title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetun neuvoston direktiivin 91/250/ETY täytäntöönpanosta ja vaikutuksista

eurovoc_concepts:
approximation of laws
computer piracy
copyright
data-processing law
software

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 10. 04. 2000 KOM(2000) 199 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetun neuvoston direktiivin 91/250/ETY täytäntöönpanosta ja vaikutuksista KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin 91/250/ETY täytäntöönpanosta ja vaikutuksista TIIVISTELMÄ Kun neuvoston direktiiviä 91/250/ETY koskeva yhteinen kanta hyväksyttiin (13. joulukuuta 1990), komissio antoi poliittisen sitoumuksen direktiivin täytäntöönpanoa ja vaikutuksia koskevan kertomuksen laadinnasta. Koska kyseessä oli ensimmäinen tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia koskeva direktiivi, ei vielä ollut muodostunut käytäntöä, jonka mukaan varsinaiseen direktiiviin sisällytetään tarkastelua koskeva lauseke. Tämä kertomus perustuu merkittäviltä osin tutkimukseen, jonka ulkopuoliset konsultit toteuttivat ja laativat vuonna 1997. Siihen sisältyy myös komission omia havaintoja sekä eturyhmiltä saatuja huomioita. Yleisesti tuloksena on, että direktiivin tavoitteet on saavutettu ja että ohjelmistoteollisuuteen kohdistuvat vaikutukset ovat olleet myönteisiä (minkä osoittaa esim. alan kasvu ja ohjelmistopiratismin vähentyminen). Tulosten perusteella ei näytä olevan tarvetta direktiivin muuttamiseen. Direktiivin täytäntöönpanossa eri jäsenvaltioissa on havaittu joitakin puutteita. Komission ei tarvitse tarkemmin puutteisiin, mutta jäsenyysvelvoitteiden rikkomisesta mahdollisesti johtuvaa menettelyä silmällä pitäen. tutkittava kaikkiin joitakin puuttua on Kertomuksessa käsitellään myös joitakin alan yritysten esille tuomia erityiskysymyksiä (jakeluoikeus ja yleisölle suunnattu tiedotus, varmuuskopiot, oikeuskeinot ja tekniset välineet). Vaikka komissio katsoo, että direktiiviä ei toistaiseksi ole tarpeen muuttaa näiltä osin, tämä ei sulje pois mahdollisuutta, että siihen voidaan tulevan kehityksen perustalta tehdä muutoksia myöhemmin. Lopuksi käsitellään muita aiheeseen liittyviä yhteisön aloitteita. Näitä ovat erityisesti tietokoneohjelmien patentointikelpoisuus (mikä täydentäisi nykyistä tekijänoikeussuojaa) sekä tuoteväärennösten ja piratismin torjuntaa yhtenäismarkkinoilla käsittelevä vihreä kirja, jossa voitaisiin hyvin käsitellä ohjelmistopiratismia koskevia lisätoimia. Jäsenvaltioita muistutetaan erityisesti siitä, että luvallisten tietokoneohjelmien käyttöä koskeva julkisen sektorin politiikka on tärkeää. 2 SISÄLLYSLUETTELO I. II. Tämän kertomuksen ala. 5 Direktiivin taustaa. 5 III. Direktiivin sisältö. 6 IV. Direktiivin täytäntöönpanon tilanne. 7 V. 1. (a) (b) (c) (d) (e) (f) 2. 3. 4. (a) (b) (c) (d) 5. (a) (b) (c) (d) 6. 7. 8. 9. direktiivin täytäntöönpano jäsenvaltioissa. 8 Suojan kohde (1 artikla). 8 Tietokoneohjelmien suoja kirjallisina teoksina. 9 Valmistelevaan suunnitteluun kuuluva aineisto. 9 Kaikki eri ilmaisumuodot. 9 Ideat ja periaattet. 9 Tekijänsä henkinen luomus. 10 Ei muita arviointiperusteita. 10 Tietokoneohjelman tekijä (2 artikla). 10 Suojaan oikeutetut (3 artikla). 10 Yksinoikeudet (4 artikla). 11 Toisintaminen (4 artiklan a kohta). 11 kääntäminen, muuntaminen, sovittaminen ja muunlainen muuttaminnen (4 artiklan b kohta). 11 levittäminen yleisölle vuokraamalla tai millään muulla tavalla (4 artiklan c kohdan ensimmäinen virke). 11 oikeuden raukeaminen yhteisössä (4 artiklan c kohdan toinen virke). 11 Yksinoikeuksia koskevat poikkeukset (5 artikla). 12 laillisesti hankitun ohjelman tavanomainen käyttö ja virheiden korjaus (5 artiklan 1 kohta). 12 varmuuskappaleiden valmistaminen (5 artiklan 2 kohta). 13 tietokoneohjelman tarkkailu, tutkiminen tai kokeilu (5 artiklan 3 kohta). 13 Yksityinen kopiointi. 13 Analysointi (6 artikla). 13 Erityiset suojaa koskevat toimenpiteet (7 artikla). 14 Suoja-aika (8). 15 Muiden säännösten soveltaminen (9 artikla). 15 3 VI. Yleiskatsaus täytäntöönpanon vaikutuksiin. 16 1. 2. 3. 4. Etupiirien yleinen tyytyväisyys nykyisen järjestelyn peruspiirteisiin. 16 Vaikutus tietokoneohjelmistoalaan. 16 Vaikutus EU:n ulkopuolisten maiden lainsäädäntöön. 16 Seuraukset täytäntöönpanon muista eroista jäsenvaltioiden välillä. 17 VII. Yhteisön mahdollisten lisätoimien tarve. 17 1. 2. 3. 4. Yleisölevitys ja yleisölle välittäminen. 17 Varmuuskopiot. 18 Oikeuskeinot. 18 Tekniset välineet. 19 VIII. Muut aiheeseen liittyvät yhteisöaloitteet. 19 1. 2. Ohjelmistoihin liittyvien keksintöjen patenttisuoja. 19 Tietokoneohjelmien käyttö julkishallinnossa. 20 IX. Päätelmät. 21 4 I. TÄMÄN KERTOMUKSEN ALA Kun tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annettua neuvoston direktiiviä 91/250/ETY joulukuuta 1990, komissio antoi seuraavan koskeva yhteinen kanta hyväksyttiin 13. julkilausuman: "Komissio antaa direktiiviin toimivuutta koskevan kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle vuoden 1996 loppuun mennessä. " Tällä tiedonannolla täytetään komission antama sitoumus. Tiedonannon viivästyminen johtuu siitä, että vain kolme jäsenvaltiota oli saanut direktiivin täytäntöönpanon valmiiksi annettuun määräaikaan (1. tammikuuta 1993) mennessä. Tämä asiakirja perustuu osittain vuonna 1997 tilattuun riippumattomaan tutkimukseen, jolla pyrittiin keräämään eri jäsenvaltioista kaikki saatavilla olevat tiedot direktiivin 91/250/ETY mukaisesta täytäntöönpanevasta lainsäädännöstä sekä direktiivin käytännön soveltamisesta. Lisäksi on tehty päätelmiä etupiirien esille tuomista näkemyksistä, jotka koskevat erityisesti direktiivin toimivuutta ja sen vaikutusta tietokoneohjelmistoalaan sekä muihin etuihin. Myös komission omia näkemyksiä ja analyyseja on käytetty. Lisäksi tietokoneohjelmien oikeudellista suojaa. tiedonannossa on otettu huomioon komission muut aloitteet, jotka koskevat II. DIREKTIIVIN TAUSTAA Tietokoneohjelmadirektiivistä ilmoitettiin ensimmäisen kerran sisämarkkinoiden toteuttamista käsitelleessä komission valkoisessa kirjassa,1 ja sen sisältöön vaikuttivat mm. tulokset, jotka saatiin edellyttäviä haasteita tekijänoikeuskysymyksiä käsitelleen vihreän kirjan yhteydessä kesäkuussa 1988 toteutetun laajan kuulemisen kautta. 2 tekijänoikeuksia, teknologian välittömiä toimia ja jäsenvaltioiden Tämän jälkeen huhtikuussa 1989 annettiin direktiiviehdotus, jolla oli määrä yhdenmukaistaa vähimmäistaso. alaa koskevaa Direktiiviehdotus muotoiltiin siten, että siinä otettiin tasapuolisesti huomioon tekijäoikeuksien haltijoiden, niiden kilpailijoiden ja tietokoneohjelmien käyttäjien edut. Jäsenvaltioiden välillä oli tuolloin varsin merkittäviä eroja tietokoneohjelmien suojassa. Koska kysymys oli varsin tuore, seitsemän jäsenvaltion (joita tuolloin oli yhteensä 12) tekijänoikeuslainsäädännössä ei ollut nimenomaan tietokoneohjelmien suojaa koskevia säännöksiä. lainsäädäntöä määrittelemällä suojan Direktiiviehdotukseen liittämissään perusteluissa komissio totesi, että tekijänoikeussuojan estää tasossa ei voitaisi enää hyväksyä näin suuria yhtenäismarkkinoiden toimintaa, koska ne tukevat tietokoneohjelmien kaupan esteitä yhteisön alueella tai luovat niitä, ja lisäksi ne haittaavat ohjelmistoyritysten perustamista yhteisön alueella ja vääristävät kilpailua. eroja. Tällaiset erot voivat 1 2 KOM (85) 310 lopullinen, kohta 149. KOM(88) 172 lopullinen, 30. 1. 1989. 5 Kuten tässä asiakirjassa todettiin, direktiivin tavoitteena oli taata tietokoneohjelmien oikeudellinen suoja niissä jäsenvaltioissa, joissa tällaista suojaa ei vielä ollut, ja varmistaa, että suoja pohjautuu kaikissa jäsenvaltioissa yhteisiin periaatteisiin. Nämä periaatteet voidaan tiivistää seuraavasti: – Tietokoneohjelmat yksinoikeudella. suojataan kirjallisina teoksina tekijäoikeuksiin kuuluvalla – Oikeudenhaltija määritetään. – Määritellään toimet, joihin tarvitaan oikeudenhaltijan antama lupa, sekä toimet, jotka eivät ole rikkomuksia. – Määritellään ohjelman suojan edellytykset. Nämä tavoitteet saavutettiin, mutta direktiivillä ei täysin yhdenmukaistettu alan lainsäädäntöä vaan jäsenvaltioille jäi jonkin verran liikkumavaraa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, kunhan kansalliset toimenpiteet eivät estä sisämarkkinoiden toimintaa. III. DIREKTIIVIN SISÄLTÖ direktiivillä 91/250/ETY annetaan Neuvoston tekijänoikeussuoja joita tarkoitetaan kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta kirjallisina teoksina, tehdyssä Bernin yleissopimuksessa (Pariisin julistus, 1971). Kysymys ohjelman tekijästä jätettiin suurelta osin EU:n jäsenvaltioiden ratkaistavaksi. Työnantajilla on taloudellisia jäävät direktiivin oikeuksia soveltamisalan ulkopuolelle. työntekijöiden laatimiin ohjelmiin. Moraaliset oikeudet tietokoneohjelmille taso omaperäisyyden Tärkeää on se, että direktiivillä yhdenmukaistettiin ensimmäistä kertaa yhteisön tasolla tietyn edellytettävä tekijänoikeuskelpoisen luokan osalta. Vaatimuksena on, että tietokoneohjelman on oltava "tekijänsä henkinen luomus". Muita arviointiperusteita ei hyväksytä. Tämä yhtenäinen suojelun taso edellytti 12 jäsenvaltiossa suojan myöntämisperusteiden lieventämistä ja kolmessa muussa vaatimusten tiukentamista. On myös huomattava, että direktiivin mukainen suoja on vahva eikä siihen kuulu minkäänlaista kotona tapahtuvaa kopiointia koskevaa poikkeusta. tekijänoikeussuojaan) (kelpoisuus Oikeudenhaltijalla on yksinoikeuksia seuraaviin toimiin tai niiden sallimiseen: toisintaminen, kääntäminen, muuntaminen, sovittaminen ja kaikenlainen yleisölle levittäminen (myös vuokraaminen). Näihin yksinoikeuksiin tehdään myös joitakin poikkeuksia. Ohjelman laillisesti hankkineet voivat vapaasti käyttää sitä tavanomaisiin toimiin. Tiettyihin käänteisen suunnittelun (reverse engineering) menetelmiin annetaan lupa. Henkilö, jolla on oikeus käyttää tietokoneohjelmaa, voi ilman oikeudenhaltijan suostumusta tarkkailla, tietokoneohjelman toimintaa niiden "ideoiden ja periaatteiden" tutkia selvittämiseksi, jos tästä ei seuraa oikeuksia rikkovaa kopiointia. jotka ovat minkä tahansa ohjelman osan perustana, ja kokeilla 6 Lisäksi direktiivissä säädetään, että laillisten omistajien oikeuksia ei voida kumota sopimuksella. Tärkein poikkeus on, että ohjelma voidaan analysoida, jotta se olisi yhteentoimiva muiden ohjelmien kanssa. Tästä kohdasta käytiin kiivasta keskustelua, ja sen tuloksena saavutettiin käytännön ratkaisu, jonka seurauksena yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot käytännössä ilmoitetaan. joilla ehtoja, annetaan ohjelmien yhteentoimivuuden jotka eivät ole itsenäisesti laadittuja, saavuttamiseksi Direktiivissä suoritettava tietokoneohjelmien analysointi pyritään rajoittamaan mahdollisimman vähäiseksi ja varmistamaan, että oikeudenhaltijoiden oikeutettuja etuja ei tällöin vahingoiteta esim. kehittämällä ohjelmia, jotka rikkovat seuraavat: analysoitavan ohjelman tekijänoikeuksia. Tällaisia analysointia koskevaa poikkeusta voi soveltaa ainoastaan lisenssinhaltija tai lisenssinhaltijan puolesta toimiva henkilö; analysointi koskee vain niitä ohjelman osia, jotka ovat tarpeen analysoidun yhteentoimivuuden tietokoneohjelman tekijänoikeuksia loukkaavan ohjelman kehittämiseen, valmistamiseen tai markkinoille saattamiseen; oikeudenhaltijan oikeutetuille eduille ei saa aiheutua haittaa eikä käyttö saa olla ristiriidassa ohjelman tavanmukaisen käytön kanssa. rajoituksia ovat mm. saavuttamiseksi; tai ohjelmia, hankittuja käyttää tietoja saa ei Direktiivissä säädetään myös, että kaikki analysointia koskevan poikkeuksen vastaiset sopimusmääräykset ovat mitättömiä. Lainvalvonnan osalta säädetään tietokoneohjelmien laittomien kappaleiden takavarikoinnista sekä salaus- tai kopiosuojausjärjestelmien kiertämiseen tähtäävistä keinoista. IV. DIREKTIIVIN TÄYTÄNTÖÖNPANON TILANNE Vain kolme jäsenvaltiota saattoi direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään määräaikaan (1. tammikuuta 1993) mennessä. Kaikki jäsenvaltiot ovat kuitenkin nyt saattaneet voimaan direktiivin edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Direktiivin täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet esitetään seuraavassa taulukossa: Jäsenvaltio Voimaan tulo Viite Tanska Italia Yhdistynyt kuningaskunta 19. joulukuuta 1992 Lov No 1010 29. joulukuuta 1992 Decreto Legislativo No 518, Supplemento ordinario alla gazzetta Ufficiale N° 306, 31. 