title: PREGUNTA ESCRITA P-1282/00 de Dana Scallon (PPE-DE) a la Comisión. Corredor de transporte Dublín/Sligo.

eurovoc_concepts:
Connacht
Ireland
Leinster
road network
trans-European network
transport network

text: 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/121 Teniendo en cuenta los nuevos elementos anteriores, ¿cuÆndo piensa presentar la Comisi(cid:243)n una propuesta encaminada a establecer un fundamento jur(cid:237)dico para la ayuda en casos de desastres naturales en la Uni(cid:243)n Europea? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de junio de 2000) La Comisi(cid:243)n agradece a Su Seæor(cid:237)a el constante interØs que muestra por el establecimiento de un fundamento jur(cid:237)dico para la ayuda en caso de catÆstrofes naturales en territorio comunitario. A este respecto, Su Seæor(cid:237)a menciona la resoluci(cid:243)n sobre las orientaciones para el procedimiento presupuestario 2001 (cid:129) Secci(cid:243)n III (cid:129) Comisi(cid:243)n (A5-0070/2000 (cid:129) Informe Haug) que, en su apartado 34 «subraya la necesidad de restablecer la l(cid:237)nea B4-3400 (Ayuda urgente para desastres naturales en la Uni(cid:243)n Europea) [(cid:133)]». Aun reconociendo el mensaje pol(cid:237)tico enviado por el Parlamento, la Comisi(cid:243)n no puede hoy por hoy considerar la propuesta de un fundamento jur(cid:237)dico destinado a la concesi(cid:243)n de una ayuda urgente en caso de desastres naturales o tecnol(cid:243)gicos en la Comunidad. La reforma en curso tiene por objeto determinar las prioridades pol(cid:237)ticas con respecto a las medidas que debe adoptar la Comunidad en el futuro, as(cid:237) como estudiar los medios necesarios para su aplicaci(cid:243)n. Hoy por hoy, pues, es prematuro pensar en la posibilidad de presentar una propuesta como esa. (2001/C 53 E/154) PREGUNTA ESCRITA P-1282/00 de Dana Scallon (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Corredor de transporte Dubl(cid:237)n/Sligo El noroeste de Irlanda es una regi(cid:243)n perifØrica de Objetivo no 1 que no ha alcanzado su pleno potencial, debido, en gran parte, a su muy deficiente infraestructura de enlaces de transporte. En el plan de Desarrollo Nacional de Irlanda, recientemente publicado, el Gobierno irlandØs no prevØ convertir en carretera de dos calzadas o autopista el corredor de transporte mÆs importante entre Dubl(cid:237)n y Sligo, que tambiØn es la carretera mÆs importante de toda la regi(cid:243)n del noroeste. S(cid:243)lo un corto tramo (37 millas) entre Dubl(cid:237)n y Kinnegad y algunas circunvalaciones urbanas se convertirÆn en tramos de autopista o carretera de doble calzada. El Gobierno adopt(cid:243) tal decisi(cid:243)n al considerar que el actual volumen de trÆfico no justifica la inversi(cid:243)n. A la vista de tal declaraci(cid:243)n, desear(cid:237)a formular las siguientes preguntas a la Comisi(cid:243)n. Para cumplir los objetivos de la pol(cid:237)tica regional y de transporte deber(cid:237)a concederse a dicho enlace mayor importancia que la que se le concede actualmente. ¿Podr(cid:237)a exponer la Comisi(cid:243)n su punto de vista a tal respecto? ¿QuØ volumen de transporte considera la Comisi(cid:243)n que se registra en esa zona? ¿Cuenta la Comisi(cid:243)n con estad(cid:237)sticas detalladas sobre esa ruta? En caso afirmativo, ¿justificar(cid:237)an tales cifras la mejora de ese enlace de transporte? ¿No considera la Comisi(cid:243)n que la mejora de la red de carreteras contribuir(cid:237)a al desarrollo econ(cid:243)mico, social e industrial de la regi(cid:243)n? ¿Se compromete la Comisi(cid:243)n a examinar la mejora de esa ruta en su propuesta revisada sobre las redes transeuropeas de transporte? C 53 E/122 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de mayo de 2000) La carretera N4 estÆ incluida en el anexo I de las Orientaciones comunitarias para el desarrollo de las Redes transeuropeas de transporte (RTE-T), adoptadas por el Parlamento y el Consejo en 1996 (1). Con ello la Comunidad reconoce la importancia estratØgica de la N4 para el cumplimiento de los objetivos comuni- tarios que son el funcionamiento sin trabas del mercado interior y el fortalecimiento de la inclusi(cid:243)n econ(cid:243)mica y social. El art(cid:237)culo 9 de las orientaciones establece que el elemento correspondiente a las carreteras «se compondrÆ de autopistas y de carreteras de alta calidad [(cid:133)] (y) garantizarÆ a los usuarios un nivel elevado, homogØneo y constante de servicios, comodidad y seguridad». Por otro lado, todos los proyectos de interØs comœn establecidos para el desarrollo de la red deberÆn presentar «una viabilidad econ(cid:243)mica potencial, habida cuenta de los costes y beneficios socioecon(cid:243)micos». El plan de desarrollo nacional de Irlanda afirma que se llevarÆn a cabo «mejoras fundamentales» en la N4 entre Kinnegad y Sligo, como parte de un programa que se ha impuesto como objetivo el logro de un alto nivel de calidad de los servicios. La negociaci(cid:243)n del marco comunitario de apoyo entre la Comisi(cid:243)n y las autoridades irlandesas ya ha finalizado. El plan marco prevØ efectivamente, en relaci(cid:243)n con las zonas de la frontera, las zonas centrales («midlands») y las zonas occidentales, la concesi(cid:243)n de subvenciones para las carreteras hacia el oeste y noroeste. PrevØ espec(cid:237)ficamente la mejora de la N4 pero, de acuerdo con el principio de subsidiariedad, deja la labor de selecci(cid:243)n de los proyectos espec(cid:237)ficos a cargo de las autoridades nacionales. Ahora bien, la Comisi(cid:243)n ha cofinanciado un estudio sobre la necesidad de carreteras en el marco del programa operativo de transporte 1994/1999, que en lo sucesivo servirÆ de gu(cid:237)a para la selecci(cid:243)n de proyectos, entre ellos las mejoras de la N4 y de otras carreteras hacia el oeste. Las conclusiones de este estudio, junto con otros anÆlisis recientes del volumen de trÆfico, constituyen los criterios mÆs fiables a la hora de decidir este tipo de mejoras tendentes al desarrollo socioecon(cid:243)mico del noroeste. Por otro lado, los grandes proyectos infraestructurales estÆn sujetos a un anÆlisis de costes y beneficios y a un anÆlisis de impacto medioambiental. La aplicaci(cid:243)n rigurosa de estas tØcnicas permite garantizar que la mejora de las carreteras se ajuste a criterios objetivos. En la actualidad la Comisi(cid:243)n estÆ estudiando la mejor forma de modificar las orientaciones de las RTE-T con el fin de adapatarlas a la evoluci(cid:243)n tecnol(cid:243)gica y econ(cid:243)mica. Este estudio incluye un examen de los mapas de la red que figuran en el Anexo I; sobre las conclusiones de este informe se elaborarÆ un informe que serÆ presentado al Parlamento y al Consejo este verano. (1) Decisi(cid:243)n no 1692/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 23 de julio de 1996 sobre las orientaciones comunitarias para el desarrollo de la red transeuropea de transporte (cid:129) DO L 228 de 9. 9. 1996. (2001/C 53 E/155) PREGUNTA ESCRITA E-1294/00 de Eurig Wyn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: Ayuda europea a las personas afectadas de esclerosis mœltiple ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n precisar la ayuda europea y/o las posibilidades de apoyo de que se dispone para asistir a las personas afectadas de esclerosis mœltiple en una regi(cid:243)n desventajada del Objetivo no 1 como es Gales? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 2000) West Wales and the Valleys (Gales occidental y los Valles) se han designado como regi(cid:243)n del objetivo no 1 en el periodo de programaci(cid:243)n de 2000-2006. A la hora de elaborar el plan de gastos del documento œnico de programaci(cid:243)n, la cooperaci(cid:243)n regional de West Wales and the Valleys ha incluido una serie de medidas (por ejemplo, actividades comunitarias destinadas a la inclusi(cid:243)n social) a las que las organizacio- nes sociales pueden acceder para recibir fondos destinados a grupos tales como las v(cid:237)ctimas de la esclerosis mœltiple. Sin embargo, cabe seæalar que los fondos no pueden utilizarse para el tratamiento de dicha enfermedad, pero s(cid:237) que pueden obtenerse para formaci(cid:243)n, rehabilitaci(cid:243)n y para evitar la discriminaci(cid:243)n laboral de sus v(cid:237)ctimas


title: Parecer do Comité das Regiões sobre: a Proposta do Conselho que estabelece um quadro geral de igualdade de tratamento no emprego e na actividade profissional

eurovoc_concepts:
EC Directive
anti-discriminatory measure
equal treatment
gender equality
labour market

