet at få indføjet en formel erklæring, hvori Kommissionen forpligtede sig til at fremlægge et nyt forslag, så søhavne blev behandlet på samme måde som lufthavne (udvælgelse af konkrete havne ud fra størrelse og geografiske kriterier). 5. 5. Kommissionen opfyldte sin forpligtelse med fremlæg- gelsen af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslut- ning, som ændrer beslutning nr. 1692/96/EF (3). Forslaget omfatter fortegnelser over konkrete havneprojekter af fælles interesse, og havne og omladningsområder inkorporeres i det transeuropæiske net for kombineret transport. Dette initiativ skal dog betragtes som rent formelt, eftersom Kommissionen besluttede at udvælge alle havne, hvor små de end var. 5. 6. Ud fra randområdernes synspunkt, kan denne beslut- ning ikke vurderes positivt, da medtagelsen af en lang række små havne i centrale områder nedtoner den særlige betydning, som havne har for transport i randområder. EU’s ressourcer er begrænsede, og hvis næsten alle havne har adgang til dem, vil den samlede effektivitet af deres anvendelse falde kraftigt. Kommissionens indfaldsvinkel kan endvidere komme i mod- strid med de nuværende tendenser inden for søtransport til i stigende grad at fremme specialisering og funktionsbaseret ranginddeling af havnesystemer. 5. 7. Regionsudvalget mener, at den bedste løsning vil være at kombinere restriktive udvælgelseskriterier, som er knyttet til trafik- eller aktivitetsmængde, med åbne, men veldefinerede kriterier baseret på beliggenhed og tilgængelighed. En sådan fremgangsmåde, som egentlig kan anvendes på enhver af de transportformer, der indgår i det transeuropæiske net, vil bidrage bedst til at forene gennemførelsen af målsætningerne for konkurrenceevne og for økonomisk og social samhørighed. 6. Priser på anvendelse af infrastruktur 6. 1. I 1998 forelagde Kommissionen en hvidbog om »Fair betaling for brug af infrastruktur: En model for trinvis indfø- relse af fælles afgiftsbestemmelser for transportinfrastrukturen i EU« (4), hvori der slås til lyd for, at infrastrukturafgifterne normalt skal afspejle »marginale samfundsmæssige omkostnin- ger« (herunder internalisering af eksterne omkostninger). Der består fortsat store forskelle mellem EU-landene og det er ligeledes velkendt, at afgifterne for brug af infrastrukturer i dag kun opkræves for brug af veje (afgiftsbetaling på motorveje og for nogle store infrastrukturarbejder), men kun delvis eller slet ikke for jernbaner, havne, lufthavne og indenlandske vandveje. Regionsudvalget ønsker at understrege, at ideen om at 6. 2. medregne marginale omkostninger i priserne på anvendelsen af infrastruktur forudsætter nogle afgørende faktorer vedrørende omkostningernes struktur. Dette indebærer, at omkostninger- ne skal vokse i takt med produktionens omfang, de skal være stabile og i enhver henseende kunne afledes, da ideen om marginaludgifter ellers må anses for meningsløs. Desværre kan næsten enhver form for basisinfrastrukturs kapacitet og især transportinfrastrukturens kapacitet ikke ændres i små etaper. Regionsudvalget vurderer derfor, at der består lakuner i selve det teoretiske grundlag for den prisfastsættelsespolitik, som Kommissionen lægger op til. (1) KOM(1998) 806 endelig udg. — pkt. 27. (2) KOM(1994) 106 endelig udg. — pkt. 76. (3) KOM(1997) 681 endelig udg. — EFT C 120 af 18. 4. 1998, s. 14. (4) KOM(1998) 466 endelig udg. 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/27 6. 3. Et andet teoretisk diskutabelt punkt, som bringes på bane i Kommissionens hvidbog, er den antagelse, at »de marginale samfundsomkostninger« vil resultere i en optimal afgiftsberegning, som formår at sikre den bedst mulige ressour- ceallokering. Denne hypotese er i overensstemmelse med det teoretiske udgangspunkt, men den overser det forhold, at hvis man skal nå frem til den optimale pris, må »de marginale omkostninger« nødvendigvis svare til »gennemsnitsomkost- ningerne«. På grund af denne udeladelse, som er et forsøg på at omgå problemet med, at transportinfrastrukturkapaciteten kun kan ændres i store etaper, får hvidbogen viklet sig ind i spørgsmålet omkring »kapacitet-pris«, uden at nå frem til en tilfredsstillende løsning. 6. 4. Hvis det imidlertid lykkes at finde en løsning på disse teoretiske og praktiske problemer, som eventuel medtagelse af omkostningerne ved tilvejebringelse af kapacitet indebærer, kan infrastrukturafgifter være et effektivt værktøj til styring af kapacitetsproblemer i store overbebyrdede infrastrukturer, af problemer med allokering af ressourcer inden for transport- økonomien samt af konkurrenceevneproblemer i det økono- miske system som helhed. 6. 5. Langt mere tvivlsomt er det, om infrastrukturafgifter udgør et effektivt middel eller har den ønskelige indvirkning på afhjælpningen af generelle lakuner med hensyn til adgangs- muligheder og samhørighedsmålsætninger. Det hedder 6. 6. i meddelelsen om samhørighed og transport, hvor denne behandler hvidbogen (1), at ». der ikke er grund til at tro, at det generelt vil få negative konsekvenser (i landdistrikter eller randområder), hvis afgifterne beregnes på grundlag af marginalomkostningerne«. I en umiddelbart efterfølgende fodnote om hvidbogen hedder det i meddelelsen imidlertid: — at priserne bør differentieres, således at de regioner, der har mindst trafik og forurening, berøres mindst, og — der foreslås en smidig og gradvis gennemførelse af prisre- former i de tilfælde, hvor der er bekymring for, at højere brugertakster vil være til hinder for den økonomiske udvikling i randområder eller mindre udviklede områder. 6. 