12. 1992 1. tammikuuta1993 Statutory Instrument 1992 No 3233 Irlanti 2. helmikuuta 1993 Itävalta 1. maaliskuuta 1993 S. I. No 26 of 1993, Regulations entitled European Communities (Legal Protection of Computer Programs) Regulations, 1993 Urheberrechtsgesetz – Novelle 1993, BGBl. No 93/1993, s. 1166 7 Kreikka Suomi 4. maaliskuuta 1993 Laki No 2121/93 7. toukokuuta 1993 Laki No 418/93 ja 419/93, Virallinen lehti 12. 5. 1993 s. 415 Saksa 24. kesäkuuta 1993 Zweites Gesetz zur Änderung des Urheberrechtsgesetzes vom 9. Juni 1993, BGBl I s. 910 Espanja Ruotsi Ranska Belgia 24. joulukuuta 1993 Ley 16/1993, BOE No. 307 1. tammikuuta 1994 Laki No 1687/92 1. heinäkuuta 1994 Loi n° 94-361 du 10 mai 1994, J. O. R. F. , 11. 5. 1994, s. 6863 1. elokuuta 1994 Loi du 30 juin 1994 Moniteur Belge, 27. 7. 94, s. 19315 Alankomaat 1. syyskuuta 1994 Wet van 7 juli 1994, Staatsblad JS - 1994, s. 521. Portugali 25. lokakuuta 1994 Luxemburg 24. huhtikuuta 1995 Decreto-lei n° 252/94 of 20. 10. 1994 Diáro da República - I Série A, n° 243, 20. 10. 1994, s. 6374. Loi du 24. 4. 1995 modifiant la loi du 29 mars 1972 sur le droit d'auteur en ce qui concerne la protection juridique des programmes d'ordinateur, Mémorial, s. 944 V. 1. DIREKTIIVIN TÄYTÄNTÖÖNPANO JÄSENVALTIOISSA Suojan kohde (1 artikla) 1 artiklassa pyritään määrittelemään Direktiivin tietokoneohjelmille myönnettävän tekijänoikeussuojan laajuus. Kuusi jäsenvaltiota (Belgia, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia ja Espanja) on pannut täytäntöön artiklan säännökset, vaikka kahta lukuun ottamatta kaikki ovat jonka mukaan "muita katsoneet aiheelliseksi jättää lainsäädäntönsä ulkopuolelle kohdan, arviointiperusteita ei saa soveltaa arvioitaessa, suojataanko ohjelmaa". Tätä selvennystä edellytetään 1 artiklan 3 kohdassa, ja se liittyy tekijänoikeussuojan edellytyksenä olevan omaperäisyyden määritelmään. Saksa on liittänyt lainsäädäntöönsä 1 artiklan 3 kohdan3 mukaiset säännökset ja näin luopunut Saksan korkeimman oikeuden "Inkassoprogramm"-ennakkotapauksesta,4 jonka mukaan 3 4 Saksan tekijäoikeuslain kohta 69a (3). BGHZ 94, 276. 8 aiemmin edellytettiin tietyn tasoista (korkeatasoista) omaperäisyyttä ("Schöpfungshöhe"). Tämä muutos omaperäisyyden tasoa koskevassa vaatimuksessa on sittemmin vahvistunut oikeuskäytännön kautta5 ja Saksan soveltamat arviointiperusteet vastaavat nyt direktiivin edellytyksiä. (a) Tietokoneohjelmien suoja kirjallisina teoksina Tietokoneohjelmilla on tekijänoikeudellinen suoja Bernin yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuina kirjallisina teoksina. WIPOn tekijänoikeussopimuksen (WCT) 4 artiklassa käytetään samaa muotoilua kuin direktiivissä. Tällaiset säännökset vastaavat myös TRIPs- sopimuksen (teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvät näkökohdat) 10 artiklan 1 kohtaa. Vaikuttaa siltä, että kaikki jäsenvaltiot ovat panneet tämän säännöksen täytäntöön. (b) Valmistelevaan suunnitteluun kuuluva aineisto tarkoitetaan myös 1 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaisesti valmistelevaan suunnitteluun liittyvää aineistoa. Valtaosa jäsenvaltioista on pannut tämän säännöksen täytäntöön ilman tietokoneohjelman määrittelyä. Ilmeisesti vain Ranskassa ja Saksassa tällainen määritelmä sisältyy lainsäädäntöön. On kuitenkin muistettava, että itse direktiivissä ei määritellä tietokoneohjelman käsitettä. Ohjausta annetaan kuitenkin johdanto- osan kappaleessa 7 sekä huhtikuussa 1989 annetun komission alkuperäisen ehdotuksen perusteluissa. 'tietokoneohjelmilla' Tanska ja Suomi eivät ole panneet täytäntöön valmistelevaan suunnitteluun liittyvää aineistoa koskevaa vaatimusta. Yhdistynyt kuningaskunta on sisällyttänyt valmistelevaan suunnitteluun liittyvän aineiston kirjallisiin teoksiin eikä suoraan tietokoneohjelmiin. Yhdistyneen kuningaskunnan säännös, joka ulottuu tietokoneohjelmiin rajoittuvaa direktiiviä pidemmälle, näyttää olevan direktiivin mukainen, eikä Tanskassa ja Suomessa näytä ilmenneen kysymykseen liittyviä käytännön ongelmia. (c) Kaikki eri ilmaisumuodot 1 artiklan 2 kohdan mukaan suoja koskee kaikkia tietokoneohjelman ilmaisumuotoja. Kymmenen jäsenvaltiota on pannut tämän säännöksen täytäntöön, mutta Tanska, Suomi, Ranska, Luxemburg ja Alankomaat eivät ole eksplisiittisesti tehneet näin. Vielä ei ole selvää, miten tämä vaikuttaa tietokoneohjelmien suojaan kyseisissä jäsenvaltioissa. (d) Ideat ja periaatteet Ideat ja periaatteet, jotka ovat tietokoneohjelman minkä tahansa osan perustana, eivät saa tekijänoikeudellista suojaa. Tämä tekijänoikeuden vakiintunut rajoitus mainitaan direktiivin 1 artiklan 2 kohdan toisessa virkkeessä sekä johdanto-osan 13 ja 14 kappaleessa. Kahdeksan jäsenvaltiota (Itävalta, Suomi, Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) ei ole pannut näitä säännöksiä täytäntöön. Vaikuttaa kuitenkin siltä, idea–ilmaisujaottelun soveltaminen on käytäntönä tekijänoikeuslainsäädännön yleisenä periaatteena. jäsenvaltioissa että näissä 5 BGH [1994] GRUR 39 "Buchhaltungsprogramm", BGH [1994] GRUR 363 "Holzhandelsprogramm". 9 (e) Tekijänsä henkinen luomus Kuten edellä todettiin, 1 artiklan 3 kohdassa määritellään tietokoneohjelman suojan edellyttämä omaperäisyys. Yhteisön perusteissa viitataan "tekijänsä henkiseen luomukseen". Kuudessa jäsenvaltiossa tätä edellytystä ei kuitenkaan ole eksplisiittisesti sisällytetty lainsäädäntöön. Näistä maista Tanska, Suomi, Luxemburg, Alankomaat ja Ruotsi katsovat ilmeisesti, että maan lainsäädännössä epäsuorasti edellytetään direktiivin sanamuodon huomioon ottamista. Asianomaiset eivät nähtävästi tätä periaatetta kyseenalaiseksi. tähän mennessä ole asettaneet on kuitenkin direktiivin puututtava Komission täytäntöönpanoon Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska kyseisessä jäsenvaltiossa on totutusti edellytetty ainoastaan taitoa ja työpanosta ja tekijänoikeussuoja on voitu myöntää tietokoneen luomille teoksille. Komissio on pannut merkille, että tietokantojen oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin 96/9/EY6 hyväksymisen seurauksena Yhdistyneessä kuningaskunnassa on nyt käytössä omaperäisyyden jota sovelletaan tietokannasta koostuviin kirjallisiin teoksiin. 7 oikeudellinen määritelmä, Tietokoneohjelmien osalta vastaavaa lauseketta ei vieläkään ole käytössä. Nähtäväksi jää, johtaako kattava siihen, tekijänoikeudellinen suoja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. tietokoneohjelmille myönnetään tilanne tämä liian että (f) Ei muita arviointiperusteita Vain Belgia ja Saksa ovat panneet täytäntöön direktiivin tämän kohdan. Kyseisen rajoituksen sanasanainen toistaminen ei kuitenkaan näyttäisi olevan ehdottoman tarpeellista, koska direktiivissä selvästi ilmaistaan, että riittää, jos teos on "tekijänsä henkinen luomus". Lisäksi johdanto-osan kappaleessa 8 annetaan muistutus, jonka mukaan niihin arviointiperusteisiin, joita sovelletaan ratkaistaessa, voidaanko tietokoneohjelmaa pitää omaperäisenä teoksena, ei tule sisällyttää ohjelman laatua tai esteettistä arvoa koskevia seikkoja. Käytännössä voidaan otaksua, että jäsenvaltioiden tuomioistuimet nojautuvat näihin säännöksiin tulkitessaan direktiivin artikloja. 2. Tietokoneohjelman tekijä (2 artikla) 2 artikla sisältää kolme ehdotonta vaatimusta, tekijää ryhmänä ja työntekijöiden luomia ohjelmia. Lisäksi artiklassa annetaan yhteisteoksia koskeva ehto, jonka täytäntöönpano jätetään jäsenvaltioiden harkintaan. Ranska, Italia, Espanja ja Portugali ovat käyttäneet tätä mahdollisuutta. tekijää henkilönä, jotka koskevat Kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvät 2 artiklassa annetut pakolliset säännökset. 3. Suojaan oikeutetut (3 artikla) Koska artiklassa pyritään määrittämään suojaan oikeutetut viittaamalla kirjallisia teoksia koskevaan kansalliseen tekijäoikeuslainsäädäntöön, se on luonteeltaan lähinnä vahvistava. Säännöksen luonteesta huolimatta kaikki tuoneen tietokoneohjelmat kirjallisia teoksia koskevan tekijänoikeuslainsäädännön piiriin, mistä seuraa, että niihin sovelletaan tavanomaisia tekijää koskevia sääntöjä. jäsenvaltiot näyttävät eksplisiittisesti 6 7 EYVL No. L 77, 27. 3. 1996, s. 20. Kohta 3 A (2) CDPA 1988, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1997 annetuilla Copyright ja Rights in databases -asetuksilla, S. I. 1997/3032, 18. 12. 1997. 