formats: pdf print

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 226/1 II (Actos preparato´rios) COMITE´ DAS REGIO˜ ES Parecer do Comité das Regio˜ es sobre: — a «Comunicaça˜o da Comissa˜ o sobre medidas comunita´ rias para combater a discriminaça˜o», — a «Proposta do Conselho que estabelece um quadro geral de igualdade de tratamento no emprego e na actividade profissional», — a «Proposta de directiva do Conselho que aplica o princı´pio da igualdade de tratamento entre as pessoas sem distinça˜o de raça ou origem étnica», e — a «Proposta de decisa˜o do Conselho que estabelece um programa de acça˜ o comunita´ rio de combate à discriminaça˜o 2001-2006» (2000/C 226/01) O COMITE´ DAS REGIO˜ ES, Tendo em conta a comunicaça˜o da Comissa˜o sobre medidas comunita´rias para combater a discriminaça˜o [COM(1999) 564 final]; Tendo em conta a proposta do Conselho que estabelece um quadro geral de igualdade de tratamento no emprego e na actividade profissional [COM(1999) 565 final — 1999/0225 (CNS)]; Tendo em conta a proposta de directiva do Conselho que aplica o princı´pio da igualdade de tratamento entre as pessoas sem distinça˜o de raça ou origem étnica [COM(1999) 566 final — 1999/0253 (CNS)]; Tendo em conta a proposta de decisa˜o do Conselho que estabelece um programa de acça˜o comunita´rio de combate à discriminaça˜o 2001-2006 [COM(1999) 567 final — 1999/0251 (CNS)]; Tendo em conta as deciso˜ es do Conselho, de 19 de Janeiro e 4 de Fevereiro de 2000, de consultar o Comité das Regio˜ es na matéria, nos termos do primeiro para´grafo do artigo 265. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia; Tendo em conta a decisa˜o da Mesa de 2 de Junho de 1999 de incumbir a Comissa˜o 5 — Polı´tica Social, Sau´ de Pu´ blica, Protecça˜o dos Consumidores e Turismo —, de elaborar o correspondente parecer; Tendo em conta a sua declaraça˜o (Resoluça˜o de Graz ) de 9 de Novembro de 1998; C 226/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 8. 2000 Tendo em conta o seu parecer de 13 de Junho de 1996 sobre o Ano Europeu Contra o Racismo (1997) (CdR 156/96 fin (1)); Tendo em conta o seu parecer de 12 de Junho de 1997 sobre racismo, xenofobia e anti-semitismo (CdR 80/97 fin (2)); Tendo em conta o seu parecer de 11 de Março de 1999 sobre o Plano de Acça˜o contra o Racismo (CdR 369/98 fin (3)); Tendo em conta o seu parecer de 16 de Setembro de 1999 sobre o Ano Internacional dos Idosos (CdR 442/98 fin (4)); Tendo em conta a directiva do Conselho 97/80/CE relativa ao o´ nus da prova em casos de discriminaça˜o baseada no sexo (5); Tendo em conta o projecto de parecer adoptado pela Comissa˜o 5 em 6 de Março de 2000 (CdR 513/99 rev. 1) [relatores: A. Granberg (SU/PPE) e P. Moore (UK/ELDR)]; Considerando que a rejeiça˜o de todas as formas de discriminaça˜o é condiça˜o essencial do desenvolvimento da Unia˜o Europeia enquanto espaço de liberdade, de segurança e de justiça, de acordo com o artigo 2. o do Tratado da Unia˜o Europeia e do artigo 13. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia; Considerando que o artigo 2. o do Tratado da Unia˜o Europeia fixa como objectivo fundamental reforçar a defesa dos direitos e interesses dos nacionais dos seus Estados-Membros; Considerando que o artigo 29. o do Tratado da Unia˜o define como objectivo a prevença˜o e o combate do racismo e da xenofobia; Considerando que o artigo 12. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia proı´be expressamente toda e qualquer discriminaça˜o em raza˜o da nacionalidade; Considerando que o artigo 13. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia autoriza o Conselho, deliberando por unanimidade, sob proposta da Comissa˜o, e apo´ s consulta do Parlamento Europeu a tomar as medidas necessa´rias para combater a discriminaça˜o em raza˜o do sexo, raça ou origem étnica, religia˜o ou crença, deficiência, idade ou orientaça˜o sexual; Considerando que as propostas de directivas estabelecem critérios mı´nimos comuns de protecça˜o contra a discriminaça˜o, e permitem que os Estados-Membros fixem normas mais amplas e rigorosas, adoptou, o seguinte parecer, na 33. a reunia˜o plena´ria de 12 e 13 de Abril de 2000 (sessa˜o de 12 de Abril). 1. O Comité das Regio˜ es: Rejeita categoricamente todas as formas de discrimi- 1. 1. naça˜o. 1. 2. Recorda e reitera o conteu´ do da sua Declaraça˜o de 9 de Novembro de 1998 («Declaraça˜o de Graz»), na qual rejeitava firmemente qualquer tipo de aliança ou de colaboraça˜o com partidos polı´ticos racistas ou xeno´ fobos, ao nı´vel local, regional, nacional ou europeu, e insta todos os partidos polı´ticos democra´ticos, e a todos os nı´veis, a oporem-se às actividades destes grupos e dos movimentos racistas por todos os meios democra´ticos ao seu dispor. (1) JO C 337 de 11. 11. 1996, p. 63. (2) JO C 244 de 11. 8. 1997, p. 58. (3) JO C 198 de 14. 7. 1999, p. 48. (4) JO C 374 de 28. 12. 1999, p. 36. (5) JO L 14 de 20. 1. 1998, p. 6. Estende o âmbito da Declaraça˜o de Graz a todas as 1. 3. formas de discriminaça˜o contempladas nos artigos 12. o e 13. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia. 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 226/3 BASE JURI´DICA E SUBSIDIARIEDADE NECESSIDADE DE DIRECTIVAS VERTICAIS Acolhe com satisfaça˜o que a Comissa˜o tenha consul- 1. 4. tado espontaneamente o CR sobre estas propostas, tendo em conta a sua importância para o cidada˜o comum. O artigo 13. o do Tratado CE deveria ser objecto de consulta obrigato´ ria do CR e de co-decisa˜o do Parlamento Europeu. Conviria que estas lacunas fossem colmatadas na Conferência Intergoverna- mental. Reiterando a proposta inserta na resoluça˜o do Comité 1. 5. sobre o Plano de Acça˜o contra o Racismo, convida-se a Comissa˜o Europeia a criar um grupo de trabalho interinstitu- cional para lutar contra a discriminaça˜o 1. 6. Ao elaborar as orientaço˜ es para o emprego para 2001 e 2002, a Comissa˜o Europeia deveria ter em conta as propostas de directivas, enquanto se aguarda que os Estados-Membros procedam à transposiça˜o das directivas para as respectivas legislaço˜ es nacionais, ja´ que podera˜o fazê-lo até 31 de Dezem- bro de 2002. PAPEL DOS MUNICI´PIOS E REGIO˜ ES 1. 7. Salienta que o combate à discriminaça˜o pressupo˜ e também mudança de atitude e de valores. Os municı´pios e regio˜ es têm um importante papel a desempenhar neste sentido, dado que actuam no terreno e esta˜o em contacto estreito com os cidada˜os. As regio˜ es e os municı´pios sa˜o importantes emprega- 1. 8. dores e fornecedores de bens e serviços no territo´ rio sob a sua tutela e, por isso, têm um nota´vel efeito de persuasa˜o. Deveriam dar exemplos de boas pra´ticas e de observância das directivas que pudessem ser seguidos por outros empresa´rios e prestadores de serviços. 1. 9. Considera que a participaça˜o das minorias na vida polı´tica é importante em todos os nı´veis de governaça˜o (local, regional, nacional e europeia), incluindo a selecça˜o de candidatos. DEFINIÇO˜ ES 1. 10. Chama a atença˜o para a importância das definiço˜ es sobre os motivos de discriminaça˜o de modo a facilitar reais possibilidades de recurso. Sau´ da as propostas como um primeiro passo impor- 1. 13. tante para a aplicaça˜o do artigo 13. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia. Lamenta que a perspectiva gradualista da Comissa˜o na adopça˜o de directivas verticais possa criar a impressa˜o que existe uma hierarquizaça˜o nas discriminaço˜ es. 1. 14. Preconiza a elaboraça˜o de directivas especı´ficas para os outros tipos de discriminaça˜o referidos no artigo 13. o do idade, deficiência, isto é, Tratado CE ainda na˜o tratados, religia˜o ou crença e orientaça˜o sexual (os considerando respeitantes à directiva sobre a igualdade de tratamento entre pessoas sem distinça˜o de raça ou de origem étnica aplicar-se- -iam, por analogia, a todas as ulteriores propostas relativas a outros tipos de discriminaça˜o). 1. 15. Entende que a proposta de directiva sobre a igualdade de tratamento no emprego deveria estender a proibiça˜o de tratamento discriminato´ rio aos cônjuges ou companheiros dos empregados (sejam eles do mesmo sexo ou do sexo oposto) ou às situaço˜ es familiares. 1. 16. Regista que os conteu´ dos de ensino e a organizaça˜o dos sistemas educativos continuam a ser prerrogativa nacional. Por isso, o Comité das Regio˜ es solicita aos Estados-Membros que integrem a a´rea da Educaça˜o na proposta de directiva sobre o princı´pio da igualdade de tratamento entre pessoas sem distinça˜o de raça ou origem étnica. A este respeito, dever- -se-ia encorajar todas as formas de escolaridade na sociedade multicultural para que o contacto das crianças com a diversi- dade cultural se faça o mais precocemente possı´vel. OBSERVAˆ NCIA DA DIRECTIVA 1. 17. Porque considera que a obrigaça˜o de controlar a composiça˜o da ma˜o-de-obra tem grande impacte em termos de sensibilizaça˜o, deveriam os empregadores ou os fornecedo- res de bens e serviços, tanto do sector pu´ blico como do privado, ficar obrigados a registar ou a avaliar a conformidade com as directivas. Isto no respeito das regras referentes à protecça˜o dos dados e sem que tal permita identificar individualmente qualquer empregado. 1. 18. Entende que o nu´ mero de empregados na˜o é critério adequado para avaliar a capacidade de recursos, ainda que, por vezes, seja necessa´rio tratar as pequenas e as grandes empresas de forma distinta. 1. 11. Considera que a discriminaça˜o indirecta e o o´ nus da prova nos casos de discriminaça˜o baseada no sexo. Deveriam ser definidos em conformidade com as propostas de directiva. A alı´nea f) do artigo 5. o do projecto de directiva sobre 1. 12. a igualdade de tratamento em matéria de emprego no que respeita à diversidade de tratamento em raza˜o da idade na˜o é clara, devendo por isso ser reformulada. 1. 19. O Comité acolhe favoravelmente a criaça˜o de organis- mos independentes nos Estados-Membros, previstos na direc- tiva sobre a discriminaça˜o baseada na raça, que sera˜o extrema- mente u´ teis para prestar assistência às vı´timas de discrimi- naça˜o. No entanto, lamenta que esta disposiça˜o sobre a constituiça˜o de o´ rga˜os independentes (art. 12. o supracitado) na˜o seja extensiva às outras causas de discriminaça˜o, raza˜o por que a questa˜o das discriminaço˜ es mu´ ltiplas na˜o esta´ devidamente tratada. C 226/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 8. 2000 PROGRAMA DE ACÇA˜ O Preconiza que um dos componentes do programa de 1. 20. acça˜o tenha em vista reforçar o conhecimento e a compreensa˜o do feno´ meno de discriminaço˜ es mu´ ltiplas. Preconiza que a Vertente 2 do programa de acça˜o 1. 21. seja acessı´vel na˜o so´ às grandes redes de organizaço˜ es mas também às redes e grupos de interesse de mais pequena dimensa˜o. 1. 22. Preconiza que as autarquias e outros fornecedores de informaça˜o sejam associados plenamente ao programa de acça˜o, visto serem os mais bem colocados para sensibilizar a opinia˜o pu´ blica para a polı´tica de combate à discriminaça˜o. 1. 23. Embora reconheça que as actuais redes europeias de combate à discriminaça˜o desempenham papel de valor incalcula´vel, entende que as organizaço˜ es de base deveriam ser consultadas e associadas ao programa de acça˜o proposto. 1. 24. Preconiza que todos os projectos financiados no âmbito do programa de acça˜o envolvam parceiros no terreno e que este elemento seja um dos critérios para atribuiça˜o de fundos comunita´rios no âmbito do programa. 1. 25. Deplora que a Comissa˜o na˜o tenha considerado o respeito dos contratos ou das subvenço˜ es para fins de conces- sa˜o recursos financeiros e solicita-lhe que corrija esta situaça˜o. Bruxelas, 12 de Abril de 2000. 1. 26. Convida a autoridade orçamental a garantir, por um lado, adequada dotaça˜o para a execuça˜o do programa de acça˜o e, por outro, que as autarquias beneficiem de financiamento, reduzindo, ao mesmo tempo, as formalidades como o CR ja´ teve o ensejo de referir tantas vezes. 1. 27. Entende que é necessa´rio explicar mais pormenoriza- damente os pontos de convergência entre o programa de acça˜o proposto e os outros programas em curso, de modo a encontrar maiores sinergias e aspectos complementares, e evitar repetiça˜o ou duplicaça˜o de iniciativas. VADEMECUM 1. 28. Ao mesmo tempo que recorda as resoluço˜ es que adoptou sobre discriminaça˜o baseada na origem étnica e na idade e onde se propunha que se fizesse um levantamento das boas pra´ticas neste domı´nio, o CR toma a seu cargo a publicaça˜o de um vademecum sobre boas pra´ticas antidiscrimi- nato´ rias destinado às autarquias locais enquanto empregado- res, que incluira´ exemplos de iniciativas levadas a cabo em cada Estado-Membro sobre os seis motivos de discriminaça˜o mencionados no artigo 13. o do Tratado que institui a Comuni- dade Europeia. POLITI´CA DE PESSOAL DO COMITE´ DAS REGIO˜ ES 1. 29. Incumbe o Secreta´rio-Geral de proceder a uma ava- liaça˜o da polı´tica de pessoal e do perfil do pessoal do secretariado-geral e apresentar dentro de um ano as suas concluso˜ es à Mesa quanto à maneira como o Comité respeita o espı´rito e a letra da nova legislaça˜o (quando esta entrar em vigor) e sobre eventuais medidas a adoptar. O Presidente do Comité das Regio˜es Jos CHABERT


title: Ástand og umhverfisálag á Miðjarðarhafi og ströndum þess. Aðalagrip.