7. Det forhold, at der i meddelelsen om samhørighed og transport tages så mange forbehold, hvor man endog åbner døren på klem for en eventuel subsidie- eller kompensations- ordning til dette formål, vidner om, at Regionsudvalget har al mulig grund til at indtage en forsigtig holdning. Det kan kort siges, at den virkning, som generelle afgifter på anvendelse af infrastrukturer kan få for den økonomiske og sociale samhørighed, endnu ikke er blevet undersøgt tilstrækkeligt indgående. Endvidere bør virkningen, når tiden er inde, vurderes med udgangspunkt i enheder (transportomkost- ninger) og i relation til skatter og afgifter. 6. 8. Regionsudvalget mener, at afgiftsopkrævning kan føre til, at økonomisk veludviklede regioner vil få bedre muligheder for at hente omkostningerne ind igen gennem en fremtidig stigning i den økonomiske aktivitet og den deraf følgende velstand. Regioner, som er mindre udviklede i økonomisk (1) KOM(1998) 806 endelig udg. — pkt. 37. henseende, vil på den anden side have færre muligheder for at genindvinde omkostningerne, idet de eventuelle fordele ved pålæggelse af afgifter vil blive begrænset af deres økonomiske systemers relativt svage formåen. Afslutningsvis vurderer Regionsudvalget, at det 6. 9. i spørgsmålet om at pålægge afgifter for brug af infrastrukturer er afgørende vigtigt at gå konsekvent og forsigtigt til værks. 7. Koordinering af politikker og instrumenter 7. 1. Regionsudvalget konstaterer, at koordineringen af poli- tikkerne og instrumenterne på transportområdet rejser mange komplicerede spørgsmål af meget forskellig art. EU’s institutio- ner arbejder med disse problemer, men der bør gøres en større indsats for at finde løsninger. 7. 2. Det drejer sig i første omgang om den teoretiske og praktiske koordinering af liberaliseringspolitikken (der søger en udstrakt anvendelse af markedsprincipper i transportsektoren) og de politikker, der er mere direkte knyttet til målet om økonomisk og social samhørighed, herunder offentlig service og transeuropæiske net. indført 7. 3. Kommissionen behandler dette problem flere steder i meddelelsen om samhørighed og transport og fremsætter kommentarer, som Regionsudvalget ser meget positivt på, dels på grund af deres konkrete indhold, dels på grund af det engagement, der ligger bag. 7. 4. Regionsudvalget bifalder meddelelsens kommentarer og forslag om transportpolitik og Kommissionens indsats. De ville stå endnu stærkere, hvis de kombineredes med en forståelse af, at konkurrenceevne og samhørighed er to lige vigtige mål, der skal ses i sammenhæng og nås i fin balance. 7. 5. Et andet problematisk aspekt er koordineringen af de finansielle politikker og instrumenter for fysisk planlægning og for transportinfrastruktur og transportservice. 7. 6. Sammenhængen mellem arealudnyttelse og transport- net er tydeligere end sammenhængen mellem økonomisk og socialt udviklingsniveau og tilstedeværelsen af transportinfra- struktur og transportservice (jf. pkt. 1. 2). Det fremgår imidler- tid af Kommissionens meddelelse, at de fleste EU-midler, der investeres i transportinfrastruktur, ikke stammer fra de særlige transportfonde (budgetposten for de transeuropæiske net og Samhørighedsfondsmidlerne til transeuropæiske net), men fra strukturfonde og programmer, der direkte tager sigte på regionaludvikling og fysisk planlægning (EFRU, Regis, INTER- REG m. fl. ). 7. 7. Som Kommissionen bemærker det forskellige steder i sin meddelelse, må man i fremtiden løse tilgængelighedsproble- met ved at betragte de store transeuropæiske net, de dertil knyttede tilkørsels- og frakørselsnet samt de lokale net under ét. Dette er Regionsudvalget enig i. C 226/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 7. 8. I denne forbindelse rejser Regionsudvalget spørgsmå- let, om ikke tiden nu er inde til at supplere de aktuelle EF- støtterammer med et lignende instrument for transportsekto- ren, som indbefatter en helhedsstrategi for alle transportnet og -tjenester samt en overordnet regulering af alle dertil knyttede EU-politikker og instrumenter. i Som sidste aspekt 7. 9. forbindelse med koordinering nævner Regionsudvalget finansieringsordningerne. Regionsud- valget er især interesseret i, at der findes frem til metoder, som gør det muligt at indlemme privat finansiering i udviklingen af infrastrukturer samt blandet offentlig/privat finansiering. 7. 10. Regionsudvalget mener på den ene side, at det nok er uundgåeligt, at private midler fremover bidrager til finansiering af infrastruktur, men at dette på den anden side vil skabe mange flere problemer i de mindre udviklede perifere områder, på øer og i isolerede egne, hvor trafikkens og transportens omfang gør en sådan finansiering lidet (eller mindre) attraktiv ud fra en rentabilitetsbetragtning. 7. 11. Regionsudvalget skal derfor opfordre alle de involve- rede EU-institutioner og EU-aktører til at udvise størst mulig kreativitet i forbindelse med udformningen og finpudsningen af blandede ordninger, der enten inddrager den offentlige og den private sektor på samme tid eller kombinerer en rent privat finansiering af byggeri og drift med en rent eller delvis offentlig slutbetaling (»skyggeafgifter«). 8. Transport og samhørighed i lyset af udvidelsen 8. 1. Kommissionen lægger i sin meddelelse stor vægt på EU’s politik over for ansøgerlandene. Denne politik er styret af de samme kriterier og parametre som dem, der har været anvendt i Fællesskabet. Social og økonomisk samhørighed mellem de nye og de nuværende medlemsstater tillægges stor betydning. Transport vil komme til at spille en vigtig økonomisk, miljørelevant og social rolle i et udvidet EU. 8. 2. Fra begyndelsen af 2000 vil der gennem en ny EU- transportinfrastruktur i fond (Ispa) kunne ydes støtte til ansøgerlandene, ikke mindst forlængelsen af de transeuropæi- ske transportnet ind i disse lande. Den politiske målsætning er, at serviceniveauet i de nye medlemsstater skal have stor socioøkonomisk værdi. 9. Konklusioner de svageste regioner og til at øge de mindst privilegerede befolkningsgruppers muligheder. 9. 