10 4. Yksinoikeudet (4 artikla) Seitsemän jäsenvaltiota (Belgia, Ranska, Saksa, Irlanti, Italia, Luxemburg ja Espanja) on pannut täytäntöön kaikki 4 artiklan mukaiset vaatimukset. (a) Toisintaminen (4 artiklan a kohta) Direktiivin mukaan tietokoneohjelman tai sen osan pysyvä tai tilapäinen toisintaminen millä tavoin ja missä muodossa tahansa on yksinoikeus. Joissakin jäsenvaltioissa oi kuitenkaan ole erityisesti säädetty "pysyvästä tai tilapäisestä toisintamisesta" (Itävalta, Tanska, Suomi, Alankomaat ja Ruotsi). Alan yrityksiltä saatujen huomioiden perusteella tämä puute saattaa edellyttää lisätutkimuksia. Joissakin jäsenvaltioissa (Tanska, Suomi, Kreikka, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) ei myöskään ole nimenomaan säädetty "tietokoneohjelman tai sen osan" toisintamisesta. Lisäksi tietyissä jäsenvaltioissa (Itävalta, Tanska, Suomi, Portugali ja Ruotsi) ei ole sisällytetty "tietokoneohjelman lukemista tietokoneen muistiin, näyttämistä, ajamista, siirtämistä tai tallentamista" toisintamisoikeuden piiriin. Tämä puute näyttää olevan yhteensopimamaton WCT-sopimuksen 1 artiklan 4 kohtaa koskevan yhteisen julistuksen kanssa, jonka mukaan suojatun teoksen digitaalimuotoinen tallentaminen sähköiseen välineeseen katsotaan Bernin yleissopimuksen 9 artiklassa tarkoitetuksi toisintamiseksi. (b) Kääntäminen, muuntaminen, sovittaminen ja muunlainen muuttaminen (4 artiklan b kohta) Monissa jäsenvaltioissa (Itävalta, Tanska, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) ei ilmeisesti ole lainsäädäntöön sisällytetty ilmaisua, joka nimenomaan vastaa "muunlaista muuttamista". Kyseisen oikeuden ala saattaa näissä jäsenvaltioissa olla direktiivissä tarkoitettua suppeampi. (c) Levittäminen yleisölle vuokraamalla tai millään muulla tavalla (4 artiklan c kohdan ensimmäinen virke) Kaikissa jäsenvaltioissa on säädetty yksinoikeudesta alkuperäisen tietokoneohjelman tai sen kappaleiden levittämiseen. Tämä koskee myös vuokrausoikeutta. (d) Oikeuden raukeaminen yhteisössä (4 artiklan c kohdan toinen virke) suulliseen esittämään Komission jäsen Mario Monti antoi 11. heinäkuuta 1995 vastauksen Euroopan parlamentin kysymykseen H-0436/95. 8 Kuten jäsenen Arthur Newensin vastauksessa todetaan, komissio on johdonmukaisesti katsonut, että direktiivin 91/250/ETY vuoksi jäsenvaltiot eivät voi soveltaa tietokoneohjelmien levitysoikeuksiin kansainvälisen sammumisen periaatetta. 4 artiklan c kohdassa luodaan yksinoikeus jakeluun, ja tätä koskee oikeuden sammuminen yhteisössä, jos ohjelma on myyty yhteisössä. Koska ei ole annettu jonka mukaisesti yksinoikeus yhteisössä sammuisi ensimmäisen yhteisön säännöstä, ulkopuolelle tehdyn myynnin myötä, jäsenvaltiot eivät voi vapaasti säätää tällaisesta oikeuksien sammumisesta tietokoneohjelmien osalta. Epäsuorasti ilmaistua yhteisöön suuntautuvan tietokoneohjelmien harmaatuonnin kieltoa ei ole nimenomaisesti pantu täytäntöön Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa ja Portugalissa. 8 Euroopan parlamentin täysistuntokeskustelut (englanninkielinen laitos) No. 466, s. 174. 11 Säädöksen sanavalinnan perusteella vaikuttaa lisäksi siltä, että Luxemburgissa käytetty oikeuden sammumisen käsite ei koske vain jakeluoikeutta. Etupiirit ovat ilmaisseet huolensa näistä kysymyksistä. On kuitenkin huomattava, että Alankomaiden tekijänoikeuslainsäädäntöä direktiivin pohjalta tulkitsevien ennakkotapausten seurauksena oikeuksien sammumista yhteisössä sovelletaan todennäköisesti nyt myös Alankomaissa. 9 Haagin tuomioistuimen puheenjohtaja katsoi Novellin asiassa, että Alankomaiden tekijänoikeuslainsäädäntöä, jossa ei ole oikeuksien sammumista koskevia säännöksiä, on tulkittava mahdollisimman pitkälle direktiivin säännösten mukaisesti. Tämän perusteella puheenjohtaja päätteli, että 1. syyskuuta 1994 alkaen tietokoneohjelmiin on Alankomaissa sovellettava tekijänoikeusjärjestelmää, jossa säädetään ainoastaan oikeuksien sammumisesta yhteisössä. 5. Yksinoikeuksia koskevat poikkeukset (5 artikla) Kymmenen jäsenvaltiota on pannut täytäntöön kaikki pakolliset säännökset joko sanatarkasti tai hyvin tarkoin (Belgia, Tanska, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Espanja ja Ruotsi). Säännöksiä tarkastellaan seuraavassa yksityiskohtaisesti. (a) Laillisesti hankitun ohjelman tavanomainen käyttö ja virheiden korjaus (5 artiklan 1 kohta) Ellei toisin ole sovittu, yksinoikeuksiin kuuluviin toimiin, levittämistä ja vuokrausta lukuun ottamatta, ei tämän säännöksen mukaan tarvita oikeudenhaltijan suostumusta, jos toimet ovat tarpeen, jotta tietokoneohjelman laillisesti hankkinut henkilö voi käyttää ohjelmaa aiotun tarkoituksen mukaisesti, virheiden korjaaminen mukaan lukien. Useimmat jäsenvaltiot ovat selvästi ilmaisseet, että alihankinta on luvallista 5 artiklan 1 kohdan perusteella. Näkemyksissä on kuitenkin eroja käsitteen "laillisesti hankkinut henkilö" osalta. Monissa jäsenvaltioissa tämä on pantu täytäntöön käyttämällä termiä "laillinen käyttäjä", eli henkilö, jolla on oikeus käyttää kyseistä tietokoneohjelmaa. Komissio on samaa mieltä kuin eräät huomioitsijat, jotka ovat esittäneet näkemyksen, jonka mukaan ohjelman "laillisesti hankkinut henkilö" tarkoittaa itse asiassa tietokoneohjelman ostajaa, lisenssinhaltijaa, vuokraajaa tai henkilöä, jolla on lupa käyttää tietokoneohjelmaa jonkin edellä mainitun henkilön puolesta. Tämä näkemys tukeutuu myös tietokantadirektiivin (96/9/EY) 6 ja 8 artiklaan, joissa käytetään käsitettä "laillinen käyttäjä" ja jotka muotoiltiin vastaamaan tietokoneohjelmadirektiivin 5 artiklan 1 kohtaa. 10 Komission näkemyksen mukaan 5 artiklan 1 kohdan ja johdanto-osan kappaleen 18 tarkoituksena oli, että sopimuksella ei voittaisi estää tietokoneohjelman "laillisesti hankkinutta tarpeen, henkilöä" virheiden tietokoneohjelman käyttämiseksi korjaamiseksi. Sopimukseen voidaan kuitenkin liittää määräyksiä, joilla "valvotaan" tietokoneohjelman käyttäjän toteuttamia yksinoikeuksiin kuuluvia toimia. aiotun tarkoituksen mukaisesti yksinoikeuksiin suorittamasta ovat tai kuuluvia toimia, jotka sen Itävallan, Suomen ja Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpanosäädöksissä ei mainita rajoittavaa ehtoa "jollei toisin ole nimenomaisesti sovittu". Vaikuttaa siltä, Yhdistyneessä 9 10 Rechtbank Den Haag, tiivistelmä 7. heinäkuuta 1995 asiassa KG 95/591 (Novell, Inc. vs. America Direct B. V. ) annetusta tuomiosta. Perustelut, KOM (92) 24 lopullinen, 13. 5. 1992, kohta 8. 4. 12 sovelletaan tietokoneohjelmien kuningaskunnassa ulottuu alaa huomattavasti laajemmalle. Itävallan ja Suomen lainsäädäntö näyttää olevan yhteisön vaatimusten vastainen, koska myönnetyt poikkeukset ovat direktiiviä laajempia. sopimusvapauden käsitettä, joka koskevaa tekijänoikeussuojan poikkeuksia laaja-alaista Lisäksi Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpanosta puuttuu ilmaisu "aiotun tarkoituksen mukaisesti". Komission tietoon ei ole tullut tästä puutteesta johtuneita käytännön ongelmia. (b) Varmuuskappaleiden valmistaminen (5 artiklan 2 kohta) 5 artiklan 2 kohdan mukaan henkilöä, jolla on oikeus käyttää tietokoneohjelmaa, ei voida sopimuksin kieltää valmistamasta varmuuskappaletta, sikäli kuin se on tämän käytön kannalta tarpeen. Kaikki jäsenvaltiot ovat panneet säännöksen täytäntöön. 11 (c) Tietokoneohjelman toiminnan tarkkailu, tutkiminen tai kokeilu (5 artiklan 3 kohta) 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti henkilö, jolla on oikeus käyttää tietokoneohjelman kappaletta, tutkia tai kokeilla tietokoneohjelman saa ilman oikeudenhaltijan suostumusta tarkkailla, toimintaa niiden ideoiden ja periaatteiden selvittämiseksi, jotka ovat ohjelman osan perustana, jos hän tekee sen ohjelman tietokoneen muistiin lukemisen, näyttämisen, ajamisen, siirtämisen tai tallentamisen yhteydessä, joihin hänellä on oikeus. Kaikki jäsenvaltiot ovat noudattaneet tätä säännöstä lukuun ottamatta Suomea ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joissa on jätetty pois ilmaisu "joihin hänellä on oikeus". Tämä puute on merkittävä, koska ilmaisu "joihin hänellä on oikeus" rajoittaa sallitut toimet, joita henkilö, jolla on oikeus käyttää tietokoneohjelman kappaletta, saa toteuttaa tarkkaillakseen, tutkiakseen tai kokeillakseen tietokoneohjelman toimintaa. (d) Yksityinen kopiointi 5 artiklan 1 kohdassa säädetään erityisistä poikkeuksista, joiden mukaisesti ohjelmaa voidaan jätettiin yhteisön lainsäädännössä tietyissä tapauksissa käyttää. Yksityinen kopiointi ei Joissakin jäsenvaltioissa yksinoikeuksiin myönnettyjen poikkeusten ulkopuolelle. kuitenkaan ole selkeästi kumottu niissä voimassa olleita yksityistä kopiointia koskevia poikkeuksia. Oikeudenhaltijat pitävät kysymystä tärkeänä, ja olisikin ryhdyttävä toimiin, jotta kyseisten jäsenvaltioiden lainsäädäntö saataisiin vastaamaan niiden maiden tilannetta, joissa tietokoneohjelmien yksityistä kopiointia koskevat poikkeukset on kumottu. Toistaiseksi ei ole näyttöä merkittävistä ongelmista tällä alalla, eikä virallisia valituksia ole jätetty. Tilanteessa näyttäisi kuitenkin olevan tiettyä oikeudellista epävarmuutta ja lisätutkimukset voivat olla tarpeen. 6. Analysointi (6 artikla) Yleisesti ottaen juuri tämä artikla on pantu täytäntöön kaikkein kattavimmin eri jäsenvaltioissa. Useimmat täytäntöönpanosäädökset ovat sanatarkkoja tai lähes sanatarkkoja. 6 artiklan 3 kohta, jolla rajoitetaan analysointia koskevaa poikkeusta, on kuitenkin jätetty 11 Tietyt elinkeinoelämän esittämät näkökohdat tulevat esiin kohdassa VII. 2. 13 lainsäädännön ulkopuolelle kuudessa jäsenvaltiossa (Itävalta, Tanska, Suomi, Alankomaat, ja Yhdistynyt kuningaskunta). Rajoitus on tärkeä, koska se on lähtöisin Bernin Ruotsi yleissopimuksen "kolmivaiheisesta testistä" (lähtökohtana Bernin yleissopimuksen 9 artiklan 2 kohta). Direktiivin mukaisesti tällä rajoituksella varmistetaan, että analysointia koskevaa poikkeusta ei käytetä tavalla, joka aiheuttaa kohtuutonta haittaa oikeudenhaltijan oikeutetuille eduille tai on ristiriidassa ohjelman tavanomaisen hyväksikäytön kanssa. Tällaisen selkeän rajoituksen pois jättäminen aiheuttaisi kohtuutonta haittaa oikeudenhaltijalle. Muiden 6 artiklaan kuuluvien seikkojen osalta Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpano ei vaikuta olevan täysin direktiivin mukainen. Portugalin täytäntöönpanossa ei ensinnäkään ole mitään direktiivin 6 artiklan 1 kohdan c alakohtaa vastaavaa. Tämä on vakava puute, koska tekijänoikeuden loukkaamistapauksisissa osapuolen on ehkä voitava osoittaa, että toimet ovat kohdistuneet ohjelman osiin, jotka eivät ole yhteentoimivuuden saavuttamisen kannalta tarpeen, jolloin kyseessä olisi luvaton teko ja tekijänoikeuksien loukkaus. Myöskään 6 artiklan 2 kohdan a alakohtaa ei ole pantu täytäntöön. Toisin kuin direktiivissä tällöin ei siis suljeta pois sitä, että analysointia voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen kuin itsenäisesti luodun tietokoneohjelman yhteentoimivuuden aikaansaamiseen. Kolmivaiheisen testin vaatimusten täytäntöönpano ei myöskään täysin vastaa 6 artiklan 3 kohdan muotoilua. Ruotsin täytäntöönpano on puutteellinen ainoastaan siltä osin, että siitä puuttuu 6 artiklan 1 kohtaa vastaava ilmaus "itsenäisesti luotu tietokoneohjelma". Tämä puute näyttää kuitenkin jotta varmistettaisiin, että olevan merkittävä. Puuttuva ilmaus sisällytettiin direktiiviin, kohteena olevaa ohjelmaa ei analysoitaisi, ellei itsenäisesti luotua tietokoneohjelmaa ole käytettävissä (edes valmistelevaan suunnitteluun liittyvänä aineistona). saattaa myös täytäntöönpano kuningaskunnan direktiiviä Yhdistyneen johon ei näytä vastaamattomaksi, koska siinä käytetään ilmaisua "laillinen käyttäjä", sisältyvän ilmaus "lisenssinhaltija tai muu henkilö, jolla on oikeus käyttää ohjelman kappaletta, taikka heidän lukuunsa henkilö, jolla on siihen oikeus". Lisäksi ilmaus "koodin toisintaminen ja sen muodon kääntäminen" on pantu täytäntöön ilmauksella "ilmaistu käskykielellä lausekielelle muuntoa varten", eikä analysoidun ohjelman "osia" koske mikään rajoitus, vaan rajoitus koskee "sellaisia toimia, jotka ovat tarpeen luvallisten tavoitteiden saavuttamiseksi". Lopuksi täytäntöönpanossa ei ole selkeästi ilmaistu 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kolmea vaihetta. osoittautua 7. Erityiset suojaa koskevat toimenpiteet (7 artikla) 7 artiklan 1 kohdassa säädetään toimista, lainsäädäntönsä mukaisesti kuuluvat: a) laittoman tietokoneohjelman kappaleen liikkeelle laskeminen b) tietokoneohjelman kappaleen hallussapito kaupallisia tarkoituksia varten c) välineiden liikkeelle laskeminen tai hallussapito kaupallisia tarkoituksia varten, yksinomaisena on mahdollisesti käytetyn teknisen apuvälineen luvatonta poistamista. joita vastaan jäsenvaltioiden on "kansallisen toteuttava aiheelliset oikeussuojakeinot". Tällaisiin toimiin laittoman sellaisten joiden suojaamiseen käyttötarkoituksena tietokoneohjelman helpottaa 7 artiklan 2 kohdassa käsitellään laittomien kappaleiden takavarikointia ja 3 kohdassa sellaisten välineiden takavarikointia, joilla helpotetaan tietokoneohjelman suojaamiseen mahdollisesti käytetyn teknisen apuvälineen luvatonta poistamista. 