title: Kommissionens förordning (EG) nr 847/2000 av den 27 april 2000 om tillämpningsföreskrifter för klassificeringen av läkemedel som särläkemedel och om definitionen av uttrycken "liknande läkemedel" och "klinisk överlägsenhet"

eurovoc_concepts:
drugs classification
market approval
medicinal product
pharmaceutical legislation

text: 28. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/5 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 847/2000 av den 27 april 2000 om tillämpningsföreskrifter för klassificeringen av läkemedel som särläkemedel och om defini- tionen av uttrycken ”liknande läkemedel” och ”klinisk överlägsenhet” EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av den 16 december 1999 om särläke- medel (1), särskilt artikel 3 och artikel 8 i denna, och (9) Dessa bestämmelser bör ses över med jämna mellanrum med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utveck- lingen och med beaktande av erfarenheten av klassifi- ceringen av och lagstiftningen om särläkemedel. (10) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Ständiga kommittén humanläke- medel. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) I förordning (EG) nr 141/2000 om särläkemedel uppmanas kommissionen att anta de bestämmelser som krävs för att genomföra artikel 3 och att anta defini- tioner av uttrycken ”liknande läkemedel” och ”klinisk överlägsenhet”. När det gäller genomförandet av artikel 3 i förordning (EG) nr 141/2000, skulle sponsorerna och Särläkeme- delskommittén vara hjälpta av ytterligare uppgifter om vilka faktorer som bör beaktas när man påvisar tillstån- dets förekomst, den förväntade avkastningen på inves- teringen och avsaknaden av tillfredsställande alternativa metoder för diagnos, förebyggande eller behandling av tillståndet. Dessa uppgifter bör läggas fram i enlighet med de rikt- linjer som kommissionen upprättat enligt artikel 5. 3 i förordning (EG) nr 141/2000. Med hänsyn till de berörda läkemedlens särart och med tanke på att de tillstånd som skall behandlas är sällsynta, är det inte lämpligt att föreskriva för stränga villkor för kriteriernas uppfyllande. Bedömningen av kriterierna enligt artikel 3 bör ske på grundval av så objektiva uppgifter som möjligt. Man bör beakta andra gemenskapsåtgärder avseende sällsynta sjukdomar. För att se till att bestämmelserna om ensamrätt på mark- naden enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 141/2000 verkligen efterlevs är det nödvändigt att man antar defi- nitioner av uttrycken ”liknande läkemedel” och ”klinisk överlägsenhet”. Man bör i detta sammanhang beakta dels det arbete och den erfarenhet som Kommittén för farmaceutiska specialiteter gjort när det gäller utvärder- ingen av befintliga läkemedel, dels de relevanta yttran- dena från Vetenskapliga kommittén för läkemedel och medicintekniska produkter. (8) Definitionerna bör förklaras närmare i riktlinjerna enligt artikel 8. 5 i förordning (EG) nr 141/2000. (1) EGT L 18, 22. 1. 2000, s. 1. Artikel 1 Syfte I denna förordning fastställs å ena sidan vilka faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av artikel 3 i förordning (EG) nr 141/2000 om särläkemedel och antas å andra sidan defini- tioner av uttrycken ”liknande läkemedel” och ”klinisk överläg- senhet” i enlighet med artikel 8 i den förordningen. Avsikten är att hjälpa potentiella sponsorer, Särläkemedelskommittén och behöriga myndigheter att tolka förordning (EG) nr 141/2000. Artikel 2 Klassificeringskriterier 1. Ett tillstånds förekomst i gemenskapen När man i enlighet med artikel 3. 1 a första stycket i förordning (EG) nr 141/2000 vill påvisa att ett läkemedel är avsett för att diagnostisera, förebygga eller behandla livshotande tillstånd eller tillstånd med kronisk funktionsnedsättning, som högst fem av 10 000 personer i gemenskapen lider av, skall följande särskilda regler iakttas och följande uppgifter lämnas i enlighet med de riktlinjer som upprättats enligt artikel 5. 