2. Regionsudvalget mener også, det er grundstenen i EU’s politik, at de forskellige regioner får ligelig del i den økonomiske og sociale velfærd. Transportpolitikken er et vigtigt instrument for gennemførelsen af regionalpolitikken og bør vurderes i konsekvens deraf. 9. 3. Regionsudvalget fastholder de argumenter og syns- punkter, som det fremlagde i sin udtalelse af 3. juni 1999 om det transeuropæiske transportnet (1), og henviser til denne udtalelse for en mere detaljeret behandling af emner, som her kun strejfes eller omtales kort. 9. 4. Regionsudvalget mener, at EU’s transportpolitik, især vedrørende de transeuropæiske net, bør være med til at tegne et nyt »kort over tværregional tilgængelighed« i EU. Kortet skal reducere uligheder mellem regionerne og fastlægge mindste- krav, som sikrer tilgængelighed fra og til alle områder i EU. Efter Regionsudvalgets mening er en kvantitativ og 9. 5. grundig måling af EU-transportpolitikkens virkninger, især dens bidrag til at styrke industriens konkurrenceevne og den økonomiske og sociale samhørighed inden for EU, en nødvendig forudsætning for at kunne evaluere den og for at kunne udforme og gennemføre tiltag, der styrker og korrigerer den; problemet omkring stigende miljøbelastninger i kernere- gionerne bør medinddrages. især Regionsudvalget opfordrer EU-institutionerne, 9. 6. Kommissionen, til i forbindelse med planlægningen af EU’s transportpolitik at undersøge, hvordan man kan udforme og opstille kvantitative indikatorer og egnede metoder, der gør det muligt på ethvert tidspunkt at evaluere EU-transportpolitik- kernes bidrag til udvikling af konkurrenceevnen og styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed (tværregional tilgængelighed og beskæftigelse). 9. 7. Regionsudvalget konstaterer, at de problemer, der skal imødegås med EU’s transportpolitik, ikke er de samme fra egn til egn i EU, eftersom der findes: — »centrale områder«, hvor nøgleproblemerne vedrører kon- kurrenceevne, kapacitet og belastninger, og hvor virk- ningen af eksterne faktorer er afgørende, — »randområder«, øer og isolerede områder, hvor problemer i forbindelse med indkomst og beskæftigelse, tilgængelig- hed, affolkning og økonomisk og social samhørighed trænger sig på, og hvor virkningen af eksterne faktorer kan være forholdsvis begrænset. 9. 1. Regionsudvalget ser generelt meget positivt på den foreliggende meddelelse om samhørighed og transport, hvor Kommissionen udtrykker sin vilje til at optimere samhørig- hedspolitikkens og transportpolitikkens bidrag til udvikling af (1) Kommissionens 1998-beretning om gennemførelsen af retnings- linjerne og fremtidige prioriteter, KOM(1998) 614 endelig udg. (CdR 60/99 fin — EFT C 293 af 13. 10. 1999, s. 9). 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/29 9. 8. Regionsudvalget mener, at det er nødvendigt at anerkende de enkelte regioners særlige problemer for at kunne løse dem. Anvendelsen af subsidiaritetsprincippet på lokalt og regionalt plan bør derfor i højere grad respekteres. 9. 9. Disse omstændigheder skal EU’s transportpolitik tage i betragtning for at finde frem til de bedst egnede løsninger for det enkelte område. 9. 10. Regionsudvalget understreger, at bestræbelserne på at finde de bedst egnede løsninger for hvert enkelt geografisk område ikke på nogen måde må underminere de lige mulighe- der for de mindst privilegerede befolkningsgrupper og re- gioner. 9. 11. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til altid at holde sig for øje — i sine rapporter om transportpolitik og i forbindelse med vurderinger og tiltag — at det er nødvendigt at differentiere løsningerne, så de passer til den enkelte regions særlige forhold. 9. 12. Regionsudvalget opfordrer de direkte involverede parter — Europa-Parlamentet, Ministerrådet og Kommissionen — til i forbindelse med den næste revision af EU’s retningslinjer for udviklingen af det transeuropæiske transportnet: — at indtage en mere forpligtende holdning med hensyn til — overordnet planlægning af transportinfrastruktur og transportservice, — specialisering og hierarkisering af de unimodale net, Bruxelles, den 12. april 2000. — optimering af anvendelsen af EU-midlerne på grundlag af afbalancerede kriterier og målsætninger for miljø- konsekvenser, konkurrenceevne og samhørighed, — at indføre strenge udvælgelseskriterier i forbindelse med trafik- og transportkapacitet og -mængde, — indføre mere åbne, men behørigt nuancerede, udvælgelses- kriterier vedrørende tilgængelighed og fysisk planlægning. 9. 13. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at gå videre med sin analyse og udarbejde konkrete forslag til løsning af de teoretiske og praktiske problemer, som en infrastrukturprispolitik baseret på »de marginale samfundsom- kostninger« fører med sig, især hvad angår: — konsekvenserne for fordelingen på forskellige transportfor- mer og for transportomkostningerne i centrale områder og randområder, — tilvejebringelse af kapacitet og tilgængelighed i mindre udviklede regioner, — skatte- og afgiftsmæssige konsekvenser og deres formo- dentlig forskellige virkningsgrad i »stærke« og »svage« regioner. 9. 14. Regionsudvalget anmoder alle de berørte parter på europæisk, nationalt og regionalt niveau om at sikre koordine- ring af politikker og finansieringsinstrumenter for regionalud- vikling, fysisk planlægning og transportplanlægning. Et samlet overblik over alle transportnet og -tjenester kunne danne et godt grundlag herfor. 9. 15. Regionsudvalget opfordrer alle institutioner og socia- le og økonomiske aktører i EU til at medvirke til den praktiske udformning af særlige ordninger, som inddrager privat kapital i finansieringen af infrastrukturer i perifere og mindre udviklede områder. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: Νομοθετικό ψήφισμα σχετικά με την κοινή θέση του Συμβουλίου εν όψει της έγκρισης οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου που αφορά τα μέτρα που πρέπει να ληφθούν κατά των εκπομπών ρυπογόνων αερίων και σωματιδίων από κινητήρες προοριζόμενους για την πρόωση γεωργικών ή δασικών ελκυστήρων και για την τροποποίηση της οδηγίας 74/150/ΕΟΚ (10323/1/1999 – C5-0225/1999 — 1998/0247(COD))