14 jäsenvaltiot Monet (Saksa, Kreikka, Italia ja Portugali) eivät ole panneet 7 artiklaa täytäntöön, mutta vain Kreikka on jättänyt 7 artiklan 3 kohdan yksityiskohtaisesti harkinnanvaraiset säännökset lainsäädäntönsä ulkopuolelle. Nämä epätarkkuudet vaikuttavat yleensä aiheuttaneen vain vähäisiä käytännön ongelmia lainvalvonnan yhteydessä. 7 artiklaan liittyy useita merkittäviä oikeuden päätöksiä. Saksassa tehtiin ennakkopäätös, jonka mukaan elektronisella välineellä ("dongle") suojatun tietokoneohjelman muuttaminen ohjelman suojauksen poistamiseksi on tekijänoikeuden loukkaus. 12 8. Suoja-aika (8 artikla) 8 artikla kumottiin tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 93/98/ETY13 11 artiklan 1 kohdalla. Kyseisen direktiivin 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti Bernin yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen teosten tekijänoikeudet ovat voimassa 70 vuotta tekijän kuolemasta. Tätä säännöstä sovelletaan myös tietokoneohjelmien tekijöihin. Kaikki jäsenvaltiot noudattavat tämän direktiivin säännöksiä. 9. Muiden säännösten soveltaminen (9 artikla) 9 artiklan 1 kohdassa on lauseke, jonka mukaan direktiivin säännökset eivät vaikuta muihin lain säännöksiin, tavaramerkkejä, vilpillistä kilpailua, liikesalaisuuksia, puolijohteiden suojaa tai sopimusoikeutta. Lisäksi tämän kohdan säännösten mukaisesti kaikki sopimusmääräykset, jotka ovat 6 artiklan (analysointi) tai 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjen poikkeusten vastaisia, ovat mitättömiä. jotka koskevat etenkin patentteja, ja Espanja eivät ole toimeenpanneet viimeksi mainittuja säännöksiä, mutta Alankomaat tilannetta saattavat helpottaa näiden jäsenvaltioiden käyttämät, julkisen politiikan näkökohtiin liittyvät käsitteet, joiden avulla direktiivin tavoitteet todennäköisesti saavutetaan. jäsenvaltiot Italia, Luxemburg, (Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Lukuisat Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) eivät ole sanatarkasti panneet täytäntöön lauseketta, jonka mukaan direktiivin säännökset eivät vaikuta muihin lain säännöksiin. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että kyseisissä jäsenvaltioissa sovelletaan edelleenkin muita säännöksiä erityissäännöksiä koskevan periaatteen mukaisesti. Lausekkeen puuttumisella ei siis näyttäisi olevan kielteisiä vaikutuksia, jotka ovat yhteisön vaatimusten vastaisia. ohjelmistovalmistajat mukaiset Kansainväliset analysointivaatimukset ja Euroopan toimittajilla on kuitenkin käytössä lisenssisopimuksia, jotka eivät vastaa direktiivin 5, 6 ja 9 artiklaa. Koska tietyt poikkeukset ja kyseisissä säännöksissä määritellyt "käyttäjien oikeudet" ovat luonteeltaan pakollisia, tällaiset sopimukset voivat olla mitättömiä. lisenssisopimuksissaan. Eräillä Yhdysvaltojen tunnustaneet direktiivin ovat 12 13 Karlsruhen vetoomustuomioistuin, [1996] WRP 587; Liittotasavallan korkeimman oikeuden vahvistama (BGH) [1996] CR 737. EYVL L 290, 24. 11. 1993, s. 9. 15 VI. 1. YLEISKATSAUS TÄYTÄNTÖÖNPANON VAIKUTUKSIIN Etupiirien yleinen tyytyväisyys nykyisen järjestelyn peruspiirteisiin Komission ehdotus direktiiviksi tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa14 aiheutti monia reaktiota, joita käsitellään jäljempänä. Näiden lisäksi eri etupiirit eivät juurikaan ole esittäneet direktiivin muuttamista millään tavoin. Vuoden 1997 tutkimusta varten haastatellut etupiirien edustajat katsoivat poikkeuksetta, että direktiivi oli merkittävästi yhdenmukaistanut alaa ja luonut standardit tietokoneohjelmien tekijänoikeussuojalle kirjallisina teoksina. 2. Vaikutus tietokoneohjelmistoalaan Direktiivin hyväksyminen on neljällä merkittävällä tavalla tukenut ohjelmistoalaa: Piratismi on vähentynyt (kaikkialla Länsi-Euroopassa keskimäärin 78 %:sta vuonna 1990 36 %:iin vuonna 1998). 15 Työllisyys on lisääntynyt 19 mrd. ecusta 31 mrd. ecuun vuonna 1997). 16 (Euroopan ohjelmistoteollisuus kasvoi vuoden 1992 On siirrytty avoimempiin järjestelmiin (ks. avoimia ohjelmistoja käsitelleen EU:n työryhmän työn tulokset: http://eu. conecta. it). Työntekijöiden laatimia ohjelmia koskevat säännöt on yhdenmukaistettu. 3. Vaikutus EU:n ulkopuolisten maiden lainsäädäntöön Direktiiviä on käytetty mallina monissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä Hongkongissa, Filippiineillä ja Australiassa. Direktiivin kauppakumppanien lainsäädännön tarjoamaa suojaa suojelun suoman laajuus vaikuttaa vastaavan yhteisön tärkeimpien On väitetty, että tietokoneohjelmien tekijänoikeussuojan alaan liittyy yksi kansainvälisiä ongelmia aiheuttava erityiskysymys: vuonna 1997 toteutetun tutkimuksen yhteydessä tekijänoikeuslainsäädännössä havaittiinkin, poikkeuksia että "ohjelmointikielille, käytetään tietokoneohjelmien joita algoritmeille", laadintaan. Japanin säännöille on määritelty ja Komissio katsoo, ettei ole syytä laajentaa direktiivin mukaisen suojan soveltamisalaa koskevia poikkeuksia ohjelmointikieliin. Direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti on kuittenkin epäselvää, sisältyvätkö säännöt ja algoritmit "periaatteisiin", erityisesti jos tällaiset periaatteet kattavat "menetelmät, toimintatavat tai puhtaan matemaattiset käsitteet". Vaikuttaa siltä, että toistaiseksi ei ole syntynyt Japanin tekijänoikeuslain 47 artiklan 2 kohdan joka erottaisi Japanin Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen mukaista oikeuskäytäntöä, käytännöstä. 14 15 16 EYVL C 108, 7. 4. 1998, s. 6 ja muutettu ehdotus EYVL C 180, 25. 6. 1999, s. 6. BSA/SIIA:n piratismia koskevat tilastot vuodelta 1998: SIIA Global Software Piracy Report 1999. Price Waterhousen raportti. 16 4. Seuraukset täytäntöönpanon muista eroista jäsenvaltioiden välillä Vaikka asianomaiset katsoivat, että suurin osa täytäntöönpanon eroista ei aiheuta merkittäviä ongelmia yhtenäismarkkinoilla, on huomattava, että eniten direktiivin tekstistä poikkeavat ne jäsenvaltiot, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin direktiivin hyväksyminen jälkeen. Tämä näyttää olevan seurausta siitä, että kyseiset uudet jäsenvaltiot eivät olleet osallisina direktiivin hyväksymiseen johtaneessa prosessissa. VII. YHTEISÖN MAHDOLLISTEN LISÄTOIMIEN TARVE Sen jälkeen, kun tutkimus valmistui elokuussa 1997, komissio on saanut lukuisia kannanottoja eri eturyhmiltä. Nämä koskevat sekä direktiivin 91/250/ETY täytäntöönpanoon liittyviä seikkoja että alan kehitystä direktiivin voimaantulon jälkeen. Joissakin kannanotoissa ehdotetaan tiettyjen direktiivin kohtien selventämistä. Näitä kysymyksiä käsitellään jäljempänä. 1. Yleisölevitys ja yleisölle välittäminen Joulukuussa 1996 tehdyssä WIPOn uudessa tekijänoikeussopimuksessa (WCT) säädetään koskevasta kirjallisten yksinoikeudesta kaiken yleisölevityksen sallimiseen sekä verkossa että langattomasti, mukaan lukien käytettäväksi saattaminen (4 artikla sekä WCT:n 8 artikla). tietokoneohjelmien, teosten, myös taiteellisten tekijöitä ja Tällaisten uusien kansainvälisten sääntöjen pohjalta on ehdotettu, että direktiivin 4 artiklassa lueteltuihin yksinoikeuksiin lisättäisiin selkeä maininta oikeudesta yleisölle välittämiseen käytettäväksi). (mihin yhteydessä saattamiseen jotka koskevat sammumisperiaatteen ohjelmistoteollisuus on myös esittänyt ehdotuksia, soveltamisalan selventämistä. sisältyy myös oikeus Tässä Tekijäoikeuden sammumisen osalta on huomattava, että direktiivin mukaisesti oikeuksien tavaroita; sammuminen yhteisössä koskee ainoastaan tietokoneohjelmien kappaleita, eli toimitus online-palveluiden kautta ei aiheuta oikeuksien sammumista. 17 Lisäksi komissio huomauttaa, että toisin kuin muussa jakeluoikeutta koskevassa yhteisön lainsäädännössä direktiivin 4 artiklan c kohdassa viitataan levitykseen "yleisölle" "millään muulla tavalla". Tämän voidaan tulkita tarkoittavan, että direktiivin 91/250/ETY mukainen levitysoikeus ei rajoitu ainoastaan tietokoneohjelman aineellisten kopioiden jakeluun levykkeillä. Vaikka 4 artiklan c kohta voidaan tulkita näinkin laajasti, direktiivissä ei säädetä tekijän yksinoikeudesta tietokoneohjelman välittämiseen yleisölle siten, että se on yleisön saatavilla sen vapaasti valitsemasta paikasta ja vapaasti valittuun aikaan (vrt. WCT:n 8 artikla). Varmistaakseen, että sen lainsäädäntö täyttää WCT:n vaatimukset, yhteisön on näin ollen säädettävä tietokoneohjelmien yleisölle välittämistä koskevista lisäsäännöistä. Tämä otetaan huomioon ehdotuksessa direktiiviksi tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 17 Komission jäsenen Mario Montin antama vastaus Euroopan parlamentin jäsenen Arthur Newensin esittämään täysistuntokeskustelut (englanninkielinen laitos. ) No. 466, s. 174. kysymykseen H-0436/95 (11. 7. 