3 i den förord- ningen: a) Till handlingarna skall fogas auktorativa referenser av vilka framgår att högst fem av 10 000 personer i gemenskapen vid tidpunkten för klassificeringsansökan lider av den sjukdom eller det tillstånd som läkemedlet är avsett för, där sådana referenser finns att tillgå. b) Handlingarna skall innehålla relevanta uppgifter om det till- stånd som skall behandlas och en redogörelse för huruvida det rör sig om ett livshotande tillstånd eller ett tillstånd med kronisk funktionsnedsättning, vilket skall styrkas med veten- skapliga eller medicinska referenser. c) De handlingar som sponsorn lämnar skall omfatta eller hänvisa till en genomgång av relevant vetenskaplig litteratur och innehålla uppgifter ur relevanta databaser i gemen- skapen, om sådana finns att tillgå. Om sådana databaser inte finns att tillgå, får man hänvisa till databaser i tredje land, förutsatt att uppgifterna extrapolerats på lämpligt sätt. L 103/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 2000 d) Om en sjukdom eller ett tillstånd är föremål för andra gemenskapsåtgärder avseende sällsynta sjukdomar, skall man upplysa om detta. Om sjukdomarna eller tillstånden omfattas av projekt som får ekonomiskt stöd från gemen- skapen för att förbättra dokumentationen av sällsynta sjuk- domar, skall man lämna ett utdrag ur denna dokumenta- tion, bland annat med uppgifter om förekomsten av sjuk- domen eller tillståndet i fråga. 2. Förväntad avkastning på investeringen När man i enlighet med artikel 3. 1 a andra stycket i förordning (EG) nr 141/2000 vill påvisa att ett läkemedel är avsett för att diagnostisera, förebygga eller behandla livshotande, svårt funk- tionsnedsättande eller allvarliga och kroniska tillstånd inom gemenskapen och att det utan stimulansåtgärder inte är troligt inom gemenskapen skulle att en försäljning av läkemedlet generera tillräcklig avkastning för att motivera den nödvändiga investeringen, skall följande särskilda regler iakttas och lämp- liga uppgifter lämnas i enlighet med de riktlinjer som upprät- tats enligt artikel 5. 3 i den förordningen: a) Handlingarna skall innehålla relevanta uppgifter om det till- stånd som skall behandlas och en redogörelse för huruvida det kan anses vara livshotande, svårt funktionsnedsättande eller allvarligt och kroniskt, vilket skall styrkas med veten- skapliga eller medicinska referenser. b) De handlingar som sponsorn lämnar skall omfatta uppgifter om alla kostnader som sponsorn ådrar sig för läkemedlets utveckling. c) Handlingarna skall innehålla uppgifter om eventuella bidrag, skatteförmåner eller annan kostnadsersättning som erhållits från gemenskapen eller tredje land. d) Om läkemedlet redan godkänts för en indikation eller om det håller på att utredas huruvida det kan godkännas för en eller flera andra indikationer, skall man tydligt förklara och motivera den metod som används för att dela upp kostna- derna mellan de olika indikationerna. e) Alla utvecklingskostnader som sponsorn förväntas få efter det att klassificeringsansökan lämnats in skall redovisas och motiveras. f) Alla produktions- och försäljningskostnader som sponsorn redan har ådragit sig eller förväntas få under de första tio åren efter det att läkemedlet godkänts skall redovisas och motiveras. i) De inlämnade handlingarna skall omfatta uppgifter om det ifrågavarande tillståndets förekomst och utbredning inom gemenskapen vid tidpunkten för inlämnandet av klassifice- ringsansökan. Alternativa metoder 3. behandla tillståndet för att diagnostisera, förebygga eller Ansökan om klassificering av ett läkemedel som särläkemedel kan lämnas antingen enligt punkt 1 eller enligt punkt 2 i denna artikel. Oberoende av om klassificeringsansökan lämnas enligt punkt 1 eller 2, skall sponsorn dessutom påvisa att det inte finns någon tillfredsställande metod för att diagnostisera, före- bygga eller behandla tillståndet i fråga eller, om det finns en sådan metod, att läkemedlet kommer att vara till stor nytta för dem som lider av detta tillstånd. När man i enlighet med artikel 3. 1 b i förordning (EG) nr 141/2000 vill påvisa detta, skall följande regler iakttas: a) Sponsorn skall lämna uppgifter om alla befintliga metoder som godkänts i gemenskapen för att diagnostisera, före- bygga eller behandla tillståndet i fråga, med hänvisning till vetenskaplig eller medicinsk litteratur eller till annan rele- information. Detta kan omfatta information om vant godkända läkemedel, medicintekniska produkter eller andra metoder som används i gemenskapen för att diagnostisera, förebygga eller behandla tillståndet i fråga. b) Sponsorn skall antingen motivera varför de metoder som anges i punkt a inte anses vara tillfredsställande eller c) motivera varför det läkemedel som ansökan gäller antas vara till stor nytta för dem som lider av tillståndet. 