eurovoc_concepts:
Community certification
EU environmental policy
greenhouse gas
motor vehicle pollution
pollution control measures
tractor

text: 7. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 40/119 Τετα΄ρτη, 12 Απριλίου 2000 3. Έλεγχος των οδικω΄ν µεταφορω΄ν επικι΄νδυνων εµπορευµα΄των ***I (∆ιαδικασι΄α χωρι΄ς ε΄κθεση) C5-0129/2000 Προ΄ταση οδηγι΄ας του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου περι΄ τροποποι΄ησης της οδηγι΄ας 95/50/ΕΚ σχετικα΄ µε την καθιε΄ρωση ενιαι΄ων διαδικασιω΄ν στον τοµε΄α του ελε΄γχου των οδικω΄ν µεταφο- ρω΄ν επικι΄νδυνων εµπορευµα΄των (COM(2000)106 (cid:15) C5-0129/2000 (cid:15) 2000/0044(COD)) (∆ιαδικασι΄α συναπο΄φασης: πρω΄τη ανα΄γνωση) Η εν λο΄γω προ΄ταση εγκρι΄νεται. 4. OPOCE (∆ιαδικασι΄α χωρι΄ς ε΄κθεση) C5-0080/2000 Σχε΄διο απο΄φασης του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου, του Συµβουλι΄ου, της Επιτροπη΄ς, του ∆ικαστηρι΄ου, του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου, της Οικονοµικη΄ς και Κοινωνικη΄ς Επιτροπη΄ς και της Επιτροπη΄ς των Περιφερειω΄ν, σχετικα΄ µε την οργα΄νωση και τη λειτουργι΄α της Υπηρεσι΄ας Επιση΄µων Εκδο΄σεων των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινο- τη΄των (ΕΚ, ΕΚΑΧ, Ευρατο΄µ) (C5-0080/2000 (cid:15) 2000/2043(ACI)) Το εν λο΄γω σχε΄διο απο΄φασης εγκρι΄νεται. 5. Γεωργικοι΄ η΄ δασικοι΄ ελκυστη΄ρες (ρυ΄πανση) ***II (∆ιαδικασι΄α χωρι΄ς συζη΄τηση) A5-0071/2000 Νοµοθετικο΄ ψη΄φισµα σχετικα΄ µε την κοινη΄ θε΄ση του Συµβουλι΄ου εν ο΄ψει της ε΄γκρισης οδηγι΄ας του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου που αφορα΄ τα µε΄τρα που πρε΄πει να ληφθου΄ν κατα΄ των εκποµπω΄ν ρυπογο΄νων αερι΄ων και σωµατιδι΄ων απο΄ κινητη΄ρες προοριζο΄µενους για την προ΄ωση γεωργικω΄ν η΄ δασικω΄ν ελκυστη΄ρων και για την τροποποι΄ηση της οδηγι΄ας 74/150/ΕΟΚ (10323/1/1999 6 C5-0225/ 1999 (cid:15) 1998/0247(COD)) (∆ιαδικασι΄α συναπο΄φασης: δευ΄τερη ανα΄γνωση) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, (cid:29) ε΄χοντας υπο΄ψη την κοινη΄ θε΄ση του Συµβουλι΄ου (10323/1/1999 (cid:29) C5-0225/1999) (1), (cid:12) ε΄χοντας υπο΄ψη τη θε΄ση του κατα΄ την πρω΄τη ανα΄γνωση (2) σχετικα΄ µε την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς προς το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο (COM(1998)472) (3), (cid:12) ε΄χοντας υπο΄ψη την τροποποιηµε΄νη προ΄ταση της Επιτροπη΄ς (COM(1999)386), (cid:12) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 251, παρα΄γραφος 2, της Συνθη΄κης ΕΚ, (cid:29) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 78 του Κανονισµου΄ του, (cid:29) ε΄χοντας υπο΄ψη τη συ΄σταση για δευ΄τερη ανα΄γνωση της Επιτροπη΄ς Περιβα΄λλοντος, ∆ηµο΄σιας Υγει΄ας και Πολι- τικη΄ς των Καταναλωτω΄ν (A5-0071/2000), (1) (2) (3) ΕΕ C 17 της 20. 1. 2000, σ. 13. ΕΕ C 279 της 1. 10. 1999, σ. 208. ΕΕ C 303 της 2. 10. 1998, σ. 9. C 40/120 Τετα΄ρτη, 12 Απριλίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 7. 2. 2001 1. 2. εγκρι΄νει την κοινη΄ θε΄ση· διαπιστω΄νει ο΄τι η πρα΄ξη εκδο΄θηκε συ΄µφωνα µε την κοινη΄ θε΄ση· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να υπογρα΄ψει την πρα΄ξη µαζι΄ µε τον Προ΄εδρο του Συµβουλι΄ου, συ΄µφωνα µε 3. το α΄ρθρο 254, παρα΄γραφος 1, της Συνθη΄κης ΕΚ· αναθε΄τει στον Γενικο΄ Γραµµατε΄α του να υπογρα΄ψει την πρα΄ξη, και να µεριµνη΄σει, σε συµφωνι΄α µε το Γενικο΄ 4. Γραµµατε΄α του Συµβουλι΄ου, για τη δηµοσι΄ευση΄ της στην Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των· 5. αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει τη θε΄ση του Κοινοβουλι΄ου στο Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄. 6. Ανταλλαγη΄ πληροφοριω΄ν µεταξυ΄ των µονα΄δων χρηµατοοικονοµικω΄ν πληροφο- ριω΄ν * (∆ιαδικασι΄α χωρι΄ς συζη΄τηση) A5-0102/2000 Πρωτοβουλι΄α της ∆ηµοκρατι΄ας της Φινλανδι΄ας για την ε΄κδοση απο΄φασης του Συµβουλι΄ου περι΄ ρυθµι΄- σεων για τη συνεργασι΄α µεταξυ΄ των µονα΄δων χρηµατοοικονοµικω΄ν πληροφοριω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν ο΄σον αφορα΄ την ανταλλαγη΄ πληροφοριω΄ν (11636/1999 6 C5-0330/1999 (cid:15) 1999/0824(CNS)) Η εν λο΄γω πρωτοβουλι΄α τροποποιει΄ται ως ακολου΄θως: ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ∆ΗΜΟΚΡΑΤΙΑ ΤΗΣ ΦΙΝΛΑΝ∆ΙΑΣ (1) ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 1) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 7α (νε΄α) (7α) ο΄τι σε περιπτω΄σεις απα΄της, διαφθορα΄ς η΄ α΄λλων παρα΄- νοµων δραστηριοτη΄των εις βα΄ρος των οικονοµικω΄ν συµφερο΄- ντων της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης, η Επιτροπη΄ και οι αρµο΄διες για την καταπολε΄µηση της νοµιµοποι΄ησης εσο΄δων απο΄ παρα΄νοµη δραστηριο΄τητα αρχε΄ς συνεργα΄ζονται και ανταλλα΄σσουν πλη- ροφορι΄ες υπηρεσιακου΄ περιεχοµε΄νου, (Τροπολογι΄α 3) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 7β (νε΄α) (7β) ο΄τι τα κρα΄τη µε΄λη θα πρε΄πει να διαρθρω΄σουν τις ΜΧΠ κατα΄ τρο΄πο που θα εξασφαλι΄ζει ο΄τι οι πληροφορι΄ες και τα ε΄γγραφα θα παρε΄χονται εντο΄ς ευλο΄γου χρο΄νου, (Τροπολογι΄α 4) Άρθρο 1, παρα΄γραφος 1 Τα κρα΄τη µε΄λη εξασφαλι΄ζουν ο΄τι οι µονα΄δες χρηµατοοικονο- 1. µικω΄ν πληροφοριω΄ν (ΜΧΠ), που συγκροτου΄νται η΄ ορι΄ζονται για να παραλαµβα΄νουν κοινοποιη΄σεις χρηµατοοικονοµικω΄ν πληροφοριω΄ν µε στο΄χο την καταπολε΄µηση της νοµιµοποι΄ησης εσο΄δων απο΄ παρα΄- νοµες δραστηριο΄τητες, συνεργα΄ζονται για να συγκεντρω΄νουν, να αναλυ΄ουν και να διερευνου΄ν πληροφορι΄ες µε σχετικο΄ ενδιαφε΄ρον. (1) ΕΕ C 362 της 16. 12. 1999, σ. 6. Τα κρα΄τη µε΄λη ορι΄ζουν µονα΄δες χρηµατοοικονοµικω΄ν πλη- 1. ροφοριω΄ν (ΜΧΠ), που συγκροτου΄νται για να παραλαµβα΄νουν κοι- νοποιη΄σεις χρηµατοοικονοµικω΄ν πληροφοριω΄ν µε αποκλειστικο΄ στο΄χο την καταπολε΄µηση της νοµιµοποι΄ησης εσο΄δων απο΄ παρα΄νο- µες δραστηριο΄τητες και εξασφαλι΄ζουν ο΄τι αυτε΄ς συνεργα΄ζονται για να συγκεντρω΄νουν, ο΄πως ορι΄ζεται στην οδηγι΄α 91/308/ ΕΟΚ, να αναλυ΄ουν και να διερευνου΄ν πληροφορι΄ες µε σχετικο΄ ενδιαφε΄ρον. Σε περιπτω΄σεις απα΄της, διαφθορα΄ς η΄ α΄λλων παρα΄- νοµων δραστηριοτη΄των που θα µπορου΄σαν να ε΄χουν αρνητικη΄ επι΄πτωση στα οικονοµικα΄ συµφε΄ροντα της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένω- σης, οι κεντρικε΄ς µονα΄δες χρηµατοοικονοµικω΄ν πληροφοριω΄ν συνεργα΄ζονται µε την Επιτροπη΄. Οι ανταλλασσο΄µενες πληρο- φορι΄ες δεν µπορου΄ν να χρησιµοποιου΄νται για κανε΄να α΄λλο σκοπο΄ εκτο΄ς απο΄ την καταπολε΄µηση της νοµιµοποι΄ησης εσο΄- δων απο΄ παρα΄νοµες δραστηριο΄τητες