1995), Euroopan suulliseen 17 2. Varmuuskopiot Elinkeinoelämä on ilmaissut huolensa siitä, että direktiivin varmuuskopiosäännöksiä (5 artiklan 2 kohta) käytetään laittomasti ja että ns. "varmuuskopioita" myydään avoimilla markkinoilla. Luvattomia jäljennöksiä on ilmeisesti tehty jopa videoista, cd-rom-kokoelmista ja tietyistä muista multimediasovelluksista, joihin sisältyy tiettyjä ohjelmiston piirteitä. Tällaisten tekijät ovat väittäneet toiminnan olleen luvallista. käyttötarkoituksena joiden Tässä yhteydessä 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan ilmaus "välineiden [. ], yksinomaisena suojaamiseen on mahdollisesti käytetyn teknisen apuvälineen luvatonta poistamista tai kiertämistä" on aiheuttanut ongelmia tietokonepelien valmistajille, sillä suojan kiertämisen mahdollistavien välineiden toimittajia vastaan ei ole voitu ryhtyä toimiin, koska tällaisten välineiden tai ohjelmien yksinomainen käyttötarkoitus on mainosaineistossa naamioitu varmuuskopioiden ottamiseksi. tietokoneohjelman helpottaa On kuitenkin huomattava, että direktiivin 91/250/ETY mukainen "varmuuskappale" on komission näkemyksen mukaan tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan turvallisuussyistä. Lisäksi komissio katsoo, että 5 artiklan 2 kohdan muotoilusta ja tavoitteista seuraa, että vain yksi kopio sallitaan ja että sitä ei voida käyttää muuna kuin varmuuskopiona. Varmuuskopiota koskevalla poikkeuksella varmistetaan ainoastaan, että ohjelman tavanomainen käyttö voi jatkua, jos ohjelman alkuperäinen kappale katoaa tai vahingoittuu. Kopion on todellakin oltava "tarpeen" tietokoneohjelman käytön kannalta. Jos oikeutta tietokoneohjelman käyttöön ei (enää) ole, poikkeusta ei voida soveltaa. Yksityisten kopioiden valmistaminen luvattomaan käyttötarkoitukseen ei ole sallittua, vaan se on laskettava ohjelmistopiratismiksi. Vaikka monissa jäsenvaltioissa esiintyy tiettyä epävarmuutta varmuuskopioita koskevan poikkeuksen laajuudesta, oikeuskäytäntönä on yleensä ollut tehokas puuttuminen tällaiseen laittomaan toimintaan. Multimediapiratismin torjumiseksi oikeudenhaltijat voivat lisäksi tukeutua muihin tähän kysymykseen liittyviin yhteisön säädöksiin, kuten tietokantojen annettuun direktiiviin 96/9/EY18. Komission vihreän kirjan oikeudellisesta "Väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen toiminta sisämarkkinoilla"19 seurauksena käynnistettiin kuulemisprosessi, jonka tuloksena teollis- ja tekijäoikeuksien valvontapuitteita saatetaan lisäksi vahvistaa. suojasta 3. Oikeuskeinot edellytyksiä. Monet Direktiivissä tunnustetaan tekijäoikeuden oikeuskeinojen merkitys, mutta siinä esitetään vain tekijänoikeuden yleisiä oikeuskeinojen osalta tarvitaan laajapohjaisia vähimmäisstandardeja ja menettelyjä, jotka perustuvat TRIPs-sopimukseen. Ne katsovat, että tämä on erityisen tärkeää, koska tällaiset standardit ja menettelyt olisivat vaikutuksiltaan yhtä merkittäviä kuin itse direktiivi. eturyhmistä kuulluista uskovat, että Tekijänoikeuksiin liittyvien oikeuskeinojen yleistä harmonisointia ja piratismin torjuntaa käsitellään valmisteilla olevan, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamista tietoyhteiskunnassa koskevan direktiiviehdotuksen yhteydessä sekä vihreän kirjan "Väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen toiminta sisämarkkinoilla" seurannan yhteydessä. 18 19 EYVL L 77, 27. 3. 1996, s. 20. KOM (98) 569 lopullinen. 18 4. Tekniset välineet Monet etupiirit ovat väittäneet, että direktiivin 7 artikla, jossa käsitellään suojaa koskevia toimenpiteitä, olisi saatava vastaamaan WIPOn uutta tekijäoikeussopimusta. Tämän näkemyksen mukaan myös direktiivin 91/250/ETY 7 artiklan c kohta ja tekijänoikeuden ja lähioikeuksien koskevan direktiiviehdotuksen 6 artiklan välillä saattaa olla eroavaisuuksia. Näiden vuoksi voitaisiin ehdottaa säännöksiä, joissa käsitellään entistä yksityiskohtaisemmin teknisiä toimenpiteitä koskevia velvoitteita. yhdenmukaistamista tietoyhteiskunnassa piirteiden tiettyjen WCT:n 11 artiklan mukaisesti sopimuspuolet tarjoavat riittävän oikeudellisen suojan ja oikeuskeinot sellaisten teknisten toimenpiteiden kiertämistä vastaan, joita tekijät käyttävät harjoittaessaan WCT:n tai Bernin yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan ja joilla rajoitetaan teoksiin kohdistuvia toimia, joihin niiden tekijät eivät ole antaneet lupaa tai jotka eivät ole laillisia. Tietokoneohjelmadirektiivin 7 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa sekä 2 ja 3 kohdassa säädetään "erityisistä joiden mukaisesti yhteisön jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan aiheelliset oikeussuojakeinot tietyn tyyppisiä toimia vastaan. suojaa koskevista toimenpiteistä", On huomattava, että WCT ei ole vielä tullut voimaan ja että se sitoo allekirjoittajia vasta kolmen kuukauden kuluttua siitä päivästä lukien, jona 30 ratifiointia tai sopimukseen tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden liittymistä on tapahtunut. Lisäksi yhdenmukaistamista liittyvä lainsäädäntöprosessi on vielä kesken. Olisi vielä ennenaikaista harkita direktiivin 91/250/ETY muuttamista, ennen kuin tietoyhteiskuntadirektiivin 6 artiklan lopullisesta muodosta on arvioitava päätetty. Tietokoneohjelmadirektiivin myöhemmässä vaiheessa. artiklan muutostarvetta direktiiviehdotukseen tietoyhteiskunnassa koskevaan onkin 7 VIII. MUUT AIHEESEEN LIITTYVÄT YHTEISÖALOITTEET 1. Ohjelmistoihin liittyvien keksintöjen patenttisuoja Komissio on havainnut, että tietyissä piireissä on vallalla virheellinen käsitys, jonka mukaan tekijänoikeus on ainoa tietokoneohjelmiin soveltuva suojakeino. Komissio muistuttaakin, että direktiivin 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti direktiivi ei vaikuta muihin lain säännöksiin, kuten patentteja koskeviin sääntöihin tai muihin teollis- ja tekijänoikeuksiin. Innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan ja yhteisön patentteja käsittelevän vihreän kirjan20myötä että tietokoneohjelmiin liittyviä keksintöjä koskevassa patenttisuojassa on pyrittävä avoimuuteen ja oikeudelliseen varmuuteen: käynnistyneessä keskustelussa vilkkaassa käynyt ilmi, on ”Euroopan parlamentti on ilmaissut kannattavansa tietokoneohjelmien patentoitavuutta sillä edellytyksellä, että kyseinen tuote vastaa tuotteen uutuutta ja teknisen keksinnön teollista käyttöä koskevia edellytyksiä, kuten EU:n kansainvälisissä talouskumppaneissakin, erityisesti Yhdysvalloissa ja Japanissa. Komissio on samaa mieltä tästä lähestymistavasta ja ehdottaa kahdenlaisia toimia. 20 KOM (1999) 42 lopullinen. 19 Ensinnäkin sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan ja toteutuksen takaamiseksi tällä alalla komissio esittää mahdollisimman pian EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan (entinen 100 a artikla) perusteella annetun direktiiviehdotuksen jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi tietokoneohjelmien patentoitavuuden alalla. Direktiivin tarkoituksena on varmistaa tietokoneohjelmien patentoitavuutta koskevien uusien sääntöjen yhdenmukainen tulkinta ja soveltaminen kaikkialla yhteisössä. Tässä yhteydessä tekijänoikeuksien ja patenttioikeuden samanaikainen soveltaminen tietokoneohjelmien alalla ei aiheuta erityisiä ongelmia, koska nämä oikeudet kattavat hyvin erityisiä aiheita. Direktiiviehdotuksessa järjestelmän tarkastellaan poikkeuksia. tietokoneohjelmien patentoitavuuden huolellisesti yleisen Lainsäädäntötoiminnan lisäksi Münchenin yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden on alakohdan toteutettava Euroopan patenttiyleissopimuksen 52 artiklan 2 kohdan c muuttaminen siten, että tietokoneohjelmat poistetaan niiden keksintöjen luettelosta, jotka eivät ole patentoitavia. Tämä on tarpeen yhteisön tasolla toteutettavien toimien ja Münchenin yleissopimuksen yhteydessä toteutettavien toimien yhdenmukaistamiseksi. Lisäksi kaikkien patenttitoimistojen tulisi parantaa ohjelmistoalalla toimiville yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille tarkoitetun tiedon jakamista, jotta yritykset olisivat tietoisia niistä taloudellisista eduista, joita patenttijärjestelmän asianmukaisesta hyödyntämisestä voi saada. ” Yksi patenttisuojan tavoitteista olisi suojata tietokoneohjelman perustana olevia ideoita ja periaatteita, joille direktiivin 91/250/ETY johdanto-osan kappaleen 14 mukaan ei koskaan uudessa voida patenttilainsäädännössä on määritettävä keinot, joilla varmistetaan, että uusi lainsäädäntö ei vaikuta tietokoneohjelmien tekijäoikeuksiin. tekijänoikeussuojaa. Mahdollisesti annettavassa myöntää 2. Tietokoneohjelmien käyttö julkishallinnossa Vaikka direktiivin täytäntöönpano on selvästi vähentänyt ohjelmistopiratismia, alan yritysten esittämät tiedot antavat aiheen uskoa, että piratismia esiintyy yhä merkittävissä määrin ja että sitä saattaa esiintyä jopa julkisrahoitteisissa organisaatioissa, jotka joissakin tapauksissa ovat tärkeimpiä kaupallisten ohjelmistosovellusten käyttäjiä. Komission vihreässä kirjassa "Väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen toiminta sisämarkkinoilla" on esitetty useita toimintamahdollisuuksia piratismin torjumiseksi EU:ssa. Jo nyt on lisäksi sovittu, että TEP-toimintasuunnitelman mukaisesti EU ja Yhdysvallat tarkastelevat keinoja ja mahdollisesti toteuttavat joilla varmistetaan, että julkishallinnon elimet käyttävät ainoastaan luvallisia tietokokonohjelmia. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että joissakin jonka mukaan julkisissa laitoksissa jäsenvaltioissa on julkisesti käytetään ainoastaan luvallisia ohjelmia. Näin on toimittu myös Yhdysvalloissa. 21 Myös muut jäsenvaltiot voisivat harkita julkista ilmoitusta tähän liittyvistä toimenpiteistä. Myös jotta ne voitaisiin ottaa komission yksiköt haluaisivat saada tietoa tällaisista toimista, huomioon väärentämistä ja tavaroiden laitonta valmistamista (piratismia) käsittelevän vihreän kirjan mahdollisen seurannan yhteydessä yhteisön tasolla. ilmoitettu politiikasta, toimia, 21 1. 10. 1998 annettu Executive order "Computer Software Piracy". 20 IX. PÄÄTELMÄT Jäsenvaltiot ovat yleisesti ottaen panneet direktiivin tyydyttävästi täytäntöön, mutta kaikilta osin täytäntöönpano ei vastaa odotuksia. Monissa erityistapauksissa voi olla tarpeen, että komissio käynnistää viran puolesta perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) tarkoitetun jäsenyysvelvoitteiden rikkomisesta johtuvan menettelyn. Täytäntöönpanolla saavutetut vaikutukset ovat kuitenkin olleet myönteisiä. joilla yhdenmukaistamista ei ole saavutettu, Alat, (esim. "tietokoneohjelman" sitovan määritelmän puuttuminen), aiheuttavat vain vähäisiä ongelmia eivätkä anna aihetta yhteisön tason toimintaan. Etupiirit antoivat vuonna 1998 julkilausuman, jonka mukaan toistaiseksi saadut kokemukset eivät tässä vaiheessa anna aihetta direktiivin tekijänoikeutta koskevien säännösten tarkistamiseen. Tämä on myös komission näkemys. Direktiivi ja erityisesti siihen sisältyvät analysointia koskevat säännökset olivat kaikkien eturyhmien välisen kattavan keskustelun tulos, ja saavutettu tasapainoinen tulos on edelleen pätevä. Itse asiassa yhteisön toimielimille on esitetty toivomus, että ne "eivät päästäisi tätä direktiiviä koskevaa keskustelua ryöpsähtämään uudelleen valloilleen". Edellä esitetyn ja tarkastelusta saatujen myönteisten tulosten perusteella komissio ei tässä vaiheessa katso tarpeelliseksi tehdä uusia aloitteita muutosten tekemiseksi direktiiviin 91/250/ETY. Tämä ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta tarkastella tiettyjä kysymyksiä uudelleen myöhemmässä vaiheessa. Tarkastelu riippuu parhaillaan käynnissä olevien aloitteiden edistymisestä ja erityisesti WIPOn tekijänoikeussopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä aloitteista. 21