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
climate change
coastal pollution
degradation of the environment
economic activity
environmental policy
environmental protection
urbanisation


title: QUESTION ÉCRITE E-1166/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Livre blanc sur la sécurité alimentaire et autorité alimentaire européenne.

eurovoc_concepts:
extra-EU trade
food safety

formats: html pdf print

text: C 89 E/12 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/010) QUESTION (cid:201)CRITE E-1111/00 posØe par Pernille Frahm (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Campagne publicitaire en faveur des oranges espagnoles (11 avril 2000) (cid:192) la lumiŁre de l(cid:146)enquŒte publiØe par l(cid:146)organisation danoise «Grłn Information» rØvØlant que les oranges espagnoles ont une teneur ØlevØe en rØsidus de pesticides, qui est alarmante, la Commission peut-elle indiquer les raisons pour lesquelles elle a dØcidØ d(cid:146)octroyer des fonds communautaires pour la campagne de promotion de ces oranges et si, dans le cas oø les informations publiØes par «Grłn Information» sont exactes, elle envisage de retirer son soutien (cid:224) la campagne publicitaire? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (16 juin 2000) La Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que la campagne de promotion en faveur des agrumes d(cid:146)origine communautaire est rØgie par le rŁglement (CEE) no 1201/90 du Conseil du 7 mai 1990, relatif (cid:224) des mesures destinØes (cid:224) accro(cid:238)tre la consommation d(cid:146)agrumes (1), qui considŁre notamment que les fruits et lØgumes sont des produits sains dont il convient d(cid:146)encourager la consommation dans le cadre d(cid:146)une alimentation saine et ØquilibrØe. Son article 2 stipule que les actions de promotion ne doivent pas faire rØfØrence (cid:224) un (cid:201)tat membre. En consØquence, la campagne citØe est destinØe (cid:224) promouvoir la consomma- tion d(cid:146)agrumes rØcoltØs dans la CommunautØ. La Commission n(cid:146)a pas connaissance d(cid:146)enquŒtes rØvØlant que des oranges originaires d(cid:146)une de ses rØgions ont une teneur ØlevØe en pesticides. Elle prie donc l(cid:146)Honorable Parlementaire de lui transmettre toute information fiable sur ce sujet. En outre, elle souligne que les oranges commercialisØes dans la CommunautØ doivent respecter la rØglementation communautaire en matiŁre de rØsidus de pesticides. Les autoritØs danoises sont chargØes de vØrifier le respect de cette rØglementation sur le territoire danois. Le systŁme communautaire d(cid:146)alerte rapide pour l(cid:146)alimentation permet un Øchange rapide d(cid:146)information entre la Commission et les (cid:201)tats membres quand des taux ØlevØs de pesticides ou d(cid:146)autres contaminants sont dØtectØs dans les aliments. Au cours des six derniers mois, la Commission n(cid:146)a pas re(cid:231)u de notification danoise relative (cid:224) des pesticides dans des oranges espagnoles. (1) JO L 119 du 11. 5. 1990. (2001/C 89 E/011) QUESTION (cid:201)CRITE E-1166/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 avril 2000) Objet: Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire et autoritØ alimentaire europØenne En janvier 2000 paraissait le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire (COM(1999) 719). Son chapitre 4 traite de la crØation d(cid:146)une autoritØ alimentaire europØenne (AAE). Son chapitre 5 envisage les aspects rØglemen- taires de la sØcuritØ alimentaire. Les exigences de l(cid:146)Union europØenne en matiŁre de sØcuritØ alimentaire s(cid:146)appliquent Øgalement aux produits exportØs vers les pays tiers (paragraphe 109). La Commission examinera si une rØglementation est nØcessaire pour les certificats d(cid:146)exportation. La Commission prend-elle cette disposition comme point de dØpart dans la lØgislation cadre de l(cid:146)Union europØenne relative aux denrØes alimentaires? Dans la nØgative, pourquoi ne le fait-elle pas, Øtant donnØ son grand impact sur la production et l(cid:146)exportation de denrØes alimentaires? Dans l(cid:146)affirmative, dans quelle mesure l(cid:146)obligation de rØciprocitØ sera-t-elle Øgalement introduite et rendue contraignante (cid:224) l(cid:146)Øgard des pays tiers? 20. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 89 E/13 RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (15 juin 2000) En tant que principal importateur et exportateur de denrØes alimentaires au monde, la CommunautØ doit considØrer la sØcuritØ alimentaire comme une question qui dØpasse la politique intØrieure. La CommunautØ attend et exige des produits en provenance des pays tiers qu(cid:146)ils satisfassent (cid:224) ses exigences sanitaires. De mŒme, des garanties sanitaires appropriØes devraient Œtre fournies pour les exportations, comme le suggŁre le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire. Dans ce contexte, il importe aussi de tenir compte du fait que les conditions d(cid:146)importation sont fixØes par les importateurs et non par les exportateurs. Toutefois, les exportateurs peuvent fixer certaines conditions minimales qu(cid:146)ils s(cid:146)engagent (cid:224) respecter. La CommunautØ n(cid:146)a pas jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent Øtabli de conditions d(cid:146)exportation en matiŁre de sØcuritØ alimentaire autres que celles appliquØes dans le cadre du marchØ intØrieur. Les avantages Øventuels dØcoulant de l(cid:146)adoption de rŁgles spØcifiques applicables aux exportations de la CommunautØ en ce qui concerne la sØcuritØ alimentaire et d(cid:146)autres mesures sanitaires et phytosanitaires (SPS) seront examinØs dans le cadre de la lØgislation alimentaire communautaire. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, les producteurs de la CommunautØ sont tenus de respecter les exigences fixØes par la directive 93/43/CE du Conseil, du 14 juin 1993, relative (cid:224) l(cid:146)hygiŁne des denrØes alimentaires (1). En outre, l(cid:146)article 3 de la directive 89/397/CE du Conseil, du 14 juin 1989, relative au contr(cid:244)le officiel des denrØes alimentaires (2) exige que Les (cid:201)tats membres n(cid:146)excluent pas d(cid:146)un contr(cid:244)le appropriØ un produit du fait qu(cid:146)il est destinØ (cid:224) Œtre exportØ en dehors de la CommunautØ. En ce qui concerne l(cid:146)Øtablissement de conditions sanitaires applicables aux exportations de denrØes alimentaires, il conviendra de tenir compte des obligations externes de la CommunautØ, notamment des dispositions de l(cid:146)accord SPS de l(cid:146)OMC rØgissant l(cid:146)Øtablissement des conditions d(cid:146)importation et la notion de niveau appropriØ de contr(cid:244)le. La CommunautØ joue un r(cid:244)le actif au sein de l(cid:146)OMC afin de garantir le droit des (cid:201)tats membres (cid:224) Øtablir et (cid:224) maintenir des normes de santØ publique ØlevØes en matiŁre de sØcuritØ alimentaire. Le principe de la reconnaissance mutuelle en ce qui concerne les exigences sanitaires est traitØ dans le cadre d(cid:146)accords vØtØrinaires bilatØraux d(cid:146)Øquivalence dont trois ont ØtØ conclus (cid:224) ce jour avec la CommunautØ. (1) (2) JO L 175 du 19. 7. 1993. JO L 186 du 30. 6. 1989. (2001/C 89 E/012) QUESTION (cid:201)CRITE E-1187/00 posØe par Monica Frassoni (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Zone archØologique de Tuvixeddu (Cagliari, Italie) (12 avril 2000) Par un avis public du 25. 8. 1998, la commune de Cagliari a lancØ un appel d(cid:146)offres pour l(cid:146)ouverture des «travaux de rØalisation d(cid:146)itinØraires culturels interrØgionaux» dans la nØcropole de Tuvixeddu dans le cadre du programme communautaire du mŒme nom qui, (cid:224) son tour, s(cid:146)inscrit dans le programme opØrationnel «dØveloppement et valorisation du tourisme durable dans les rØgions de l(cid:146)objectif 1» mesure 3 (cid:129) exercice 1994/99, relatif (cid:224) la rØalisation du premier noyau (6,8 hectares) du parc archØologique de Tuvixeddu pour un montant global de 7 milliards de lires provenant des fonds communautaires et communaux (description par le vice-prØsident du tourisme, conseil du 30. 4. 1998). Cet appel d(cid:146)offres para(cid:238)t avoir ØtØ adjugØ depuis longtemps mais les travaux n(cid:146)ont toujours pas commencØ. Tuvixeddu est la zone archØologique funØraire la plus importante de l(cid:146)Øpoque punico-romaine et du haut Moyen Age (plus de 1 110 tombes) de la MØditerranØe, protØgØe par un lien archØologique et paysagiste au sens du dØcret lØgislatif no 490/1999 et ce n(cid:146)est qu(cid:146)aprŁs des annØes d(cid:146)insistance et des actions en justice de la part des associations culturelles et Øcologiques locales (principalement les Amis de la terre et le Groupe d(cid:146)intervention juridique), que les autoritØs italiennes ont commencØ (cid:224) prØvoir un parc archØologique. En fait, la zone est quasiment exclusivement une propriØtØ privØe et la sociØtØ immobiliŁre Iniziativa Coimpresa entend rØaliser, dans


title: Parere del Comitato delle regioni in merito al "Documento di lavoro dei Servizi della Commissione concernente le colture non alimentari nel contesto di Agenda 2000"