title: Règlement (CE) n° 754/2000 de la Commission, du 12 avril 2000, fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 92/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 754/2000 DE LA COMMISSION du 12 avril 2000 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), vu le règlement (CE) no 1422/95 de la Commission du 23 juin 1995 établissant les modalités d'application pour l'importation de mélasses dans le secteur du sucre et modifiant le règlement (CEE) no 785/68 (2), et notamment son article 1er, paragraphe 2, et son article 3, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Le règlement (CE) no 1422/95 prévoit que le prix caf à l'importation de mélasses, ci-après dénommé «prix repré- sentatif», est établi conformément au règlement (CEE) no 785/68 de la Commission (3). Ce prix s'entend fixé pour la qualité type définie à l'article 1er du règlement précité. Le prix représentatif de la mélasse est calculé pour un lieu de passage en frontière de la Communauté, qui est Amsterdam. Ce prix doit être calculé à partir des possibi- lités d'achat les plus favorables sur le marché mondial établies sur la base des cours ou des prix de ce marché ajustés en fonction des différences de qualité éventuelles par rapport à la qualité type. La qualité type de la mélasse a été définie par le règlement (CEE) no 785/68. les plus Pour la constatation des possibilités d'achat favorables sur le marché mondial, il doit être tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le marché mondial, aux prix relevés sur des marchés importants dans les pays tiers et aux opérations de vente conclues dans le cadre des échanges internatio- naux, dont la Commission a connaissance, soit par l'in- termédiaire des États membres, soit par ses propres moyens. Lors de cette constatation, aux termes de l'ar- ticle 7 du règlement (CEE) no 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, à condition que cette moyenne puisse être considérée comme représentative de la tendance effective du marché. (4) Il n'est pas tenu compte des informations lorsque la marchandise n'est pas saine, loyale et marchande ou lorsque le prix indiqué dans l'offre ne porte que sur une faible quantité non représentative du marché. Doivent (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (3) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. également être exclus les prix d'offre qui peuvent être considérés comme non représentatifs de la tendance effective du marché. Afin d'obtenir des données comparables relatives à la mélasse de la qualité type, il importe, selon la qualité de la mélasse offerte, d'augmenter ou de diminuer les prix en fonction des résultats obtenus par l'application de l'article 6 du règlement (CEE) no 785/68. Un prix représentatif peut être exceptionnellement main- tenu à un niveau inchangé pendant une période limitée lorsque le prix d'offre qui a servi de base pour l'établisse- ment précédent du prix représentatif n'est pas parvenu à la connaissance de la Commission et les prix d'offre disponibles, qui ne semblent pas être suffisamment représentatifs de la tendance effective du marché, entraî- neraient des modifications brusques et considérables du prix représentatif. Lorsqu'il existe une différence entre le prix de déclenche- ment pour le produit en cause et le prix représentatif, il y a lieu de fixer des droits à l'importation additionnels dans les conditions visées à l'article 3 du règlement (CE) no 1422/95. En cas de suspension des droits à l'importa- tion en application de l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, il y a lieu de fixer des montants particuliers pour ces droits. L'application de ces dispositions conduit à fixer les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation des produits en cause comme indiqué à l'annexe du présent règlement. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont (5) (6) (7) (8) (9) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels applicables à l'importation des produits visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1422/95 sont fixés comme indiqué en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 13 avril 2000. 13. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 92/5 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre ANNEXE Code NC Montant du prix représentatif par 100 kg nets du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg nets du produit en cause (en EUR) Montant du droit à appliquer à l'importation du fait de la suspension visée à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95 par 100 kg nets du produit en cause (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 8,03 8,23 — — 0,18 0,00 (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 785/68, modifié. (2) Ce montant remplace, conformément à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fixé pour ces produits


title: QUESTION ÉCRITE P-1281/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Exportation de déchets vers des pays tiers/convention de Bâle.