title: Acordo sob forma de troca de cartas entre a Comunidade Europeia e a Federação Russa que prorroga o sistema de duplo controlo sem limites quantitativos aplicável à exportação de certos produtos siderúrgicos abrangidos pelos Tratados CE e CECA da Federação Russa para a Comunidade Europeia durante o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2000 e 31 de Dezembro de 2001

eurovoc_concepts:
Russia
agreement (EU)
customs document
export monitoring
iron and steel product

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION P-1234/00 by Karin Scheele (PSE) to the Commission. The softener diethylhexyladepate in PVC.

eurovoc_concepts:
Austria
European social policy
food inspection
packaging product
plastics

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/211 must first of all gain a very high mark in the examinations leading to the award of the (cid:145)Grosse Deutsche Sprachdiplom(cid:146) (advanced German language diploma) and then sit aptitude tests or take conversion courses if she fails to meet any of the requirements imposed under the examination regulations applicable to teachers. 1. What view does the Commission take of the ways (advanced German language diploma, aptitude tests, conversion courses) in which this teacher is required to prove her abilities in the light of the anti- discrimination laws applicable to EU citizens and the principle of the free movement of persons? 2. Whilst acknowledging that, pursuant to the subsidiarity principle, education is a matter for the Member State or their regions, will insistence on the above principles not mean that the requirements for recognition are made so stringent that it will to all intents and purposes be impossible for a teacher to practise his or her profession in another Member State? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (18 May 2000) The recognition of teaching qualifications is governed by Council Directive 89/48/EEC of 21 December 1988 on a general system for the recognition of higher-education diplomas awarded on completion of three years duration (1). This Directive provides that professional education and training of at nationals from one Member State have the right to exercise in another Member State a profession for which they are fully qualified in their Member State of origin. The Directive does not harmonise the different training courses required in each Member State for access to the various professions. For this reason, Article 4 of the Directive provides that the host Member State can impose on the migrant a compensatory measure (i. e. an aptitude test or an adaptation period, the migrant may decide) when there are substantial differences between the migrant(cid:146)s education and training and the requirements in the host Member State. least Accordingly, the Bavarian authorities have the right to impose on the holder of a teaching diploma awarded in another Member State the completion of an adaptation period or to take an aptitude test in order to make good a deficiency detected in his education and training in comparison to that required in Bavaria. Language requirements, according to Article 3(1) of Regulation (EEC) No 1612/68 of the Council of 15 October 1968 on freedom of movement for workers within the Community (2), are compatible with Community law when they are justified by the nature of the post to be filled. The Court of justice has stated that a post of lecturer in public vocational education institutions is a post justifying the requirement of linguistic knowledge, within the meaning of Article 3(1) of the above mentioned Regulation, provided that such a requirement is imposed in a proportionate and non-discriminatory manner (Judgment of 28 November 1989, Case C-379/87). The Commission considers that the Bavarian legislation does not infringe these principles, since it provides that the competent authority may accept other evidence, apart from the (cid:145)Gro(cid:223)e Deutsche Sprachdiplom(cid:146), of the applicant. As far the Commission is aware, the Bavarian authorities require the (cid:145)Gro(cid:223)e Deutsche Sprachdiplom(cid:146) only when the migrant cannot prove otherwise that he has the linguistic knowledge necessary to teach the specific subjects covered by the authorisation requested. the linguistic knowledge of (1) OJ L 19, 24. 1. 1989. (2) OJ L 257, 19. 10. 1968. (2000/C 374 E/250) WRITTEN QUESTION P-1234/00 by Karin Scheele (PSE) to the Commission (10 April 2000) Subject: The softener diethylhexyladepate in PVC In the retail food trade in Austria, food items available for self-service, such as cheese in portions are generally wrapped in cling-film (which may be made from PVC) to keep them fresh. These PVC films C 374 E/212 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 contain the softener diethylhexyladepate, which is suspected of being dangerous to health. In some cases this softener is added to foodstuffs, particularly those with a high fat content. Commission Directive 89/109/EEC of 21 December 1989 (1) (as amended by Dir. 95/3/EEC (2)), relating to materials and articles intended to come into contact with foodstuffs, sets a general limit value of 60 mg/kg. A study carried out by the Salzburg (Austria) food research institute showed, however, that this value was exceeded in 73 % of cases, sometimes by up to four times the acceptable daily intake. 1. Has the Commission recently carried out or ordered any studies on possible health risks of diethylhexyladepate, or has it any plans to do so in the near future? If studies already exist, what were the results of these studies? Has the Commission considered the possibilities of banning PVC films (particularly those containing 2. the softener diethylhexyladepate) as food packagings? Is the Commission planning to prescribe a particular limit value for diethylhexyladepate? If so, what 3. limit value does it propose? (1) OJ L 40, 11. 2. 1989, p. 38. (2) OJ L 41, 23. 2. 1995, p. 44. Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (10 May 2000) 1. The Commission is aware of the problem of migration of plasticisers into fatty foodstuffs, and has therefore requested the advice of the scientific committee on food (SCF) on the toxicity of diethylhex- yladipate (DEHA). The SCF is the scientific committee which deals with all issues related to food contact materials. The SCF, in its session of 16 December 1994, established a tolerable daily intake (TDI) for this substance of 0,3 milligrammes per kilogramme body weight (mg/kg b. w). This means that a 60 kg person can tolerate daily during his lifetime a dietary exposure of 18 mg DEHA. Two studies were carried out by the Ministry of agriculture, food and fisheries (MAFF) of the United Kingdom to estimate the real exposure of the consumer, by taking into account the level of DEHA in the daily diet in the United Kingdom. Both surveys indicated that the estimated exposure of the consumer was lower (and in the second survey, substantially lower) than the tolerable value established by the SCF. No. A ban on polyvinyl chloride (PVC) films (particularly those containing the softener diethylhex- 2. yladipate), does not appear justified on the basis of the available scientific evidence at present. However, the Commission will continue to monitor developments in this area. 3. Yes. The Commission is preparing a new amendment of Commission Directive 90/128/EEC of 23 February 1990 relating to plastic materials and articles intended to come into contact with foodstuffs (1) to regulate the specific migration of DEHA. It is premature at this stage to indicate the future value of the specific migration limit. In fact, the consultation of the interested parties (Member States, enforcement laboratories, etc. ) is not yet finished, and other statistical data are expected which may affect the estimation of the real exposure and the Commission position on this issue. (1) OJ L 75, 21. 3. 1990


title: QUESTION ÉCRITE P-1188/00 posée par Giuseppe Nisticò (PPE-DE) à la Commission. Herbes et plantes médicinales.

eurovoc_concepts:
European social policy
drug surveillance
market approval
medical plant