eurovoc_concepts:
EU initiative
agricultural policy
aid per hectare
bio-industry

text: C 226/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 8. 2000 Parere del Comitato delle regioni in merito al «Documento di lavoro dei Servizi della Commissione concernente le colture non alimentari nel contesto di Agenda 2000» (1) (2000/C 226/06) IL COMITATO DELLE REGIONI, visto il «Documento di lavoro dei Servizi della Commissione concernente le colture non alimentari nel contesto di Agenda 2000» (1) (SEC(1998) 2169); vista la decisione del proprio Ufficio di presidenza, in data 2 giugno 1999, conformemente al disposto dell’art. 265, quinto comma, del Trattato che istituisce la Comunità europea, di predisporre un parere in materia, e d’incaricare la Commissione 2 «Agricoltura, sviluppo rurale, pesca» della preparazione di detto documento; visto il progetto di parere (CdR 286/99 riv. 2) formulato dalla Commissione 2 il 26 novembre 1999 (Relatori Censi [membro del Consiglio regionale del Midi — Sindaco di Rodez, F, PPE] e Aubert [membro del Consiglio regionale della Provenza-Alpi-Costa Azzurra, F, PSE]), ha adottato all’unanimità il 12 aprile 2000, nel corso della 33a sessione plenaria, il seguente parere. 1. Introduzione Il documento di lavoro elaborato dalla Commissione 1. 1. (DG Agricoltura) su richiesta del Consiglio «Agricoltura» del 22-26 giugno 1998 si basa su un’ampia documentazione ed è molto interessante. Esso traccia infatti colture non alimentari e di quelle energetiche. il quadro attuale della situazione delle Il documento presenta innanzitutto un inventario delle superfi- ci destinate alla produzione non alimentare a livello dell’Unio- ne europea; illustra quindi la politica agricola a favore delle produzioni non alimentari in termini di organizzazione di mercato e di regimi di aiuti. Sebbene il documento fornisca un eccellente quadro 1. 2. della situazione, è tuttavia deprecabile la quasi totale assenza di proposte adeguate, peraltro ugualmente richieste dal Consiglio. La prima frase del documento di lavoro è effettivamente molto esplicita: La riforma della PAC proposta da Agenda 2000 non prevede una «politica non alimentare» in quanto tale. Per sottolineare il concetto, esso viene ripreso due volte nel testo: al punto 4 (L’Agenda 2000 e le colture non alimentari) si afferma che «l’Agenda 2000 non formula proposte specifiche relative ad una politica non alimentare in quanto tale» (1)ed al punto 6 (Conclusioni nella prospettiva di un dibattito) viene ribadito che «l’Agenda 2000 non presenta alcuna proposta specifica riguardante una politica non alimentare in quanto tale» (1). Sarebbe stato d’altronde molto sorprendente se si fosse verificata una divergenza fra il documento di lavoro predispo- sto dalla Commissione (DG VI — Agricoltura) e l’Agenda 2000, elaborata dalla stessa Direzione generale della Commis- sione. (1) N. d. T. Traduzione non ufficiale in quanto il documento della Commissione non è disponibile in italiano. 1. 3. Per quanto la Commissione presenti un bilancio assai dettagliato delle diverse colture non alimentari, si puo` constata- re che, in fin dei conti, l’argomento viene trattato in modo molto generale. Eppure è molto difficile fare un raffronto, ad esempio, tra una coltura di colza, e una coltura di pioppo a ciclo colturale breve e la coltura di una pianta medicinale o tintoria. Se da un lato ci appare necessaria una politica in materia di colture non alimentari, è altrettanto importante che il tema sia trattato con precisione, operando le necessarie distinzioni quando ci si occupa di colture molto diverse. 2. Osservazioni di carattere generale 2. 1. L’Agenda 2000 è ormai una realtà, in quanto è stata ratificata dal Consiglio di Berlino del 24 e 25 marzo 1999, e in effetti non è stata adottata alcuna politica non alimentare specifica. 2. 2. L’assenza di una politica specifica pone il settore non alimentare in competizione con quello alimentare: cio` va visto nell’ottica dell’obiettivo più volte ribadito da Agenda 2000 di garantire che i prezzi delle merci europee si attestino agli stessi livelli di quelli del mercato mondiale. Tale logica non è molto incoraggiante per il settore non alimentare, in quanto i prezzi praticati dalle industrie petrolife- re o chimiche sono spesso molto bassi, e inferiori a quelli praticati dall’industria agro-alimentare. La spiegazione di cio` è da ricercare nel fatto che sui mercati dei carburanti, dell’oleochimica o della chimica fine le materie prime agricole sono in concorrenza con prodotti di origine minerale, prodotti di sintesi o materie prime agricole prodotte a prezzo ridotto in paesi con costi di produzione che o sono bassissimi o beneficiano di una compensazione automatica in riferimento a un prezzo fisso garantito. 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 226/15 2. 3. Quest’assenza di politica specifica, ribadita tre volte nel testo, è comunque attenuata dall’affermazione: Tuttavia, molte proposte contengono disposizioni relative ai prodotti agricoli non alimentari (1). Esistono in effetti organizzazioni di mercato e regimi di aiuti specifici per i seguenti settori: — la canapa ed i lini tessili; — il cotone; — la produzione di amido; Non si puo` che deplorare la strategia ora adottata dopo moltissimi incoraggiamenti da parte della Commissione a favore del settore non alimentare, fra cui — programmi di ricerca agricola AIR (1990-1994) e FAIR (1994-1998) con il cofinanziamento di progetti di ricerca, sviluppo e dimostrazione relativi al settore non alimentare; — mandato conferito al CEN nel 1997 sulle specifiche del biodiesel; — progetto di direttiva del 1992 su una fiscalità speciale per i biocarburanti; — messa a riposo industriale con la riforma della PAC nel — lo zucchero destinato all’industria chimica. 1992; 2. 4. La situazione è molto più critica per le colture non alimentari prodotte nel quadro del Regolamento (CE) n. 1251/1999 (che istituisce un regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi) sulle superfici messe a riposo. — proposta di direttiva che ristruttura il quadro comunitario per l’imposizione sui prodotti energetici presentata dalla Commissione europea il 17 marzo 1997; — Libro bianco della Commissione sulle fonti energetiche rinnovabili (2); I produttori agricoli hanno colto questa opportunità che veniva loro offerta, ma non è possibile sviluppare una politica nel settore non alimentare basata su un principio di non produzione (maggese). — campagna per il decollo delle fonti energetiche rinnovabili del 14 aprile 1999 (3) che si prefigge l’obiettivo di 5 milioni di tonnellate di biocarburanti nel 2003 rispetto al milione scarso di oggi. La Commissione stessa riconosce che lo sviluppo sostenibile delle colture non alimentari non puo` basarsi su un tasso di ritiro delle terre che ogni anno cambia a seconda della situazione del mercato dei prodotti alimentari. Il tasso di ritiro proposto dalla Commissione era dello 0 % mentre il tasso fissato al Vertice di Berlino (24-25 marzo 1999) è del 10 % per il periodo 2000-2006. Nel quadro dell’esenzione dall’accisa per i biocarburan- 2. 5. ti è opportuno puntualizzare alcune cose. Il ritiro delle terre è stato instaurato per equilibrare il mercato dei cereali, ed ha avuto come conseguenza lo sviluppo di ricerche sugli usi non alimentari delle materie prime agricole. Uno dei settori identificati come più promettenti è stato quello delle energie rinnovabili e in particolare dei biocarburanti per motori. Di conseguenza sono stati attuati investimenti finanziari, in termini di ricerca come anche di unità di trasformazione a fini dimostrativi. Visto che a Kyoto l’UE si è impegnata a ridurre le emissioni di CO2, appare indispensabile seguire la strada delle colture non alimentari. (1) N. d. T. Traduzione non ufficiale in quanto il documento della Commissione non è disponibile in italiano. Il fatto è ancor più deplorevole se si considera che le varie attività di ricerca svolte hanno dimostrato che il progresso tecnico in campo agricolo o industriale consente alle materie prime del settore primario di diventare più competitive. Gli esperimenti che hanno riguardato una migliore gestione dei processi di coltivazione, nonché il miglioramento genetico delle sementi, l’ottimizzazione dei processi di trasformazione e delle caratteristiche dei prodotti finiti hanno consentito di realizzare aumenti di produttività sotto il profilo sia dei costi che del rispetto dell’ambiente. A titolo esemplificativo alcune ricerche hanno consentito di realizzare aumenti di produttività di 0,28 FF/l di estere riducendo l’impiego di input o di 0,10 FF/l di estere utilizzando nuove varietà ibride. Visto che la differenza di prezzo tra biocarburante e carburante fossile è di 2 FF/l circa e che le esternalità positive legate alla produzione di biocarburanti (occupazione, effetto serra, bilancia commerciale) sono state stimate a più di 1 FF/l, nel giro di 10 anni si puo` sperare di portare i prezzi dei biocarburanti allo stesso livello di quelli del carburante fossile. (2) Comunicazione della Commissione «Energia per il futuro: le fonti energetiche rinnovabili — Libro bianco per una strategia e un piano di azione della Comunità» — COM(97) 599 def. , adottato il 26 novembre 1997. (3) Documento di lavoro (SEC(1999) 504) «Energia per il futuro: le fonti energetiche rinnovabili (Strategia e piano d’azione comunita- ri) — Campagna per il decollo delle fonti energetiche rinnovabili». C 226/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 8. 2000 Il numero dei progetti di ricerca finanziati dalla Commissione ed i risultati ottenuti dimostrano che il sostegno dei pubblici poteri in questo settore è utile e necessario. 3. 3. Sarebbe inoltre necessario rilanciare la direttiva del ’92 sul regime fiscale dei biocarburanti, i cui lavori sono rimasti in sospeso, e giungere ad un’armonizzazione fiscale in materia a livello dell’Unione. Esiste quindi manifestamente un’incoerenza politica in questa assenza di proposte specifiche per il settore non alimentare. 2. 6. La Commissione europea ha riconosciuto la politica climatica — ovvero gli sforzi per ridurre in modo significativo l’emissione di gas serra e in particolare di CO2 — tra i propri compiti prioritari. Anche l’UE ha percio` aderito — come Comunità europea — alla Convenzione di Kyoto, prefiggendo- si l’ambizioso obiettivo di ridurre le proprie emissioni dell’8 %. Una delle principali vie per conseguire tale riduzione consiste nel potenziare l’uso della biomassa o del legname per la produzione di energia. Sono possibili essenzialmente due soluzioni. La prima è intensificare lo sfruttamento delle foreste a scopi energetici, offrendo cosı` al settore agricolo delle zone boscose dell’UE una fonte di reddito autonoma. La seconda è piantare e coltivare essenze «energetiche», ad esempio specie a crescita rapida e a turno breve, sulle superfici non adibite alla produzione alimentare: un modo già collaudato per produrre energia utilizzando colture non alimentari. Queste soluzioni dovrebbero comunque essere convalidate nell’ambito di una strategia per l’utilizzo delle colture non alimentari. 3. Raccomandazioni del CdR Poiché il dossier Agenda 2000 è ora concluso, è opportuno interrogarsi sulle piste da esplorare per consolidare una filiera non alimentare a livello di Unione europea. 3. 1. Per quanto l’Agenda 2000 non preveda nulla in proposito, un vero e proprio regime per le colture non alimentari è indispensabile allo sviluppo del settore. Tale regime deve poter tenere conto dell’eterogeneità delle colture non alimentari e proporre soluzioni adeguate per promuovere lo sviluppo sostenibile sotto il profilo sociale, economico ed ecologico nelle regioni interessate. 3. 2. Di fronte al disordine delle precedenti iniziative comu- nitarie, è necessario creare quanto prima, a livello di Commis- sione, una task-force «non alimentare» al fine di conseguire una visione chiara della questione e di condurre una politica coerente. Tutte le Direzioni generali interessate a questo settore dovreb- bero essere rappresentate in tale task-force: DG III (Industria), VI (Agricoltura), VII (Trasporti), XI (Ambiente), XII (Ricerca), XVI (Politica regionale), XVII (Energia), XIX (Bilanci) e XXI (Sistema fiscale). Nel frattempo bisognerebbe consentire ai singoli Stati membri di prevedere per i biocarburanti delle esenzioni fiscali parziali o totali non limitate in termini di volume o di tempo, come proposto dalla Direttiva del 17 marzo 1997. Il settore non alimentare necessita infatti di uno sviluppo più deciso di quello autorizzato nel quadro dei progetti pilota o dimostrativi. Sempre sotto il profilo fiscale, 3. 4. l’Unione cerca di introdurre delle ecotasse. E` necessario prevedere fin da ora future tasse in un esonero dei prodotti agricoli da tali considerazione dei vantaggi ambientali che presentano (carat- tere rinnovabile, impatto positivo sull’effetto serra, biodegrada- bilità, non ecotossicità). 3. 5. Inoltre, come la Commissione indica nel suo documen- to (punto 5, Sviluppo rurale e ambiente (1)), è necessario che le misure agro-ambientali interessino anche le colture non alimentari. Nel proprio testo la Commissione dichiara che l’assenza di una politica europea specifica in materia non alimentare non pregiudica il mantenimento di alcune misure a favore dello sviluppo di tali colture. In proposito il Comitato giudica tuttavia opportuno formulare qualche osservazione: — le colture oleaginose per le quali si registra una sottoprodu- zione non saranno favorite da questo sistema di aiuti diretti uniformi. Se a parità di premi i prezzi del mercato alimentare restano superiori a quelli del mercato non alimentare, si rischia un deficit di colture oleaginose destinate alla produzione di biocarburanti; — la Commissione sottolinea che le colture non alimentari si sono sviluppate maggiormente nell’Europa nordoccidenta- le, nelle zone destinate alle grandi colture, rispetto alle regioni mediterranee e a quelle meno favorite. A tale proposito, l’aiuto pari a 63 euro alla tonnellata moltiplicato per la resa regionale media dei cereali non è sufficiente a favorire lo sviluppo di nuove colture non alimentari; — le produzioni scaglionate su diversi anni non costituiscono una prerogativa delle colture destinate alla produzione di biomassa. Anche nel caso di talune piante industriali il intervenire dopo 3,5-7 anni dalla messa a raccolto puo` coltura, per cui occorrerà formulare delle proposte al riguardo. In generale, una nuova coltura non puo` essere imme- 3. 6. diatamente redditizia se non è stata prima sperimentata per diversi anni. (1) N. d. T. Traduzione non ufficiale in quanto il documento della Commissione non è disponibile in italiano. 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 226/17 E` dunque necessario continuare a finanziare e ad incoraggiare la ricerca; sarà inoltre opportuno riflettere su un sistema di aiuti allo sviluppo delle colture non alimentari per le quali l’industria ha dimostrato un reale interesse. In questo caso occorrerà come minimo un sostegno iniziale per un periodo compreso fra i 5 ed i 7 anni. importo Si potrebbero inoltre concepire degli aiuti verrebbe modulato in funzione della differenza di prezzo rispetto al prodotto da sostituire. il cui Non va dimenticato che le colture non alimentari 3. 7. generano dei sottoprodotti spesso ricchi di proteine e destinati all’alimentazione animale. Rammentiamo che l’Unione euro- pea importa i 2/3 del suo fabbisogno di materie ricche di proteine. E` altresı` evidente che, a seguito del «disaccoppiamento» degli aiuti, gli accordi di Blair House risultano superati, in particolare per quanto riguarda la clausola relativa al milione di tonnellate equivalenti di panelli di soia. 3. 8. L’introduzione di nuove colture o la reintroduzione di talune specie puo` determinare la comparsa di attività di trasformazione e la creazione di posti di lavoro a livello locale qualora il progetto di sviluppo necessiti di «know-how» e di specificità. Di fronte ai problemi dell’abbandono delle nostre campagne, ai crescenti problemi ambientali e alle difficoltà che incontrano le materie prime agricole europee a trovare sbocchi sui mercati, è necessario non trascurare le produzioni non alimentari che possono contribuire a risolvere determinati problemi proponendo invece un quadro adeguato alla loro specificità. 3. 9. Gli obiettivi definiti nel Libro bianco della Commis- sione europea sulle fonti energetiche rinnovabili sono encomia- bili, tuttavia sarà possibile conseguirli solo se verranno adottate delle disposizioni finanziarie che attualmente non sono previ- ste. Il potere politico, e in modo particolare il Parlamento, deve dotarsi dei mezzi finanziari che gli consentano di realizzare gli obiettivi che si è prefisso. Bruxelles, 12 aprile 2000. Il Presidente del Comitato delle regioni Jos CHABERT