eurovoc_concepts:
EU statistics
UN convention
application of the law
competence of the Member States
developing countries
export of waste
hazardous waste
infringement of EU law

text: C 46 E/162 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (23 juin 2000) La dØcision 2000/228/CE du Conseil, du 13 mars 2000, sur les lignes directrices pour les politiques de l(cid:146)emploi des (cid:201)tats membres en 2000 (1) fournit le cadre politique pour la promotion de l(cid:146)Øducation et de la formation tout au long de la vie dans le contexte des objectifs de la stratØgie pour l(cid:146)emploi, et notamment les lignes directrices no 5 et 6 pour l(cid:146)amØlioration de l(cid:146)employabilitØ et la ligne directrice no 15 pour la modernisation de l(cid:146)organisation du travail. La mise en (cid:156)uvre des lignes directrices fait l(cid:146)objet d(cid:146)un suivi dans le cadre du processus de Luxembourg et est ØvaluØe dans le rapport conjoint sur l(cid:146)emploi ØlaborØ par la Commission et le Conseil. les partenaires sociaux sont Dans ce contexte, invitØs (cid:224) conclure des accords afin de promouvoir l(cid:146)Øducation et la formation tout au long de la vie, les (cid:201)tats membres ayant la responsabilitØ de dØfinir les conditions juridiques et institutionnelles permettant de faciliter ces activitØs sur la base d(cid:146)une approche axØe sur le partenariat. Dans les lignes directrices pour l(cid:146)emploi en 2001, la dimension de l(cid:146)Øducation et de la formation tout au long de la vie sera renforcØe, et les partenaires sociaux seront davantage encouragØs (cid:224) conclure des accords. (cid:192) cet Øgard, il y a lieu de noter qu(cid:146)au niveau europØen, les partenaires sociaux intersectoriels ont accØlØrØ leurs activitØs dans le domaine de l(cid:146)Øducation et la formation tout au long de la vie ainsi que dans celui de la modernisation du travail. La ConfØdØration europØenne des syndicats (CES), le Conseil europØen des entreprises publiques (CEEP) et l(cid:146)Union des confØdØrations de l(cid:146)industrie et des employeurs d(cid:146)Europe/Union europØenne de l(cid:146)artisanat et des petites et moyennes entreprises (UNICE/UEAPME) sont en train d(cid:146)instituer un groupe de travail chargØ d(cid:146)identifier les possibilitØs de promouvoir l(cid:146)accŁs (cid:224) l(cid:146)Øducation et (cid:224) la formation tout au long de la vie et le dØveloppement des compØtences et d(cid:146)Ølaborer un rapport conjoint sur les bonnes pratiques dans les domaines de l(cid:146)adaptabilitØ et de l(cid:146)organisation du travail. Les accords-cadres sur le travail (cid:224) temps partiel (1997) et sur les contrats (cid:224) durØe dØterminØe (1999) contiennent Øgalement des clauses relatives (cid:224) la promotion de l(cid:146)accŁs (cid:224) la formation. Au niveau sectoriel, de nombreux secteurs ont uni leurs efforts pour prØsenter une contribution conjointe au Conseil europØen de Lisbonne en soulignant la nØcessitØ de dØvelopper la formation et les compØtences. En outre, des initiatives visant (cid:224) promouvoir l(cid:146)Øducation et la formation tout au long de la vie sont lancØes dans plusieurs secteurs, comme par exemple, des ateliers sur les besoins en formation et en qualifications, les compØtences multiples, la certification des compØtences (cid:224) l(cid:146)Øchelle europØenne, l(cid:146)accŁs (cid:224) l(cid:146)information et la formation dans le domaine des technologies de la communication. la Commission Ølabore actuellement une communication sur le thŁme «L(cid:146)Øducation et la En outre, formation tout au long de la vie pour une citoyennetØ active dans une Europe de la connaissance», qui identifiera des actions concrŁtes sur des thŁmes essentiels de la formation tout au long de la vie, y compris la promotion d(cid:146)une approche basØe sur le partenariat afin d(cid:146)investir dans les ressources humaines et une organisation flexible du travail. La Commission prØpare Øgalement un nouvel agenda social, dans lequel s(cid:146)insØreront des initiatives visant (cid:224) promouvoir l(cid:146)Øducation et la formation tout au long de la vie ainsi que la modernisation du travail. (1) JO L 72 du 21. 3. 2000. (2001/C 46 E/187) QUESTION (cid:201)CRITE P-1281/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 avril 2000) Objet: Exportation de dØchets vers des pays tiers/convention de B(cid:226)le En dØpit des traitØs internationaux, les exportations de dØchets (toxiques) (cid:224) destination de pays du tiers monde augmentent sans cesse. Ces flux de dØchets transfrontaliers sont rØglementØs par la convention de B(cid:226)le et le rŁglement 259/93/CEE (1). Selon le PNUE, les pays de l(cid:146)OCDE ont exportØ un cinquiŁme de leurs dØchets en 1989. Mme Fatma-Zohra Ksentini, rapporteur de l(cid:146)ONU, classe l(cid:146)Australie, les (cid:201)tats-Unis et, au sein de l(cid:146)Union europØenne, les plus gros l(cid:146)Allemagne et exportateurs de dØchets. Elle se dit surtout prØoccupØe par la tendance croissante (cid:224) expØdier des dØchets toxiques vers des pays en voie de dØveloppement et (cid:224) les y mettre en dØcharge sans la moindre prØcaution. la Grande-Bretagne, parmi les Pays-Bas, 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/163 Comment 1. ment 259/93/CEE, ou, pour Œtre plus prØcis: l(cid:146)Union europØenne assure-t-elle le respect de la convention de B(cid:226)le et du rŁgle- a) b) c) quel est le service chargØ de cette t(cid:226)che, quel est le nombre de fonctionnaires affectØs (cid:224) cette t(cid:226)che, quel est le nombre de contr(cid:244)les effectuØs chaque annØe et d) oø les contr(cid:244)les sont-ils effectuØs? 