text: C 53 E/94 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/124) QUESTION (cid:201)CRITE E-1186/00 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) la Commission Objet: RarØfaction de la mØlatonine sur le marchØ (12 avril 2000) De plusieurs c(cid:244)tØs, tant dans des articles que dans des lettres de lecteurs, il est fait Øtat de la difficultØ de trouver de la mØlatonine pure et on parle mŒme d(cid:146)un boycottage possible (cid:224) la vente dans les pays de l(cid:146)Union europØenne. La Commission pourrait-elle dire: (cid:129) si elle en a interdit la vente ou si elle a propagØ d(cid:146)Øventuelles informations sur la dangerositØ de cette substance pour la santØ de l(cid:146)homme; (cid:129) quel est son avis (cid:224) ce sujet; et (cid:129) si la situation pourrait Œtre imputØe (cid:224) des intØrŒts Øconomiques, qui usent de ce procØdØ pour augmenter les prix? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (16 mai 2000) La Commission ne s(cid:146)est pas prononcØe sur la mØlatonine de maniŁre gØnØrale. Elle considŁre toutefois, (cid:224) l(cid:146)instar des (cid:201)tats membres, que cette substance rØpond (cid:224) la dØfinition du mØdicament par fonction et par prØsentation et qu(cid:146)(cid:224) ce titre elle ne peut Œtre commercialisØe sans avoir fait l(cid:146)objet d(cid:146)une autorisation de mise sur le marchØ. Dans la mesure oø cette substance Øtait commercialisØe sans autorisation de mise sur le marchØ, la plupart des (cid:201)tats membres ont souhaitØ attirer l(cid:146)attention des consommateurs sur le risque d(cid:146)utilisation d(cid:146)un produit sans qu(cid:146)une Øvaluation ait ØtØ conduite. Dans ce contexte, les (cid:201)tats membres ont pris des mesures conduisant dans certains cas au retrait de la substance du marchØ national et dans d(cid:146)autres (cid:224) la diffusion d(cid:146)informations adØquates. (2001/C 53 E/125) QUESTION (cid:201)CRITE P-1188/00 posØe par Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) (cid:224) la Commission (10 avril 2000) Objet: Herbes et plantes mØdicinales La trŁs large diffusion et l(cid:146)abus d(cid:146)herbes mØdicinales sans contr(cid:244)le appropriØ soit dans le commerce soit par la mØdecine exigent d(cid:146)urgence une rØglementation de ce secteur trŁs sensible en raison des consØquences Øventuelles pour la santØ humaine. Comme nous l(cid:146)apprend la littØrature scientifique internationale et comme en ont trŁs largement fait Øtat rØcemment les mØdias aux (cid:201)tats-Unis et en Europe, certaines herbes mØdicinales utilisØes sans aucun contr(cid:244)le mØdical, sont responsables de milliers de cas d(cid:146)empoisonnement mortel et d(cid:146)une sØrie d(cid:146)effets secondaires non dØsirØs et toxiques aussi bien de type allergique que nØfastes pour l(cid:146)appareil cardio- vasculaire, rØnal, le systŁme nerveux central et d(cid:146)autres appareils et organes. Malheureusement, gr(cid:226)ce (cid:224) une propagande subtile et opØrateurs intØressØs, toxiques s(cid:146)est implantØe dans l(cid:146)imaginaire collectif. trompeuse orchestrØe par l(cid:146)industrie ou des l(cid:146)idØe que les herbes, produits naturels, sont utiles, tolØrØes et dØpourvues d(cid:146)effet 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/95 L(cid:146)utilisation incontr(cid:244)lØe d(cid:146)herbes mØdicinales appara(cid:238)t dangereuse pour les raisons fondamentales suivantes: (cid:129) les concentrations et/ou doses de principes actifs dans les herbes en vente libre dans les herboristeries ne sont pas correctement normalisØes, d(cid:146)oø l(cid:146)incertitude sur les doses absorbØes; (cid:129) on ne sait pas si et comment des contaminants, des substances polluantes comme les herbicides, pesticides, mØtaux lourds, etc. sont prØsents; (cid:129) les interactions avec d(cid:146)autres mØdicaments ou aliments et celles rØsultant de l(cid:146)administration simultanØe de plusieurs herbes n(cid:146)Øtant pas encore connues, l(cid:146)administration de certaines herbes mØdicinales peut provoquer des effets toxiques imprØvisibles; (cid:129) l(cid:146)utilisation d(cid:146)herbes mØdicinales, considØrØe comme efficace et sans danger par des citoyens ignorants, risque de conduire (cid:224) l(cid:146)abandon de thØrapies classiques bien connues comme les mØdicaments antinØoplasiques, ce qui ne manquera pas d(cid:146)avoir des consØquences dramatiques pour la santØ humaine. Le consommateur doit Œtre protØgØ (cid:224) propos des aspects suivants: (cid:129) Œtre informØ sur les principes actifs et la prØsence d(cid:146)Øventuels contaminants dans les herbes mØdicinales qu(cid:146)il absorbe; (cid:129) conna(cid:238)tre la dose exacte (cid:224) absorber; (cid:129) Œtre informØ des interactions avec d(cid:146)autres mØdicaments et aliments; (cid:129) Œtre au courant des risques liØs (cid:224) la toxicitØ des principes actifs et d(cid:146)Øventuels contaminants. Sur la base des considØrations et motifs prØcitØs, quelles mesures la Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)adopter afin d(cid:146)une part de protØger la santØ des citoyens et au cas oø elle n(cid:146)envisage pas de reconsidØrer (cid:224) la lumiŁre des donnØes scientifiques contenues dans la littØrature, la rØglementation relative (cid:224) la mise sur le marchØ d(cid:146)herbes mØdicinales, et d(cid:146)autre part de faire Øtudier le dossier concernant les diffØrentes plantes et herbes par l(cid:146)AEEM et de fournir en consØquence toutes les indications concernant une administration correcte (cid:224) l(cid:146)homme de produits actuellement administrØs avec des contr(cid:244)les minimaux. RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (10 mai 2000) ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 1 de la directive 65/65/CEE du Conseil, du 26 janvier 1965, concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives relatives aux spØcialitØs pharmaceutiques (1), on entend par mØdicament, «toute substance ou composition prØsentØe comme possØdant des propriØtØs curatives ou prØventives (cid:224) l(cid:146)Øgard des maladies humaines ou animales». De maniŁre analogue, «toute substance ou composition pouvant Œtre administrØe (cid:224) l(cid:146)homme ou (cid:224) l(cid:146)animal en vue d(cid:146)Øtablir un diagnostic mØdical ou de restaurer, corriger ou modifier des fonctions organiques chez l(cid:146)homme ou l(cid:146)animal» est Øgalement considØrØe comme mØdicament. Ce sont les autoritØs nationales qui dØcident au cas par cas si un produit donnØ entre dans la dØfinition d(cid:146)un mØdicament et doit donc Œtre autorisØ comme mØdicament, en tenant compte (cid:224) la fois des ingrØdients et de la prØsentation d(cid:146)un produit dØterminØ. La lØgislation pharmaceutique de la CommunautØ n(cid:146)Øtablit pas de distinction entre les mØdicaments (cid:224) base d(cid:146)herbes mØdicinales et les autres mØdicaments. Par consØquent, en l(cid:146)absence de lØgislation spØcifique sur les mØdicaments (cid:224) base d(cid:146)herbes mØdicinales, les mØdicaments qui contiennent des herbes ou plantes mØdicinales sont soumis (cid:224) la mŒme procØdure d(cid:146)Øvaluation d(cid:146)autorisation que n(cid:146)importe quel autre mØdicament. La lØgislation communautaire reconna(cid:238)t nØanmoins le fait qu(cid:146)une longue expØrience de substances bien implantØs peut aider (cid:224) Øvaluer la sØcuritØ et l(cid:146)efficacitØ d(cid:146)un produit donnØ. Selon l(cid:146)article 4, paragraphe 8, lettre a, point (ii) de la directive 65/65/CEE, le responsable de la mise sur le marchØ d(cid:146)un produit, lorsqu(cid:146)il introduit une demande d(cid:146)autorisation pour un mØdicament, n(cid:146)est pas tenu de fournir les rØsultats des essais pharmacologiques et toxicologiques ou les rØsultats des essais cliniques s(cid:146)il peut prouver (cid:224) l(cid:146)aide d(cid:146)une document bibliographique, conformØment (cid:224) l(cid:146)article premier, paragraphe 2 de la directive 75/318/CEE, que le ou les constituants du mØdicament ont une utilisation mØdicale bien Øtablie, dont l(cid:146)efficacitØ est reconnue, et offrent un niveau de sØcuritØ acceptable. La directive 1999/83/CE de la Commission, du C 53 E/96 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 8 septembre 1999, modifiant l(cid:146)annexe de la directive 75/318/CEE du Conseil relative au rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres concernant les normes et protocoles analytiques, toxico-pharmacologi- ques et cliniques en matiŁre d(cid:146)essais de spØcialitØs pharmaceutiques (2), a dØtaillØ l(cid:146)application pratique de ces dispositions et peut Œtre particuliŁrement utile pour l(cid:146)autorisation de mØdicaments (cid:224) base d(cid:146)herbes mØdicinales bien connues. C(cid:146)est aux autoritØs rØglementaires dans les (cid:201)tats membres qu(cid:146)il incombe d(cid:146)appliquer les principes dØcrits ci-dessus de la lØgislation pharmaceutique de la CommunautØ, et de prendre les dØcisions concrŁtes concernant les autorisations et les restrictions (prescription mØdicale par exemple) (cid:224) appliquer pour des produits dØterminØs (cid:224) base d(cid:146)herbes. La Commission ne prØvoit pas de modifier cette approche. L(cid:146)application pratique des rŁgles dØcrites plus haut relŁve au premier chef de la compØtence des (cid:201)tats membres. L(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire est nØanmoins attirØe sur les travaux du groupe de travail chargØ des mØdicaments (cid:224) base d(cid:146)herbes mØdicinales au sein de l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)harmonisation l(cid:146)Øvaluation des mØdicaments (AEEM) (cid:224) Londres, progressive de l(cid:146)Øvaluation de la sØcuritØ et de l(cid:146)efficacitØ des mØdicaments (cid:224) base d(cid:146)herbes mØdicinales dans la CommunautØ. Le rapport des activitØs de ce groupe de travail est disponible sur le site internet de l(cid:146)AEEM, (cid:224) l(cid:146)adresse: http://www. eudra. org/emea. html. instituØ dans le but de favoriser (1) (2) JO 22 du 9. 2. 1965. JO L 243 du 15. 9. 1999. (2001/C 53 E/126) QUESTION (cid:201)CRITE P-1191/00 posØe par Timothy Kirkhope (PPE-DE) (cid:224) la Commission (10 avril 2000) Objet: Fournisseurs imposØs PrŁs de 700 plaintes ont ØtØ dØposØes contre la sociØtØ «Inntrepreneur Pub Company» concernant la lØgitimitØ de l(cid:146)obligation qu(cid:146)elle impose aux locataires de ses dØbits de boissons de s(cid:146)approvisionner en biŁre auprŁs d(cid:146)un fournisseur dØsignØ par elle («beer tie»). De nombreux tenanciers estiment en effet qu(cid:146)il y a l(cid:224) une infraction aux rŁgles de la concurrence reprises (cid:224) l(cid:146)article 81 (ancien article 85) du traitØ CE. Une affaire, en l(cid:146)occurrence Crehan contre Courage, a ØtØ portØe devant la Cour de justice des CommunautØs europØennes par la Cour d(cid:146)appel du Royaume-Uni. Dans deux autres cas toutefois, l(cid:146)autorisation d(cid:146)appel a ØtØ refusØe par la Chambre des Lords. La Commission pourrait-elle dire si l(cid:146)article 234 (ancien article 177) du traitØ de Rome prØvoit bien des dispositions en vertu desquelles une question soulevØe devant une juridiction nationale dont les dØcisions ne sont pas susceptibles d(cid:146)un recours juridictionnel de droit interne peut Œtre portØe devant la Cour de justice? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (23 mai 2000) La Commission relŁve d(cid:146)abord que l(cid:146)article 234 (ancien article 177) du traitØ CE confŁre (cid:224) la Cour de justice la compØtence de statuer, (cid:224) titre prØjudiciel, sur l(cid:146)interprØtation du droit communautaire et sur la validitØ des actes des institutions de la CommunautØ. Le deuxiŁme paragraphe de l(cid:146)article 234 prØcise que seules les juridictions des (cid:201)tats membres peuvent demander (cid:224) la Cour de justice de statuer de la sorte. DŁs lors, les parties (cid:224) une procØdure interne ne peuvent pas, comme semble le suggØrer la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire, adresser elles-mŒmes des questions (cid:224) la Cour de justice, mais doivent convaincre la juridiction nationale de la nØcessitØ de dØfØrer une question (cid:224) la Cour de justice. Si la juridiction nationale se prononce en dernier ressort et que ses dØcisions ne sont pas susceptibles de recours, cette juridiction est tenue, selon l(cid:146)article 234, paragraphe 3, du traitØ, de saisir la Cour de justice. Il dØcoule de la structure et du libellØ de l(cid:146)article 234 que seule une juridiction encore saisie d(cid:146)un litige peut dØfØrer une question (cid:224) la Cour de justice. Lorsque ladite juridiction n(cid:146)est plus saisie d(cid:146)un litige, parce que celui-ci est rØglØ ou qu(cid:146)une juridiction de derniŁre instance a rendu une dØcision dØfinitive, la Cour de justice n(cid:146)est pas compØtente pour statuer et les parties ne peuvent pas lui adresser de question


title: Verordening (EG) nr. 1335/2000 van de Raad van 10 april 2000 betreffende de uitvoer van bepaalde EGKS-ijzer- en staalproducten uit Bulgarije naar de Gemeenschap voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000 (verlenging van het systeem voor dubbele controle)

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European Community
export
import policy
iron and steel product
transport document

text: 27. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 154/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 1335/2000 VAN DE RAAD van 10 april 2000 betreffende de uitvoer van bepaalde EGKS-ĳzer- en staalproducten uit Bulgarĳe naar de Gemeen- schap voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000 (verlenging van het systeem voor dubbele controle) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, met name op artikel 133, Artikel 1 Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Op 1 februari 1995 is een Europa-overeenkomst in werking getreden waarbĳ een associatie tot stand werd gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzĳds, en Bulgarĳe, anderzĳds (1). De Partĳen hebben bĳ Besluit nr. 2/2000 van de Asso- ciatieraad EG-Bulgarĳe van 23 mei 2000 (2) besloten het bĳ Besluit nr. 3/97 (3) ingestelde systeem voor dubbele controle te verlengen voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000. Bĳgevolg moet de uitvoeringswetgeving van de Gemeen- schap die is ingevoerd bĳ Verordening (EG) nr. 86/98 (4) worden verlengd, Verordening (EG) nr. 86/98 blĳft van toepassing voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000, overeen- komstig de bepalingen van Besluit nr. 2/2000 van de Associa- tieraad EG-Bulgarĳe. In de titel, de preambule en in de leden 1 en 4 van artikel 1 van de verordening worden de verwĳzingen naar de periode van 1 januari tot en met 31 december 1999 vervangen door verwĳzingen naar de periode van 1 januari tot en met 31 december 2000. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Zĳ is van toepassing vanaf 1 januari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Luxemburg, 10 april 2000. Voor de Raad De voorzitter J. GAMA (1) PB L 358 van 31. 12. 1994, blz. 3. (2) Zie bladzĳde 22 van dit Publicatieblad. (3) PB L 13 van 19. 1. 1998, blz. 85. (4) PB L 13 van 19. 1. 1998, blz. 29. Verordening laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1002/1999 (PB L 123 van 13. 5. 1999, blz. 18)


title: Règlement (CE) nº 745/2000 de la Commission, du 10 avril 2000, dérogeant au règlement (CE) nº 2316/1999 portant modalités d'application du règlement (CE) nº 1251/1999 du Conseil en ce qui concerne le gel de terres

eurovoc_concepts:
agricultural land
set-aside
storage
wood product

text: L 89/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 11. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 745/2000 DE LA COMMISSION du 10 avril 2000 dérogeant au règlement (CE) no 2316/1999 portant modalités d'application du règlement (CE) no 1251/1999 du Conseil en ce qui concerne le gel de terres LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 1251/1999 du Conseil du 17 mai 1999 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables (1), modifié par le règlement (CE) no 2704/ 1999 (2), et notamment son article 9, (3) (4) mesures visant à assurer le respect du caractère non lucratif de l'utilisation de ces terres. convient donc de déroger Il no 2316/1999. au règlement (CE) Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement considérant ce qui suit: A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: (1) (2) Le règlement (CE) no 2316/1999 de la Commission (3) fixe les modalités d'application du règlement (CE) no 1251/1999 en ce qui concerne le gel de terres. L'article 19, paragraphe 2, prévoit notamment que les superficies gelées doivent rester gelées au cours d'une période commençant au plus tard le 15 janvier et se terminant au plus tôt le 31 août. Le paragraphe 3 de l'article 19 précise que les superficies gelées ne doivent en principe pas faire l'objet de production agricole ni d'utilisation lucrative. Certaines régions de la Communauté ont été touchées, au cours du mois de décembre 1999, par des tempêtes exceptionnelles causant des dégâts importants aux surfaces forestières de plusieurs États membres et créant un afflux de bois mettant en péril le marché de ce secteur. L'utilisation des terres gelées dans le cadre du régime des cultures arables pourrait alléger cette situa- tion en permettant le stockage temporaire des bois en cause dans l'attente de leur enlèvement par l'industrie indiqué de prévoir des utilisatrice. toutefois Il est Article premier Pour les campagnes 2000/2001 et 2001/2002 et par déroga- tion à l'article 19, paragraphes 2 et 3, du règlement (CE) no 2316/1999, les terres déclarées en gel peuvent être utilisées pour le stockage des arbres abattus par les tempêtes du mois de décembre 1999 dans les régions déclarées sinistrées par les États membres. Article 2 Les États membres concernés prennent toutes les mesures nécessaires en vue d'assurer le respect du caractère non lucratif de la mise à disposition des terres gelées et utilisées pour le stockage. Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable à partir du 15 janvier 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 10 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 1. (2) JO L 327 du 21. 12. 1999, p. 12. (3) JO L 280 du 30. 10. 1999, p. 43


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1221/00 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie. Vervoer van levende dieren ‐ gebruik van goedgekeurde halteplaatsen in Italië.