title: Eurostat yearbook 2000 : A statistical eye on Europe: Data 1988-98.

eurovoc_concepts:
EU Member State
comparative study
statistics
third country
yearbook


eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU programme
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 04. 2000 KOM(2000) 207 endelig 2000/0078 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Det Europæiske Råd bekræftede på sit møde i Helsingfors i december 1999 den udvidelsesproces, der blev lanceret på mødet i Luxembourg i december 1997. Betydningen af den styrkede førtiltrædelsesstrategi, der blev fastlagt i 1997, blev understreget på ny, hvilket indebærer, at de 13 ansøgerlande kan deltage i Fællesskabets programmer som et vigtigt led i denne strategi. Hvad angår de ti ansøgerlande i Central- og Østeuropa, så er deres deltagelse i Fællesskabets programmer fastlagt i de respektive Europaaftaler. I henhold til Europaaftalerne defineres vilkårene og betingelserne for disse landes deltagelse af de respektive associeringsråd. tilfældet med programmer på områderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og I ungdomsanliggender har alle central- og østeuropæiske lande deltaget i 1999 i første fase af programmerne Leonardo da Vinci og Socrates og i Ungdom for Europa-programmet. For nogle af dem startede deltagelsen i disse programmer allerede i 1997, andre fulgte med i programmerne i 1998, og andre i 1999. Deres deltagelse i disse programmer har været et vigtigt element i disse landes førtiltrædelsesproces. Associeringsrådenes afgørelser, der fastlægger bestemmelserne for denne deltagelse, udløb den 31. december 1999, ligesom også afgørelserne om selve oprettelsen af programmerne. Anden fase af Leonardo da Vinci, anden fase af Socrates og et nyt program for Unge afløser de tidligere programmer. Ifølge afgørelserne om anden fase af Leonardo da Vinci og af Socrates skal programmerne være åbne for deltagelse af de central- og østeuropæiske lande. En tilsvarende bestemmelse indgår i udkastet til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for Unge, som er ved at blive vedtaget. Alle central- og østeuropæiske lande har bekræftet, at de er villige til at deltage i de nye programmer fra 2000 og at betale deres finansielle bidrag dels fra deres statsbudget, dels over deres årlige Phare-bevilling. Som det blev fastlagt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. -13. december 1997, er disse landes egne finansielle bidrag fortsat stigende. På grund af disse programmers tværnationale art er det i alle parters interesse, at alle aktiviteter, der er iværksat inden for den første generation af programmer, kan fortsætte inden for de efterfølgende programmer uden afbrydelse. For at alle de central- og østeuropæiske lande kan deltage i disse nye programmer lige fra begyndelsen, har Kommissionen fremsat et forslag til vedtagelse af to afgørelser i hvert af associeringsrådene, en for de to programmer, der allerede er i kraft, Leonardo da Vinci II og Socrates, og en for programmet for Unge. Således kan de foreslåede afgørelser vedrørende Leonardo da Vinci II og Socrates II vedtages først, og de foreslåede afgørelser vedrørende Unge kan vedtages, så snart afgørelsen om oprettelse af programmet træder i kraft. De hovedproblemer, der tages op i de foreslåede udkast til afgørelser, der skal træffes af associeringsrådene, er følgende: • for projekter og initiativer, som foreslås af deltagerne fra de central- og østeuropæiske lande, gælder samme betingelser, regler og procedurer for disse programmer som for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger og medlemsstaterne, hvad angår: projekter, de nationale instansers ansvar med hensyn til gennemførelsen af programmerne samt aktiviteter i forbindelse med overvågningen af deres deltagelse i programmerne; 2 • de central- og østeuropæiske lande skal hvert år betale et bidrag til programmerne, som det er fastsat i associeringsrådenes afgørelser. Dette bidrag refunderes ikke til de central- og østeuropæiske lande, hvis resultaterne ved udgangen af året ikke står mål med det indbetalte bidrag; • som det fremgår af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg vil de central- og østeuropæiske lande kunne deltage som observatører i programudvalgene med hensyn til de punkter, som vedrører dem; • afgørelserne vil gælde for programmernes varighed og træder i kraft på dagen for deres vedtagelse. Hvis associeringsrådenes afgørelser træffes i god tid, vil ansøgerlandene kunne fortsætte med at blive inddraget i Fællesskabets netværk og andre aktiviteter på områderne for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender uden afbrydelser. Rådet opfordres derfor til at vedtage vedlagte forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse. 3 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149 og 150 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) I kraft af Rådets og Kommissionens afgørelse af 4. december 1995 er der indgået en tillægsprotokol til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side. I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Bulgarien deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl. a. på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse, og i henhold til artikel 2 træffer associeringsrådet beslutning om de vilkår og betingelser, der skal gælde for Bulgariens deltagelse i disse aktiviteter. Som fastsat i associeringsrådets afgørelse 2/99 af 15. marts 1999 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side1 har Bulgarien siden 1. april 1999 deltaget i første fase i programmerne Leonardo da Vinci og Socrates. Ifølge Rådets afgørelse (1999/382/EF) af 26. april 1999 om anden fase af Fællesskabets handlingsprogram om erhvervsuddannelse “Leonardo da Vinci”2, særlig artikel 10, og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (253/2000/EF) af 24. januar 2000 om anden fase af Fællesskabets handlingsprogram om almen uddannelse “Socrates”3, særlig artikel 12, skal disse programmer være åbne for deltagelse for de associerede centraleuropæiske lande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i deres tillægsprotokoller og i afgørelserne fra de respektive associeringsråd - 1 2 3 EFT L 99 af 14. 4. 1999, s. 28. EFT L 146 af 11. 6. 1999, s. 33. EFT L 28 af 3. 2. 2000, s. 1. 4 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Den holdning, der bør indtages af Fællesskabet i det associeringsråd, der er oprettet i kraft af Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side vedrørende Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse og almen uddannelse, er vedlagte udkast til afgørelse fra associeringsrådet. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 5 Udkast til AFGØRELSE Nr. /2000 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side af. om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Republikken Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse ASSOCIERINGSRÅDET HAR - under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bulgarien på den anden side vedrørende Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 21, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Bulgarien deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl. a. på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse. Ifølge artikel 2 i vilkårene og betingelserne for Bulgariens deltagelse i disse aktiviteter. tillægsprotokollen skal associeringsrådet træffe afgørelse om Som fastsat i associeringsrådets afgørelse 2/99 af 15. marts 1999 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side2 har Bulgarien siden 1. april 1999 deltaget i første fase i programmerne Leonardo da Vinci og Socrates og har udtrykt ønske om at deltage i anden fase i programmerne - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Bulgarien deltager i anden fase i Det Europæiske Fællesskabs programmer Leonardo da Vinci og Socrates (herefter benævnt Leonardo da Vinci II og Socrates II) i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastlagt i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 1 2 EFT L 317 af 30. 12. 1995, s. 25. EFT L 99 af 14. 4. 1999, s. 28 6 Denne afgørelse gælder i hele den periode, hvor programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II gennemføres, fra og med den 1. januar 2000. Artikel 2 Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for associeringsrådets vedtagelse heraf. Udfærdiget i Bruxelles, den På associeringsrådets vegne Formand 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. BILAG I Vilkår og betingelser for Republikken Bulgariens deltagelse i programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II Bulgarien vil deltage i aktiviteterne i programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II (herefter benævnt “programmerne”) i overensstemmelse med de mål, kriterier, procedurer og frister, som er fastsat i Rådets afgørelse (1999/382/EF) af 26. april 1999 og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (253/2000/EF) af 24. januar 2000 om disse EF-handlingsprogrammer, medmindre andet fremgår af nærværende afgørelse. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5 i afgørelserne om Leonardo da Vinci II og Socrates II og med bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar over for de nationale Leonardo da Vinci- og Socrates- kontorer, som Kommissionen har vedtaget, skal Bulgarien indføre passende strukturer til en samordnet forvaltning af gennemførelsen af programmets aktioner på nationalt plan og træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre passende midler til disse kontorer, som vil få programstøtte til deres aktiviteter. Bulgarien træffer alle andre foranstaltninger, der er nødvendige, for at programmerne kan fungere effektivt på nationalt plan. For at deltage i programmerne betaler Bulgarien hvert år et bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget efter de betingelser, der er anført i bilag II. Associeringsudvalget kan i givet fald for at tage hensyn til programudviklingen eller udviklingen i Bulgariens absorptionskapacitet tilpasse dette bidrag for at undgå ubalance på budgettet under gennemførelsen af programmerne. Vilkårene og betingelserne for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger fra støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Bulgarien er de samme som dem, der finder anvendelse for berettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Fællesskabet. Når der skal udpeges uafhængige eksperter, kan Kommissionen bede bulgarske eksperter om at bistå ved projektevalueringen afhængigt relevante bestemmelser i afgørelserne om iværksættelse af programmerne. af de For at sikre, at programmerne har en fællesskabsdimension, og at de er berettigede til at modtage finansiel støtte fra Fællesskabet, skal projekter og aktiviteter omfatte mindst en partner fra en af Fællesskabets medlemsstater. For de mobilitetsaktiviteter, der henvises til i bilag I, afsnit III. 1, i afgørelsen om Leonardo da Vinci II, for de decentraliserede aktioner i afgørelsen om Socrates samt for den finansielle støtte til aktiviteterne i de nationale kontorer, der er oprettet i overensstemmelse med ovenstående punkt 2, vil midlerne blive tildelt Bulgarien på baggrund af den årlige programbudgetoversigt, som er vedtaget på fællesskabsplan, og af Bulgariens bidrag til programmet. Den finansielle støtte til aktiviteterne i de nationale kontorer må ikke overstige 50% af budgettet for de nationale kontorers arbejdsprogram. 