2. Quelle quantitØ de dØchets de catØgorie 1 (ventilØe par annØe, par (cid:201)tat membre exportateur et par pays de destination) l(cid:146)Union europØenne a-t-elle exportØe vers des pays tiers depuis l(cid:146)entrØe en vigueur de la convention de B(cid:226)le et du rŁglement 259/93/CEE? 3. Quelle quantitØ de dØchets de catØgorie 2 (ventilØe par annØe, par (cid:201)tat membre exportateur et par pays de destination) l(cid:146)Union europØenne a-t-elle exportØe vers des pays tiers depuis l(cid:146)entrØe en vigueur de la convention de B(cid:226)le et du rŁglement 259/93/CEE? 4. Quel est le nombre des infractions constatØes en matiŁre d(cid:146)exportation de dØchets de l(cid:146)UE vers des pays tiers depuis l(cid:146)entrØe en vigueur de la convention de B(cid:226)le et du rŁglement 259/93/CEE, et plus prØcisØment: a) b) c) d) dans quels (cid:201)tats membres ces infractions ont-elles ØtØ constatØes, quel Øtait le pays de destination des dØchets, quelles Øtaient les entreprises impliquØes dans ces exportations, quelles Øtaient les substances et les quantitØs concernØes par les exportations contestØes (aper(cid:231)u dØtaillØ du type et du poids), e) quand ces infractions ont-elles ØtØ constatØes (aper(cid:231)u chronologique)? (1) JO L 30 du 6. 2. 1993, p. 1. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (17 mai 2000) Le rŁglement (CEE) no 259/93 du Conseil, du 1er fØvrier 1993, concernant la surveillance et le contr(cid:244)le des transferts de dØchets (cid:224) l(cid:146)intØrieur, (cid:224) l(cid:146)entrØe et (cid:224) la sortie de la CommunautØ europØenne, transpose les obligations de la CommunautØ en vertu de la Convention de B(cid:226)le. Le rŁglement interdit l(cid:146)exportation de tous les dØchets destinØs (cid:224) Œtre ØliminØs vers des destinations extØrieures (cid:224) la CommunautØ (cid:224) l(cid:146)exception des pays de l(cid:146)Association europØenne de libre Øchange (AELE). Depuis le 1er janvier 1998, il est interdit dans la CommunautØ d(cid:146)exporter des dØchets dangereux destinØs (cid:224) Œtre valorisØs vers des pays n(cid:146)appartenant pas (cid:224) l(cid:146)Organisation de coopØration et de dØveloppement Øconomiques (OCDE). Les interdictions d(cid:146)exportation en application du droit communautaire sont directement applicables. Leur mise en vigueur, y compris les contr(cid:244)les des transferts, incombent aux autoritØs dØsignØes par les (cid:201)tats membres. La Commission n(cid:146)effectue elle-mŒme aucun contr(cid:244)le des diffØrents transferts. Les (cid:201)tats membres sont tenus de remettre chaque annØe un rapport sur la mise en (cid:156)uvre du rŁglement, et la Commission Øtablit tous les trois ans un rapport de synthŁse sur la mise en (cid:156)uvre du rŁglement par les (cid:201)tats membres. Le premier rapport a ØtØ adoptØ en juillet 1998 et couvre la pØriode 1994-1996 (1). (cid:192) cette fin, plusieurs (cid:201)tats membres ont Øgalement transmis de nombreux documents concernant les donnØes relatives aux exportations de dØchets, que nous transmettons directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secrØtariat du Parlement. Dans l(cid:146)ensemble, l(cid:146)Agence europØenne de l(cid:146)environnement indique, dans le rapport consacrØ (cid:224) «L(cid:146)environ- nement dans l(cid:146)Union europØenne (cid:224) l(cid:146)aube du XXIe siŁcle», que d(cid:146)aprŁs les rapports transmis par les (cid:201)tats membres et la NorvŁge (cid:224) la Convention de B(cid:226)le et (cid:224) la Commission, trŁs peu de dØchets dangereux ont ØtØ exportØs vers des pays non membres de l(cid:146)OCDE (5 802 tonnes sur un total de 1,47 millions de tonnes, soit 0,4 %). Il faut remarquer que tous les rapports par pays sur lesquels se fondent ces chiffres sont antØrieurs (cid:224) C 46 E/164 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 l(cid:146)entrØe en vigueur (cid:129) le 1er janvier 1998 (cid:129) de l(cid:146)interdiction d(cid:146)exportation vers des pays non membres de l(cid:146)OCDE de dØchets dangereux destinØs (cid:224) Œtre valorisØs. Comme indiquØ plus haut, plus aucune exportation de dØchets dangereux vers des pays hors OCDE ne peut avoir lieu au dØpart de la CommunautØ (cid:224) partir de cette date du 1er janvier 1998. En ce qui concerne les informations sur les transferts illicites, la Commission a conclu, dans son premier rapport trisannuel sur la mise en (cid:156)uvre du rŁglement (CEE) no 259/93, que toute une sØrie d(cid:146)obligations prØvues par le rŁglement n(cid:146)Øtaient pas citØes dans le questionnaire qui a servi de base aux rapports annuels des (cid:201)tats membres. Un nouveau questionnaire complØmentaire a donc ØtØ adoptØ (dØcision 1999/412 de la Commission, du 3 juin 1999, concernant un questionnaire (cid:224) remplir par les (cid:201)tats membres dans le cadre de l(cid:146)obligation d(cid:146)information prØvue par l(cid:146)article 41, paragraphe 2, du rŁglement (CEE) no 259/93 du Conseil (2)). Celui-ci oblige les (cid:201)tats membres (cid:224) signaler Øgalement les cas de trafic illicite de dØchets. Les informations demandØes dans le questionnaire complØmentaire devront Œtre fournies, pour la premiŁre fois, dans le rapport couvrant la pØriode de l(cid:146)annØe civile 2000. (1) Communication de la Commission au Conseil et au Parlement europØen concernant la mise en (cid:156)uvre du rŁglement (CEE) no 259/93 sur la surveillance et le contr(cid:244)le des transferts de dØchets (cid:224) l(cid:146)intØrieur, (cid:224) l(cid:146)entrØe et (cid:224) la sortie de la CommunautØ europØenne, COM(98) 75 final. JO L 156 du 23. 6. 