eurovoc_concepts:
European social policy
Greece
Italy
transport of animals

text: C 374 E/210 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/248) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1221/00 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (10 april 2000) Betreft: Vervoer van levende dieren (cid:129) gebruik van goedgekeurde halteplaatsen in Italiº Richtlijn 91/628/EEG (1) van de Raad (zoals gewijzigd bij richtlijn 95/29/EG (2) van de Raad) betreffende de bescherming van dieren tijdens het vervoer bepaalt dat de dieren moeten worden uitgeladen en 24 uur rust, voedsel en water moeten krijgen, en wel na 29 uur reizen in het geval van schapen en runderen, en na 24 uur voor varkens. Dit verplichte uitladen, voederen, drenken en rusten moet plaatsvinden op een door de lidstaat overeen- komstig verordening 1255/97 (3) van de Raad goedgekeurde halteplaats. Er worden veel varkens, schapen en runderen op lange reizen van Italiº naar andere lidstaten vervoerd. Welke goedgekeurde Italiaanse halteplaatsen worden in de praktijk gebruikt voor het uitladen, voederen, drenken en rusten van de dieren die Noord-Italiº uit andere lidstaten binnenkomen en vervolgens door Italiº naar Zuid-Italiº of Griekenland worden vervoerd? (1) PB L 340 van 11. 12. 1991, blz. 17. (2) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 52. (3) PB L 174 van 2. 7. 1997, blz. 1. Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (4 mei 2000) Verordening (EG) nr. 1255/97 van 25 juni 1997 betreffende de communautaire criteria voor halteplaatsen en tot aanpassing van de in de bijlage bij Richtlijn 91/628/EEG, zoals gewijzigd bij Richtlijn 95/29/EG van 29 juni 1995 inzake de bescherming van dieren tijdens het vervoer, bedoelde reisschema bepaalt (artikel 3, lid 1) dat (cid:132)de lidstaten erop toezien dat de halteplaatsen erkend zijn door de bevoegde autoriteit van de lidstaat op het grondgebied waarvan zij gelegen zijn(cid:148). De bevoegdheid van de Commissie wordt gedefinieerd in lid 3 van hetzelfde artikel: (cid:132)De bevoegde autoriteit geeft de Commissie kennis van de lijst van erkende halteplaatsen en van eventuele bijgewerkte versies. De Commissie deelt deze informatie aan de lidstaten mee in het Permanent Veterinair ComitØ(cid:148). Teneinde de verspreiding van deze lijst aan het publiek en in het bijzonder non-gouvernementele organisaties zoals vervoerders en dierenbeschermingsorganisties, te vergroten, heeft de Commissie de lijst van halteplaatsen ook bekendgemaakt op het volgende internetadres: http://forum. europa. eu. int/Public/irc/dg6/vets/info/data/stagpt/stagpt. htm Wat het vervoer van dieren naar Griekenland of Zuid-Italiº betreft, stonden er bij de laatste bijwerking, op 31 maart 2000, zeven halteplaatsen op de lijst. De laatste door de Italiaanse autoriteiten aangemelde halteplaats bevindt zich in de provincie Bari (regio Puglia), op de belangrijkste route voor het transport van schapen naar Griekenland. Een andere Italiaanse halteplaats bevindt zich in de provincie Rome (regio Lazio), op ØØn van de belangrijkste routes naar Zuid-Italiº. De Commissie volgt de ontwikkeling van het netwerk van halteplaatsen op het grondgebied van de Gemeenschap met bijzondere belangstelling. (2000/C 374 E/249) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1223/00 van Jannis Sakellariou (PSE) aan de Commissie Betreft: Erkenning van Franse docenten op Beierse scholen (14 april 2000) Een Fran(cid:231)aise met een VWO-lesbevoegdheid in de vakken Duits en Frans (CAPES-diploma) en tien jaar beroepservaring op een Franse school moet, om als lerares aan een Beierse school te mogen lesgeven, eerst


title: Council Regulation (EC) No 764/2000 of 10 April 2000 regarding the implementation of measures to intensify the EC-Turkey customs union

eurovoc_concepts:
European Communities
Türkiye
cooperation policy
customs union
financing

text: L 94/6 EN Official Journal of the European Communities 14. 4. 2000 COUNCIL REGULATION (EC) No 764/2000 of 10 April 2000 regarding the implementation of measures to intensify the EC-Turkey customs union THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 308 thereof, Having regard to the proposal by the Commission (1), (10) (11) Having regard to the opinion of the European Parliament (2), Whereas: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) The Luxembourg European Council on 12 and 13 December 1997 confirmed that the Republic of Turkey was eligible to accede to the European Union. On 4 March 1998 the Commission submitted to the Council a communication entitled the European strategy initial operational for Turkey: proposals to prepare Turkey for accession. the Commission's The Cardiff European Council on 15 and 16 June 1998 welcomed the Commission's communication as a plat- form for developing relations between the European Union and Turkey on a sound and evolutionary basis. The Commission was requested by the Cardiff European Council to table any proposals which would be required to implement the European strategy. The Cardiff European Council pointed out that the Euro- pean strategy would require financial support. conclusions of The the Council meeting of 13 September 1999 referred to financial assistance for Turkey. Since the EC-Turkey customs union came into force on 31 December 1995, Turkey has been pushing ahead with economic reform. The Helsinki European Council of 10 and 11 December 1999 stated that Turkey was a candidate State destined to join the Union on the basis of the same criteria as applied to the other candidate States. The provisions of this Regulation are based on respect for democratic principles, the rule of law, human rights and fundamental freedoms and respect for international (1) OJ C 408, 29. 12. 1998, p. 14. (2) Opinion delivered on 4 December 1999 (not yet published in the Official Journal). law, which underpin the policies of Community and its Member States. the European The Community attaches great importance to the need for Turkey to improve and promote its democratic prac- tices and respect for fundamental human rights, and more closely involve civil society in that process. The European Parliament has adopted a number of Resolutions on the importance of respect for human rights in Turkey to the development of close ties between that country and the European Union, in partic- ular those of 13 December 1995 on the human rights situation in Turkey (3), 17 September 1998 on the Commission reports on developments in relations with Turkey since the entry into force of the customs union (4), 3 December 1998 on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the further development of relations with Turkey and on the communication from the Commis- sion to the Council entitled ‘European strategy for Turkey: the Commission's initial operational propo- sals’ (5) and 6 October 1999 on the state of relations between Turkey and the European Union. (12) A financial reference amount, within the meaning of point 34 of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission (6), is included in this Regulation for the entire duration of the programme, as part of the multi- annual financial framework of the Mediterranean alloca- tions, without thereby affecting the powers of the budg- etary authority as they are defined by the Treaty. (13) The measures necessary for the implementation of this Regulation should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission (7). (14) The Treaty does not provide for powers other than those of Article 308 for the adoption of this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The Community shall assist Turkey in preparing for accession by establishing closer links with the European Union in all fields connected with the intensification of the customs union. Article 2 The financial reference amount for the implementation of this Regulation for the period 2000 to 2002 shall be EUR 15 million. (3) OJ C 17, 22. 1. 1996, p. 46. (4) OJ C 313, 12. 10. 1998, p. 176. (5) OJ C 398, 21. 12. 1998, p. 57. (6) OJ C 172, 18. 6. 1999, p. 1. (7) OJ L 184, 17. 7. 1999, p. 23. 14. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 94/7 The annual appropriations shall be authorised by the budgetary authority within the limits of the financial perspective. Article 5 Article 3 1. The beneficiaries of cooperation projects and operations may include not only the Turkish State and regions but also local authorities, regional organisations, public agencies, local or traditional communities, business support organisations, cooperatives and civil society, in particular associations, foun- dations and non-governmental organisations. 2. Where an essential element for the continuation of assis- tance to Turkey is lacking, in particular in the case of violation of democratic principles, the rule of law, human rights and fundamental the Council, acting by qualified majority on a proposal from the Commis- sion, may decide upon appropriate measures. freedoms and international law, 3. The Commission shall pass information on its indicative programme to the committee referred to in Article 7 (MED Committee) and the EU-Turkey joint economic and social committee. Article 4 Cooperation projects and operations may be financed, particular in the following areas: in Financial support under this Regulation shall take the 1. form of grants. The instruments to be employed in the course of the 2. operations covered by this Regulation shall include, within the limits established during the annual budget procedure by the budgetary authority, training or other services, supplies and works, along with audits and evaluation and monitoring missions. technical assistance, 3. Community financing may cover investment, with the exception of the purchase of buildings, and recurring costs (including administrative, maintenance and operational costs), taking account of the fact that the project must provide for the recurring costs to be taken over by the beneficiaries. A financial contribution from the partners defined in 4. Article 3 shall be sought for each cooperation operation. The contribution requested shall be within the means of the part- ners concerned and shall depend on the nature of the opera- tion. In specific cases where the partner is an NGO or a Community-based organisation, a contribution in kind may be made. Opportunities may be sought for cofinancing with other 5. providers of funds, especially with Member States. 6. The necessary measures shall be taken to emphasise the Community character of the aid provided under this Regula- tion. (a) support for the alignment of Turkish legislation with that of the Community and assistance with the institutional development connected with that adjustment; 7. The Commission, in conjunction with the Member States, may take any initiatives necessary for ensuring good coordina- tion with the other providers of funds involved. (b) access to the single market, including development of the requisite certification and quality instruments; (c) assistance for the liberalisation of capital movements between the Community and Turkey; (d) cooperation to develop the customs union between the European Community and Turkey, in particular integrating Turkey into the pan-European rules of origin system and supporting its participation in the Transit and Single Administrative Document Conventions; (e) helping Turkey to adapt its agricultural policy to incor- porate the CAP measures needed to establish the free movement of agricultural goods; (f) cooperation in veterinary and plant-health matters; (g) Turkish participation in a number of Community programmes and agencies dealing with matters including the environment, research, education, training and youth; (h) cooperation on competition policy and consumer policy, new technologies and the information society; (i) cooperation on justice and home affairs; (j) any form of cooperation seeking to defend and promote democracy, the rule of law, human rights and the protec- tion of minorities. Article 6 1. The Commission shall appraise, approve and administer operations covered by this Regulation according to the budg- etary procedures in force, and in particular those laid down in the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (1). Project and programme appraisal shall take into account 2. the following factors: (a) effectiveness and viability of operations; (b) cultural, social, gender and environmental aspects; (c) conservation and protection of the environment on the basis of the principles of sustainable development; (d) institutional development necessary to achieve project goals; (e) experience gained from operations of the same kind. Decisions relating to grants of more than EUR 2 million 3. for individual operations financed under this Regulation shall be taken under the procedure laid down in Article 7(2). (1) OJ L 356, 31. 12. 1977, p. 1. Regulation as last amended by Regula- tion (EC) No 2673/1999 (OJ L 326, 18. 12. 1999, p. 1). L 94/8 EN Official Journal of the European Communities 14. 4. 2000 The Commission shall inform the MED Committee succinctly of any financing decisions it intends to take with regard to projects and programmes of less than EUR 2 million in value. The information shall be made available at least one week before the decision is taken. The Commission shall take all necessary steps to facilitate the grant of aid to small, non-profit-making NGOs. Provided that the overrun or additional requirement is 4. not more than 20 % of the initial commitment fixed by the financing decision, the Commission is authorised to approve, without seeking the opinion of the MED Committee, any extra commitments needed for covering expected or real cost over- runs in connection with the operations. Where the additional commitment referred to in the first subparagraph is less than EUR 4 million, the MED Committee shall be informed of the decision taken by the Commission. Where the additional commitment is more than EUR 4 million but less than 20 % of the initial commitment, the Committee's opinion is required. All financing agreements or contracts concluded under 5. this Regulation shall provide for the Commission and the Court of Auditors to conduct on-the-spot checks according to the usual procedures laid down by the Commission under the rules in force, and in particular those of the Financial Regulation. 6. Where operations are the subject of financing agreements between the Community and Turkey, such agreements shall stipulate that the payment of taxes, duties or any other charges is not to be covered by the Community. 7. Participation in invitations to tender and the award of contracts shall be open on equal terms to any natural or legal person of the Member States and Turkey. 8. Supplies shall originate in the Member States or Turkey. Article 7 1. The Commission shall be assisted by the committee set up by Regulation (EC) No 1488/96 (1), referred to as the ‘MED Committee’. 2. Where reference is made to this paragraph, Articles 4 and 7 of Decision 1999/468/EC shall apply. indicative programme for the operations to be carried out in the year ahead, in a meeting of the MED Committee. The European Parliament shall be informed of the proposals and of the outcome of the discussions. Article 9 The Commission shall submit an annual report to the Euro- pean Parliament and to the Council during the first quarter of each year. This report shall contain at least the following: (a) a detailed summary of the operations financed during the previous financial year; (b) the planned indicative programme for the current financial year and a statement of the progress made with regard to the operations included therein; (c) the forecasts for the programme and the operations to be undertaken during the following financial year; (d) a summary of the conclusions of evaluations carried out, where necessary, including those relating to specific opera- tions; (e) information on the bodies with which the agreements or contracts have been concluded. Article 10 The Commission shall regularly evaluate operations financed by the Community in order to establish whether the objectives of the operations have been achieved and to provide guidelines for improving the effectiveness of future operations. The Commission shall submit summary of the evaluations made, which the latter may, necessary, examine. to the MED Committee a if Evaluation reports shall be made available to any Member States requesting them. The period laid down in Article 4(3) of Decision 1999/468/EC shall be set at three months. Article 11 3. The Committee shall adopt its rules of procedure. Article 8 An exchange of views shall take place, once a year, on the basis of a presentation by the Commission's representative of the (1) Council Regulation (EC) No 1488/96 of 23 July 1996 on financial and technical measures the reform of economic and social structures in the framework of the Euro-Medi- terranean partnership (OJ L 189, 30. 7. 1996, p. 1). Regulation as amended by Regulation (EC) No 780/98 (OJ L 113, 15. 4. 1998, p. 3). to accompany (MEDA) Not later than 30 June 2002, the Commission shall submit to the European Parliament and the Council an overall assessment of the operations financed by the Community under this Regu- lation, together with suggestions regarding the future of this Regulation and, where necessary, proposals for amending it. Article 12 This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. 14. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 94/9 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Luxembourg, 10 April 2000. For the Council The President J. GAMA