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. Fællesskabets medlemsstater og Bulgarien vil inden for rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står i deres magt, for at fremme fri bevægelighed og ophold erhvervslærere, universitetsadministratorer, unge og andre støtteberettigede personer, som rejser mellem Bulgarien og Fællesskabets medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse. erhvervsstuderende, studerende, lærere, for Aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse, skal i Bulgarien være fritaget for indirekte skatter, told, forbud og restriktioner vedrørende import og eksport af varer og tjenesteydelser, der er beregnet til at blive anvendt under sådanne aktiviteter. Uden at dette berører Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers og Revisionsretten for De Europæiske Fællesskabers ansvar for tilsyn og evaluering af programmerne i henhold til afgørelserne om Leonardo da Vinci II og Socrates II (henholdsvis artikel 13 og 14), føres der løbende tilsyn med Bulgariens deltagelse i programmerne på partnerskabsbasis mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Bulgarien. Bulgarien forelægger Kommissionen relevante rapporter og medvirker ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng. af bulgarske I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordninger indeholder kontrakter, der indgås med eller instanser, bestemmelser om kontrol- og revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller formål at under disses ansvar. Der kan foretages finansiel revision med det kontrollere sådanne instansers indtægter og udgifter forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante bulgarske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, og ved revisionsforanstaltninger. gennemførelsen kontrol- sådanne af i Bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar i forhold til de nationale Leonardo da Vinci- og Socrates-kontorer, som Kommissionen har vedtaget, vil finde anvendelse på forbindelserne mellem Bulgarien, Kommissionen og de bulgarske nationale kontorer. I tilfælde af uregelmæssigheder, forsømmelighed eller svig, som kan tillægges de bulgarske nationale kontorer, er det de bulgarske myndigheder, der er ansvarlige for de midler, der ikke er dækning for. II og artikel 8 i afgørelsen om Socrates Uden at dette berører de procedurer, der er omhandlet i artikel 7 i afgørelsen om Leonardo da Vinci II, deltager repræsentanterne for Bulgarien som observatører i programudvalgene for de punkter, der vedrører dem. Disse udvalg træder sammen, uden at repræsentanterne for Bulgarien er til stede, for de øvrige punkters vedkommende, samt når der holdes afstemning. for kontakter med Det sprog, der anvendes i Kommissionen, for så vidt angår ansøgningsprocedure, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative ordninger i forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog. forbindelse med alle former Fællesskabet og Bulgarien kan opsige gennemførelsen af aktiviteter i henhold til denne afgørelse på et hvilket som helst tidspunkt med 12 måneders skriftligt varsel. 9 Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i denne afgørelse. 10 BILAG II Finansielt bidrag fra Republikken Bulgarien til Leonardo da Vinci II og Socrates II 1. Leonardo da Vinci Det finansielle bidrag, som Bulgarien skal indbetale til Den Europæiske Unions budget for at deltage i Leonardo da Vinci II-programmet, er følgende (i EUR): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 3 024 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 2. Socrates Det finansielle bidrag, som Bulgarien skal indbetale til Den Europæiske Unions budget for at deltage i Socrates II-programmet i 2000, er 4 077 000 EUR. Det bidrag, som Bulgarien skal indbetale for de følgende programår, vil blive fastsat af associeringsrådet i løbet af år 2000. 3. nationale PHARE-program. Under Bulgarien betaler ovennævnte bidrag dels over det bulgarske statsbudget, dels over Bulgariens særlig programmeringsprocedure for PHARE vil de ansøgte PHARE-midler blive overført til Bulgarien ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det bulgarske statsbudget, vil disse midler udgøre Bulgariens nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. iagttagelse en af 4. Der ansøges om PHARE-midler efter følgende skema: – – 3 745 110 EUR til bidraget til Socrates II-programmet i 2000 for bidraget til Leonardo da Vinci II-programmet følgende årlige bidrag (i EUR): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 2 880 000 2 807 000 2 800 000 Beløbet vil blive angivet senere Beløbet vil blive angivet senere Beløbet vil blive angivet senere Beløbet vil blive angivet senere Den resterende del af Bulgariens bidrag vil blive dækket af det bulgarske statsbudget. 5. Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget finder anvendelse, bl. a. hvad angår forvaltningen af Bulgariens bidrag. De rejse- og opholdsudgifter, som Bulgariens repræsentanter og eksperter har i forbindelse med deltagelse i arbejdet i de udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 11, i andre møder, der vedrører gennemførelse af programmerne, vil blive eller refunderet af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for ikke-statslige eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union. 11 6. Efter denne afgørelses ikrafttræden og ved begyndelsen af hvert af de følgende år sender Kommissionen Bulgarien en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til udgifterne til hvert af de respektive programmer i henhold til denne afgørelse. Dette bidrag vil blive udtrykt i euro og skal indbetales til en af Kommissionens EUR- bankkonti. Bulgarien betaler sit bidrag i overensstemmelse med indkaldelsen af midler: - senest 1. maj for den del, der finansieres over dets statsbudget, forudsat at Kommissionen har sendt indkaldelsen af midler før 1. april, eller senest en måned efter, at indkaldelsen af midler er sendt, hvis senere - senest 1. maj for den del, der finansieres over PHARE, forudsat at de tilsvarende beløb er blevet sendt til Bulgarien senest på dette tidspunkt, eller senest inden for en frist på 30 dage efter at disse midler er blevet sendt til Bulgarien. Enhver forsinkelse med betalingen af bidraget vil medføre, at Bulgarien skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdatoen. Rentesatsen svarer til den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro i den måned, hvor forfaldsdatoen ligger, forhøjet med 1,5 procentpoint. 12 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Bulgariens deltagelse i Leonardo da Vinci og Socrates 2. BUDGETPOST B7-030 - Økonomisk bistand til de associerede lande i Central- og Østeuropa 6091 Indtægter fællesskabsprogrammer fra associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse i 3. RETSGRUNDLAG Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149 og 150 sammenholdt med artikel 300, stk. 2. Tillægsprotokollen til Europaaftalen med Bulgarien vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer. Rådets afgørelse (1999/382/EF) af 26. april 1999 om iværksættelse af anden fase af Leonardo da Vinci-programmet, særlig artikel 10. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (253/2000/EF) af 24. iværksættelse af anden fase af Socrates-programmet, særlig artikel 12. januar 2000 om 4. 4. 1 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: Foranstaltningens generelle mål Tillægsprotokollen til Europaaftalen med Bulgarien indeholder bestemmelser om Bulgariens deltagelse i Fællesskabets programmer på en lang række områder, heriblandt almen uddannelse af erhvervsuddannelse. Bulgariens deltagelse vil ikke alene bidrage til virkeliggørelsen af Europaaftalens bestemmelser om økonomisk og kulturelt samarbejde, men også gøre det muligt for landet at gøre sig fortrolig med de procedurer og metoder, der anvendes i Fællesskabets programmer. Bulgarien har deltaget i første fase af programmerne Leonardo da Vinci og Socrates siden 1. april 1999. På linje med Kommissionens meddelelse “Agenda 2000” af 16. 7. 1997 og konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Luxembourg vil en del af den styrkede Bulgariens deltagelse førtiltrædelsesstrategi, som skal hjælpe landet til at forberede sig på den fremtidige tiltrædelse af Unionen. i disse programmer være Beslutningsprocessen med henblik på en åbning af programmerne indebærer, at der træffes en afgørelse i associeringsrådet, hvori Unionen og Bulgarien har sæde. 13 Associeringsrådets afgørelse af 15. marts 1999 med bestemmelser om Bulgariens deltagelse i første fase af disse programmer, udløb den 31. december 1999. Dette nye udkast til associeringsrådets afgørelse skal give Bulgarien mulighed for fortsat at kunne deltage og skal sikre, at der er kontinuitet mellem første og anden fase af disse programmer. Ligesom den første afgørelse indeholder den betingelser, især vedrørende Bulgariens finansielle bidrag, og praktiske regler for deltagelse i disse programmer. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Indtil udløbet af de pågældende EF-programmer, dvs. den 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Indtægtstype: Eftersom det er fastsat i artikel 3 i tillægsprotokollen til Europaaftalen, at Bulgarien selv skal afholde alle udgifter til dets deltagelse, vil landet blive opfordret til at betale et bidrag til deltagelse i programmerne. Da det imidlertid fastsættes i samme artikel, at Fællesskabet kan beslutte at betale et supplement til Bulgariens eget bidrag, bidrager Bulgarien kun med en del af beløbet fra det nationale budget. Den resterende del af landets bidrag vil blive taget fra landets nationale PHARE-program. De pågældende PHARE-midler vil blive konteret post B7-030 og overført til Bulgarien ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det bulgarske statsbudget, vil disse midler udgøre Bulgariens nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. Når først hele beløbet er betalt af Bulgarien, vil det blive overført til post 6091 på EU's budgetindtægter. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART – – – – 100% tilskud tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere der er ingen bestemmelser om, at hele fællesskabsbidraget eller en del deraf refunderes for så vidt angår indtægterne, er der under konto 6091 truffet foranstaltninger landets med henblik på, at Bulgariens bidrag skal dække udgifterne til deltagelse. Indtægten vil blive allokeret udgiftsposterne i forbindelse med de pågældende to programmer og om nødvendigt allokeret de relevante poster for driftsudgifter. De samlede forventede indtægter er anført under punkt 7. 4. 14 7. 7. 1 FINANSIELLE VIRKNINGER Metode for omkostningsberegning (forhold mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger) tillægsprotokollen til Europaaftalen med Bulgarien er de Med udgangspunkt finansielle og budgetmæssige bestemmelser for de to berørte programmer følgende: ved Bulgariens bidrag er to elementer taget i betragtning: i de påregnede driftsomkostninger, - fra programbudgetterne (det forventede årlige fordeling af budgetrammen for Leonardo da Vinci og det foreløbige budgetforslag for Socrates for 2000), landets anslåede første fase af absorptionskapacitet samt programmerne Leonardo da Vinci og Socrates tidligere erfaringer med deltagelse i som er beregnet blevet ud - de påregnede administrative omkostninger til møder og tjenesterejser. Disse til 24 000 EUR for forventede administrative omkostninger beløber sig årligt Leonardo da Vinci og til 50 000 EUR for Socrates. Bulgarien vil anvende en del af sit nationale årlige PHARE-program som et supplement til statsbudgettet for at finansiere bidraget til driftsudgifterne. 7. 2 Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer (i EUR) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 I alt Leonardo da Vinci 3 024 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 24 273 000 Socrates 4 077 000 4 077 000 I ALT 7 101 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 28 350 000 7. 3 Operationelle udgifter til undersøgelser, eksperter osv. , der er indeholdt i budgettets del B p. m. : op til et maksimumsbeløb, der står i forhold til bevillingerne af den art i EUR 15-tildelingerne til Leonardo da Vinci og Socrates, men inden for et loft, der svarer til den del af bidraget, som kommer fra landets nationale budget. 7. 4 Forfaldsplan over forpligtelses- og betalingsbevillinger Beløb, der skal opføres på konto B7-030 2000 2001 2002 I ALT 6 625 110 2 807 000 2 800 000 12 232 110 6 625 110 2 807 000 2 800 000 12 232 110 Forpligtelses- bevillinger Betalings- bevillinger De forventede årlige indtægter er som følger: 15 Budgetpost 6091 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 I ALT Driftsmæssig del 7 027 000 3 084 000 3 294 000 3 441 000 3 587 000 3 776 000 3 923 000 28 132 000 Administrativ del 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 I ALT 7 101 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 28 350 000 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Alle Kommissionens kontrakter, aftaler og andre retlige forpligtelser rummer bestemmelser om kontrolbesøg på stedet af Kommissionen og Revisionsretten. Bl. a. er de instanser, der modtager støtte under foranstaltningerne, forpligtet til at indsende beretninger og finansieringsoversigter. Disse analyseres ud fra deres indhold og udgifternes berettigelse, set på baggrund af formålet med Fællesskabets finansiering. Forholdsreglerne mod svig med midlerne under de grundlæggende budgetposter finder også anvendelse på denne post, dog tilpasset landene i Central- og Østeuropa. 9. 9. 1 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe Formålet med at åbne programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II for Bulgarien er at give landet de samme fordele, som Fællesskabets medlemsstater allerede har. Det centrale mål for Fællesskabets indsats på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet er at sætte alle europæiske borgere i stand til at udfolde alle deres muligheder og tage initiativer og udfolde kreativitet, så de kan deltage fuldt og helt i samfundslivet og i opbygningen af Europa. Dette mål er baseret på den gradvise etablering af et åbent europæisk område for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. På undervisningsområdet er hovedmålet med Socrates II-programmet at bidrage til tilskynde til samarbejde udviklingen af en kvalitetspræget undervisning ved at mellem medlemsstaterne. Programmets specifikke mål er: – – – – at udvikle den europæiske dimension i studierne på alle niveauer for på basis af medlemsstaternes kulturarv at styrke idéen om, at vi er borgere i Europa; at øge og forbedre kendskabet til sprogene i Den Europæiske Union, navnlig dem, som er mindst udbredt, og som der sjældent undervises i, for at øge forståelsen og solidariteten blandt befolkningerne i Den Europæiske Union samt fremme undervisningens tværkulturelle dimension; at fremme et bredt og intensivt samarbejde i medlemsstaterne mellem institutioner på alle uddannelsestrin ved at udnytte deres intellektuelle og pædagogiske potentiale; at fremme lærernes mobilitet med henblik på at europæisk dimension og bidrage til at forbedre lærernes kvalifikationer; tilføre uddannelserne en 16 – – – – – at fremme de studerendes mobilitet ved at give dem mulighed for at gennemføre en del af deres studier i en anden medlemsstat for at bidrage til at fremme den europæiske dimension i uddannelsen; at tilskynde til kontakt mellem elever i Den Europæiske Union og samtidig fremme den europæiske dimension i undervisningen; at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser, studieperioder og andre kvalifikationer med henblik på at lette udviklingen af et åbent europæisk uddannelsessamarbejdsområde; at fremme åben undervisning og fjernundervisning som led i aktiviteterne under dette program; at fremme udveksling af information og erfaringer, for at forskellene mellem og de særlige kendetegn ved medlemsstaternes uddannelsessystemer kan blive en kilde til gensidig berigelse og stimulering. På området for erhvervsuddannelse er hovedformålet med Leonardo da Vinci- programmet at gennemføre en erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstaternes indsats. Programmets hovedmål er: – – at støtte forbedringen af erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i forbedre kvaliteten af den erhvervsforberedende medlemsstaterne ved at uddannelse og de unges overgang til arbejdslivet, at forbedre kvaliteten af medlemsstaternes efteruddannelsesordninger, at støtte erhvervsorientering og -vejledning, at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for erhvervsuddannelse, at højne kvaliteten af erhvervsuddannelsestiltag for personer, der er dårligt stillet på arbejdsmarkedet, f. eks. som følge af socio- økonomiske, geografiske eller etniske faktorer eller som følge af fysiske eller psykiske handicap eller mangel på kvalifikationer eller utilstrækkelige kvalifikationer, så disse personer risikerer social udstødning; af til forbedring erhvervsuddannelsesforanstaltninger, støtte herunder samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv, vedrørende virksomheder og arbejdstagere: nyskabende tiltag inden for erhvervsuddannelse, med henblik på at tage højde for den teknologiske udvikling og dennes indvirkning på arbejdet og de nødvendige kvalifikationer og færdigheder, investering i efteruddannelse for arbejdstagere, overførsel af teknologiske nyskabelser i tilknytning til et samarbejde mellem virksomheder for efteruddannelse, fremme af lige muligheder for mænd og kvinder; universiteter området og på – støtte til udvikling af sproglige færdigheder, viden og spredning af nyskabende metoder på området for erhvervsuddannelse. 9. 2 Begrundelse – Behov for finansiel støtte fra Fællesskabet På baggrund af de store udgifter til deltagelsen i programmerne og Bulgariens vanskelige budgetsituation er det væsentligt med bistand fra PHARE. – Valg af støtteform 17 Med et bidrag fra det nationale budget, suppleret med et bidrag fra PHARE, vil Bulgariens inddragelse i de omtalte programmer give landets borgere mulighed for at samarbejde med deres ligestillede i de nuværende EU-medlemsstater. Integreringen af bulgarske statsborgere i Fællesskabets netværk vil udgøre et konkret bidrag til forberedelsen af Bulgarien på det fremtidige medlemskab. – Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete resultater af foranstaltningen Eftersom projekterne vil blive udvalgt ud fra kvalitetskriterier, vil det kun være muligt at måle den reelle virkning på grundlag af bulgarske virksomheders og institutioners evne til at reagere på de opfordringer til indgivelse af forslag, der vil komme fra Kommissionen under de to programmer. 9. 3 Tilsyn og evaluering Tilsyns- og evalueringsprocedurerne, der er indbygget i programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II (især med hensyn til evaluering, der er omhandlet i afgørelserne om iværksættelse af programmerne), vil også omfatte de operationer, der finansieres til fordel for bulgarske støttemodtagere. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A, AFSNIT III) Den faktiske mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil afhænge af Kommissionens årlige beslutning om tildeling af ressourcer, idet der tages hensyn til det antal ansatte og de yderligere beløb, der bevilges af budgetmyndigheden. 18 10. 1 Virkninger for antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal forvalte foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger Tjenestemænd og midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer I alt 1 1 2 Heraf Varighed Yderligere ressourcer 2000-2006 ved anvendelse af eksisterende ressourcer i de pågældende afdelinger 1 1 2 10. 2 Den samlede finansielle virkning af de menneskelige ressourcer Beløb Beregningsmetode (samlede udgifter til foranstaltningen for perioden 2000-2006) EUR Tjenestemænd (*) 1 512 000 2 mand x 7 år x 108 000 Midlertidigt personale Andre ressourcer I alt 1 512 000 (*) Ved at udnytte de bestående ressourcer, der kræves til at forvalte foranstaltningen (Beregnet på basis af A1, A2, A4, A5 og A7). 19 10. 3 Forøgelse af andre udgifter til administration som følge af foranstaltningen EUR Budgetpost Beløb Beregningsmetode (årlige udgifter til foranstaltningen) A 7010 – tjenesterejser 13 000 1100 EUR x 12 tjenesterejser årligt A 7031 – udvalg 26 000 Rejse- og opholdsudgifter for 27 deltagere i todages møder* A 7030 - andre møder 28 000 Rejse- og opholdsudgifter for 29 deltagere i todages møder** 7000 Rejse- og opholdsudgifter for bulgarske eksperter, der deltager i 4 møder af gennemsnitlig 7 dages varighed I alt 74 000 * 2 repræsentanter i 12 møder i udvalg og underudvalg (8 for Sokrates og 4 for Leonardo da Vinci) og 1 repræsentant i 3 møder i underudvalg (Sokrates) 2 repræsentanter i 5 møder (Leonardo da Vinci) og 1 repræsentant i 19 møder (Sokrates) Ovennævnte udgifter vil blive dækket ind gennem de bidrag (artikel 4, stk. 2, tredje led, i finansforordningen), som Bulgarien yder (jf. punkt 5. 3 og 7. 4 i finansieringsoversigten). 20 * *