1999. (2) (2001/C 46 E/188) QUESTION (cid:201)CRITE E-1284/00 posØe par Gerhard Hager (NI) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Contrats en matiŁre de transports aØriens de sauvetage conclus avec la fØdØration des organismes d(cid:146)assurance sociale en Autriche La prØsente question fait suite (cid:224) la question no E-0137/00 (1) qu(cid:146)elle vise (cid:224) complŁter et (cid:224) prØciser. L(cid:146)enquŒte effectuØe (cid:224) ce sujet par l(cid:146)auteur de la question a montrØ que le problŁme concernant les contrats conclus en Autriche entre le ministŁre de l(cid:146)IntØrieur et une association de droit privØ d(cid:146)une part et la fØdØration des organismes d(cid:146)assurance sociale d(cid:146)autre part ne rØside pas uniquement dans les modalitØs d(cid:146)adjudication de ces marchØs. Le problŁme se situe davantage dans le fait que le rŁglement direct entre ces contractants s(cid:146)effectue en dehors de toute base contractuelle depuis le 31 mars 1995, alors que la fØdØration autrichienne des organismes d(cid:146)assurance sociale se refuse par ailleurs (cid:224) procØder au rŁglement direct d(cid:146)autres prestataires de services de ce secteur. Le fait que les rŁglements directs entre la fØdØration autrichienne des organismes d(cid:146)assurance sociale et l(cid:146)entreprise de transport aØrien mentionnØe s(cid:146)effectuent en dehors de toute base contractuelle ne conduit-il pas la Commission (cid:224) s(cid:146)interroger sur la conformitØ de cette procØdure avec les dispositions de la directive 92/50/CEE (2) du 18 juin 1992? (1) (2) JO C 280 E du 3. 10. 2000, p. 183. JO L 209 du 24. 7. 1992, p. 1. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (15 juin 2000) La Commission renvoie l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:224) la rØponse qu(cid:146)elle avait apportØe (cid:224) sa question no E-1037/00 qui traitait Øgalement des contrats de sauvetage en matiŁre de transport aØrien conclus avec la fØdØration autrichienne des organismes d(cid:146)assurance sociale. La question soulevØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire sera clarifiØe (cid:224) la lumiŁre des informations que les autoritØs autrichiennes doivent transmettre (cid:224) la Commission. Le cas ØchØant, une infraction (cid:224) la direc- tive 92/50/CEE du Conseil, du 18 juin 1992, portant coordination des procØdures de passation des marchØs publics de services, peut Øvidemment Œtre constatØe mŒme si un contrat a ØtØ signØ


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1198/00 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) aan de Commissie. Invoer in de EU van sardineconserven uit Venezuela en Peru.

eurovoc_concepts:
Peru
Venezuela
application of EU law
competence of the Member States
fish
import (EU)
marketing standard

text: 20. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 89 E/15 (2001/C 89 E/013) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1198/00 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Invoer in de EU van sardineconserven uit Venezuela en Peru (12 april 2000) Krachtens artikel 2 van Verordening 2136/89 (1) van de Raad van 21 juni 1989 tot vaststelling van gemeenschappelijke normen voor het in de handel brengen van sardineconserven mogen als sardinecon- serven onder de in artikel 7 bedoelde verkoopbenaming slechts producten in de handel worden gebracht die uitsluitend zijn bereid uit vis van de soort (cid:132)sardina pilchardus Walbaum(cid:148)(cid:146). De soort die hieraan beantwoordt valt onder de tariefposten: (cid:129) 0302. 61. 10 (verse of gekoelde sardina pilchardus) (cid:129) 0303. 71. 10 (diepgevroren sardina pilchardus) Alleen producten die uit vis van deze soort zijn bereid kunnen onder de naam sardineconserven worden verkocht. Deze producten vallen onder de codes 1604. 13. 11. 20 en 1604. 13. 19. 20. Kan de Commissie informatie verstrekken over de controle die zij op de correcte naleving van de genoemde communautaire wetgeving uitoefent? Kan de Commissie de resultaten van de controles op de naleving van de genoemde communautaire wetgeving verstrekken voor de invoer van sardineconserven uit Venezuela en Peru? (1) PB L 212 van 22. 7. 1989, blz. 79. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (13 juni 2000) Krachtens Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad van 12 oktober 1993 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid (1), zijn de lidstaten verplicht om op hun grondgebied controles te verrichten op alle activiteiten in de bedrijfskolom visserij, inclusief verhandeling, teneinde te waarborgen dat alle geldende regelingen worden nageleefd. De toepassing en de controle van Verordening nr. 2136/89 valt dus onder de bevoegdheid en verantwoordelijkheid van de lidstaten. Naar aanleiding van een klacht die in juli 1999 is ingediend door een lidstaat en van informatie van enkele particuliere organisaties, heeft de Commissie deze kwestie onder de aandacht gebracht van de lidstaat van invoer (Duitsland) en benadrukt dat de betreffende verordening strikt ten uitvoer dient te worden gelegd. Zodoende zijn een aantal praktijken gecorrigeerd die niet in overeenstemming met de communautaire regelgeving waren. Aangezien de situatie echter niet tot volle tevredenheid opgelost bleek, heeft de Commissie vervolgens een inbreukprocedure ingeleid tegen de lidstaat van invoer. Deze procedure is nog steeds gaande. De klacht en bovengenoemde procedure hebben betrekking op de import van Sardinops (sardineachtige vis) uit Peru en Sardinella (sardineachtige vis) uit Venezuela onder de benaming (cid:132)sardines(cid:148). Er zij op gewezen dat de Gemeenschap slechts weinig sardineconserven importeert uit deze twee landen. In 1999 is geen import onder de codes 1604 13 11 20, 1604 13 19 20 en 1604 20 50 10 geregistreerd voor Venezuela. Wat Peru betreft, is 70 ton ge(cid:239)mporteerd door de lidstaat waartegen een inbreukprocedure is ingeleid. (1) PB L 261 van 20. 10. 1993