title: Dictamen del Comité de las Regiones sobre: la Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la aplicación del principio de igualdad de trato de las personas independientemente de su origen racial o étnico

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
member country
racial discrimination
racism
xenophobia

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 226/1 II (Actos jurı´dicos preparatorios) COMITE´ DE LAS REGIONES Dictamen del Comité de las Regiones sobre: — la «Comunicacio´ n de la Comisio´ n al Consejo, al Parlamento Europeo, al Comité Econo´ mico y Social y al Comité de las Regiones sobre algunas medidas comunitarias de lucha contra la discriminacio´ n»; — la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa al establecimiento de un marco general para la igualdad de trato en el empleo y la ocupacio´ n»; — la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la aplicacio´ n del principio de igualdad de trato de las personas independientemente de su origen racial o étnico», y — la «Propuesta de Decisio´ n del Consejo por la que se establece un programa de accio´ n comunitario para luchar contra la discriminacio´ n (2001-2006)» (2000/C 226/01) EL COMITE´ DE LAS REGIONES, vista la «Comunicacio´ n de la Comisio´ n sobre algunas medidas comunitarias de lucha contra la discriminacio´ n» (COM(1999) 564 final); vista la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa al establecimiento de un marco general para la igualdad de trato en el empleo y la ocupacio´ n» (COM(1999) 565 final — 1999/0225 (CNS)); vista la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la aplicacio´ n del principio de igualdad de trato de las personas independientemente de su origen racial o étnico» (COM(1999) 566 final — 1999/0253 (CNS)); vista la «Propuesta de Decisio´ n del Consejo por la que se establece un programa de accio´ n comunitario para luchar contra la discriminacio´ n (2001-2006)» (COM(1999) 567 final — 1999/0251 (CNS)); vistas las decisiones del Consejo de 19 de enero y 4 de febrero de 2000, de conformidad con el primer pa´rrafo del artı´culo 265 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, de consultar al Comité de las Regiones sobre este asunto; vista la decisio´ n de la Mesa del Comité de las Regiones de 2 de junio de 1999 de encargar a la Comisio´ n de Polı´tica Social, Salud Pu´ blica, Proteccio´ n de los Consumidores, Investigacio´ n y Turismo (Comisio´ n 5) la elaboracio´ n del correspondiente dictamen; vista la Declaracio´ n del Comité de las Regiones (Declaracio´ n de Graz) de 9 de noviembre de 1998; C 226/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 8. 2000 visto el Dictamen del Comité de las Regiones de 13 de junio de 1996 sobre «1997, An˜ o Europeo contra el Racismo» (CDR 156/96 fin) (1); visto el Dictamen del Comité de las Regiones de 12 de junio de 1997 sobre «El racismo, la xenofobia y el antisemitismo»(CDR 80/97 fin) (2); visto el Dictamen del Comité de las Regiones de 11 de marzo de 1999 sobre un «Plan de accio´ n contra el racismo» (CDR 369/98 fin) (3); visto el Dictamen del Comité de las Regiones de 16 de septiembre de 1999 sobre el «An˜ o Internacional de las Personas de Edad» (CDR 442/98 fin) (4); vista la «Directiva 97/80/CEE del Consejo de 15 de diciembre de 1997 relativa a la carga de la prueba en los casos de discriminacio´ n por razo´ n de sexo» (5); visto el proyecto de Dictamen (CDR 513/99) aprobado por la Comisio´ n 5 el 6 de marzo de 2000 (CDR 513/99 rev. 1) [ponentes: Sra. Granberg (S/PPE) y Sr. Moore (UK/ELDR)]; considerando que el rechazo de cualquier forma de discriminacio´ n es una condicio´ n esencial para desarrollar la Unio´ n Europea como un espacio de libertad, seguridad y justicia segu´ n esta´ previsto en el Tratado de la UE (artı´culo 2 TUE) y recogido en el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea (artı´culo 13 CE); considerando que el Tratado de la Unio´ n Europea establece como objetivo fundamental reforzar la proteccio´ n de los derechos e intereses de los nacionales de sus Estados miembros (artı´culo 2 TUE); considerando que el Tratado de la Unio´ n Europea establece como objetivo la prevencio´ n y la lucha contra el racismo y la xenofobia (artı´culo 29 TUE); considerando que el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea prohı´be expresamente toda discriminacio´ n por razo´ n de la nacionalidad (artı´culo 12 CE); considerando que el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea autoriza al Consejo a adoptar acciones adecuadas para luchar contra la discriminacio´ n por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religio´ n o convicciones, discapacidad, edad u orientacio´ n sexual (artı´culo 13 CE); considerando que los proyectos de directivas establecen un nivel mı´nimo comu´ n de proteccio´ n contra la discriminacio´ n y permiten que los distintos Estados miembros establezcan salvaguardias ma´s elevadas y generales, ha aprobado en su 33o Pleno de los dı´as 12 y 13 de abril de 2000 (sesio´ n del 12 de abril) el presente Dictamen. 1. El Comité de las Regiones, Rechaza firmemente cualquier forma de discrimina- 1. 1. cio´ n. Recuerda y reafirma su declaracio´ n de 9 de noviembre 1. 2. de 1998 (Declaracio´ n de Graz) en la que rechazaba firmemente toda forma de alianza o cooperacio´ n polı´tica con los partidos polı´ticos que formulan declaraciones racistas o xeno´ fobas, ya sea a nivel europeo, nacional, regional o local, y pedı´a a todos los partidos polı´ticos democra´ticos y a las autoridades de todos los niveles que se opongan a las actividades de estos grupos y movimientos racistas con todos los medios democra´ticos a su alcance. (1) DO C 337 de 11. 11. 1996, p. 63. (2) DO C 244 de 11. 8. 1997, p. 58. (3) DO C 198 de 14. 7. 1999, p. 48. (4) DO C 374 de 28. 12. 1999, p. 36. (5) DO L 14 de 20. 1. 1998, p. 6. Amplı´a la Declaracio´ n de Graz para incorporar todas 1. 3. las formas de discriminacio´ n contempladas en los artı´culos 12 y 13 del Tratado CE. 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 226/3 FUNDAMENTO JURI´DICO Y SUBSIDIARIEDAD NECESIDAD DE DIRECTIVAS VERTICALES Acoge con satisfaccio´ n que la Comisio´ n le haya 1. 4. consultado voluntariamente sobre este conjunto de propuestas, como reconocimiento de la relevancia de las mismas para el ciudadano comu´ n. Considera que en el artı´culo 13 del Tratado CE deberı´a estipularse la consulta obligatoria al Comité de las Regiones, adema´s de la codecisio´ n con el Parlamento Europeo. Estas deficiencias debera´n corregirse en la Conferencia Intergu- bernamental. 1. 5. Como ya habı´a propuesto el CDR en su anterior Dictamen sobre un Plan de accio´ n contra el racismo, insta a la Comisio´ n a establecer un grupo de trabajo interinstitucional sobre la lucha contra la discriminacio´ n. 1. 6. En vista de que los Estados miembros tienen hasta el 31 de diciembre de 2002 para transponer las directivas a sus legislaciones, insta a la Comisio´ n Europea a reflejar los proyectos de directivas en sus propuestas de directrices para el empleo en 2001 y 2002, a la espera de la transposicio´ n de las directivas por los Estados miembros. PAPEL DE LOS ENTES LOCALES Y REGIONALES 1. 7. Subraya que la lucha contra la discriminacio´ n consiste también en cambiar actitudes y valores. Los entes locales y regionales tienen que desempen˜ ar un importante papel en este sentido, dado que operan al nivel ma´s cercano a la poblacio´ n y esta´n en contacto inmediato con el ciudadano comu´ n. 1. 8. Los entes locales y regionales son grandes proveedores de empleo y de bienes y servicios en sus regiones respectivas, por lo que tienen una fuerte capacidad ejemplificadora. Deberı´an dar ejemplo de buenas pra´cticas y de respeto a las directivas para que otros empresarios y proveedores de bienes y servicios les imiten. Considera que la participacio´ n de las minorı´as en la 1. 9. vida polı´tica es importante en todas las esferas de gobierno (local, regional, nacional y europea), incluida la seleccio´ n de candidatos. DEFINICIONES 1. 10. Sen˜ ala la importancia de contar con definiciones de las causas de discriminacio´ n con el fin de facilitar la efectiva percepcio´ n de compensaciones. 1. 11. Considera que la discriminacio´ n indirecta y la carga de la prueba en los casos de discriminacio´ n por razo´ n de sexo se deben definir de conformidad con las propuestas de directivas. Considera que la letra f del artı´culo 5 de la propuesta 1. 12. de Directiva sobre el empleo, relativa a los lı´mites de edad, no queda clara y deberı´a redactarse de nuevo. Acoge favorablemente el paquete de propuestas como 1. 13. un importante paso inicial en la aplicacio´ n del articulo 13 del Tratado CE. No obstante, lamenta que debido al enfoque paso a paso de la Comisio´ n para introducir directivas verticales se pueda crear la impresio´ n de una jerarquı´a de la discriminacio´ n. 1. 14. Solicita la elaboracio´ n de directivas especı´ficas sobre los dema´s motivos de discriminacio´ n enunciados en el artı´culo 13 del Tratado CE, es decir, edad, discapacidad, religio´ n o convicciones y orientacio´ n sexual (los considerandos relativos a la «Directiva del Consejo sobre la igualdad de trato de las personas independientemente de su origen racial o étnico» serı´an de aplicacio´ n, por extensio´ n, a cualquier otra propuesta subsiguiente relativa a los dema´s motivos). 1. 15. Considera que la propuesta de Directiva sobre el empleo deberı´a extender la prohibicio´ n de trato discriminato- rio a las parejas de los empleados (tanto del mismo sexo como del sexo opuesto) y a su situacio´ n familiar. 1. 16. Reconoce que los Estados miembros siguen siendo responsables del contenido de la ensen˜ anza y de los sistemas educativos; por lo tanto, el CDR insta a los Estados miembros a ampliar la «Directiva del Consejo sobre la igualdad de trato de las personas independientemente de su origen racial o étnico» para cubrir el a´mbito educativo. En este sentido, parece conveniente fomentar cualquier tipo de educacio´ n orientada hacia una sociedad multicultural, con el fin de que los nin˜ os se acostumbren lo antes posible a la diversidad cultural. CONFORMIDAD 1. 17. Considera que la obligacio´ n de controlar la composi- cio´ n de la poblacio´ n activa tiene un considerable efecto de sensibilizacio´ n y por ello se debe pedir a los empresarios y a los proveedores de bienes y servicios, tanto en el sector pu´ blico como en el privado, que registren, controlen y evalu´ en el cumplimiento de las directivas. Esta obligacio´ n se debe aplicar de conformidad con las actuales normas relativas a la protec- cio´ n de datos y no debe ser un medio para identificar a ningu´ n empleado en particular. Considera que el nu´ mero de empleados no es una 1. 18. buena medida de la capacidad de recursos, aunque las empresas grandes y pequen˜ as necesiten a veces tratamientos diferentes. Acoge favorablemente el requisito de establecer orga- 1. 19. nismos independientes en los Estados miembros incluido en la «Directiva del Consejo sobre la igualdad de trato de las personas independientemente de su origen racial o étnico», puesto que tendra´n un valor muy grande para ayudar a las vı´ctimas individuales de la discriminacio´ n. No obstante, lamenta que el requisito de establecer organismos independientes (artı´culo 12 de la «Directiva del Consejo sobre la igualdad de trato de las personas independientemente de su origen racial o étnico») no se haya extendido a los dema´s motivos de discriminacio´ n. En consecuencia, no se trata adecuadamente el potencial de discriminacio´ n mu´ ltiple. C 226/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 8. 2000 PROGRAMA DE ACCIO´ N Solicita que uno de los componentes del programa 1. 20. de accio´ n propuesto tenga como objetivo aumentar el conoci- miento y la comprensio´ n de la discriminacio´ n mu´ ltiple. Solicita que la segunda parte del programa de accio´ n 1. 21. propuesto sea accesible a las redes y grupos de interés ma´s pequen˜ os, y no so´ lo a las grandes redes, como contempla la propuesta. Pide que los entes locales y regionales y otros 1. 22. proveedores de informacio´ n participen plenamente en el programa de accio´ n propuesto, porque son los que mejor pueden aumentar la sensibilidad de los ciudadanos ante este paquete de lucha contra la discriminacio´ n. 1. 23. Aunque reconoce que las redes contra la discrimina- cio´ n establecidas en Europa tienen una importancia decisiva, considera que también se deberı´a consultar a las pequen˜ as organizaciones de base y fomentar su participacio´ n en el programa de accio´ n propuesto. 1. 24. Solicita que todos los proyectos financiados dentro de este programa de accio´ n incluyan partı´cipes al nivel ma´s bajo y que esto sea un requisito para recibir ayuda de la UE en el a´mbito de este programa. Lamenta que en relacio´ n con la financiacio´ n no se 1. 25. haya prestado consideracio´ n a la conformidad de los contratos y las ayudas y pide que esto se rectifique. Bruselas, 12 de abril de 2000. 1. 26. Insta a la autoridad presupuestaria a garantizar una financiacio´ n adecuada para el programa de accio´ n y que los entes locales y regionales puedan optar a las ayudas, al tiempo que aboga por la simplificacio´ n de los procedimientos administrativos, solicitada en mu´ ltiples ocasiones por el Comité de las Regiones. Considera que los puntos de contacto entre el pro- 1. 27. grama de accio´ n propuesto y otros programas existentes deben explicarse detalladamente para poder encontrar mayores sinergias y complementariedades sin sustituir las iniciativas existentes o duplicar inu´ tilmente lo que ya se esta´ haciendo. VADEME´ CUM 1. 28. De acuerdo con sus dicta´menes sobre el origen racial y las personas de edad, en los que se propone elaborar inventarios de buenas pra´cticas en estos a´mbitos, el CDR tiene previsto publicar un vademécum de buenas pra´cticas de lucha contra la discriminacio´ n para los entes locales en cuanto empresarios, que incluya ejemplos de las iniciativas de cada Estado miembro relacionadas con los seis motivos de discrimi- nacio´ n reconocidos en el artı´culo 13 del Tratado CE. POLI´TICA DE PERSONAL DEL CDR 1. 29. Insta al Secretario General del CDR a que evalu´ e la polı´tica de personal y el perfil de los empleados de la Secretarı´a General y a que informe a la Mesa dentro de un an˜ o sobre si el CDR cumple la nueva legislacio´ n, tanto en la letra como en el espı´ritu, cuando ésta entre en vigor, y sobre todas las acciones que se debera´n emprender en relacio´ n con ella. El Presidente del Comité de las Regiones Jos CHABERT