4. Allmänna bestämmelser a) En sponsor som ansöker om att få ett läkemedel klassificerat som särläkemedel skall när som helst under läkemedlets utvecklingsfas inkomma med sin klassificeringsansökan, innan en ansökan om godkännande för försäljning lämnas in. Man får emellertid lämna in en klassificeringsansökan för en ny behandlingsindikation, även om läkemedlet i fråga redan beviljats godkännande för försäljning. Innehavaren av godkännandet för försäljning som endast omfattar den särskilda nya indikationen eller de särskilda nya indikatio- nerna. g) En uppskattning och motivering av den förväntade inkomsten från försäljningen av läkemedlet inom gemen- skapen under de första tio åren efter godkännandet skall lämnas in. b) Flera sponsorer kan få samma läkemedel klassificerat som särläkemedel för förebyggande, behandling eller diagnos av samma sjukdom eller tillstånd, förutsatt att var och en har lämnat in en fullständig klassificeringsansökan enligt de rikt- linjer som avses i artikel 5. 3. h) Alla uppgifter om kostnader och inkomster skall fastställas enligt allmänt erkända redovisningsprinciper och attesteras av en i gemenskapen godkänd revisor. c) Särläkemedelskommittén skall vid klassificeringen av ett läkemedel ange om man tillämpat klassificeringskriterierna i artikel 2. 1 eller 2. 2 i denna förordning. 28. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/7 Artikel 3 Definitioner 1. Med tillämpning av definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 141/2000 om särläkemedel avses i denna förordning med — substans: ett ämne som används vid tillverkningen av ett läkemedel avsett för människor enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 65/65/EEG. Vid genomförandet av artikel 3 i 2. 141/2000 om särläkemedel avses med förordning (EG) nr — stor nytta: en kliniskt relevant fördel eller ett betydande bidrag till hälso- och sjukvården. Vid genomförandet av artikel 8 i 3. 141/2000 om särläkemedel avses med förordning (EG) nr a) aktiv substans: ett ämne med fysiologisk eller farmakologisk verkan. b) liknande läkemedel: ett läkemedel som innehåller en eller flera liknande aktiva substanser som ett redan godkänt sär- läkemedel och som är avsett för samma behandlingsindika- tion. c) liknande aktiv substans: en identisk aktiv substans eller en aktiv substans vars molekylstruktur har samma utmärkande drag (men som inte nödvändigtvis är likadan) såsom 1) isomerer och isomerblandningar, komplex, estrar, salter eller andra icke-kovalenta derivat av den ursprungliga aktiva substansen, eller en aktiv substans vars molekyl- struktur endast i ringa grad skiljer sig från den ursprung- liga, till exempel en substans med en analog struktur, eller 2) substanser med samma makromolekyl eller en makro- molekyl som skiljer sig från den ursprungliga endast genom att molekylstrukturen ändrats, exempelvis 2. 1) proteiner, där — skillnaden beror på avvikelser vid translationen eller transkriptionen, — strukturskillnaden beror på posttranslationella händelser (såsom olika glykosyleringsmönster) eller olika tertiärstrukturer, räknas — skillnaden i aminosyrasekvensen är obetydlig; farmakologiskt därför normalt besläktade proteiner samma grupp som i liknande substanser (exempelvis två biologiska komponenter med samma stam i den interna- tionella generiska benämningen [INN]), två — monoklonala antikroppar till samma epitop räknas normalt som liknande substanser, som binder 2. 2) polysackarider med identiska repeterande sackari- denheter, även om antalet enheter varierar och molekylen modifierats efter polymerisationen (inbe- gripet konjugation), 2. 3) polynukleotider (inbegripet genöverföring och anti- sensesubstanser) bestående av två eller flera olika nukleotider, där deras derivat — skillnaden i nukleotidsekvensen i purin- eller är eller pyrimidinbaserna obetydlig; antisense-substanser räknas därför normalt som liknande substanser, om bind- ningskinetiken av hybridiseringen till målsek- vensen inte nämnvärt påverkas av att man lägger till eller avlägsnar nukleotider; genöverfö- rande substanser räknas normalt som liknande sekvensen är substanser, om skillnaderna i obetydliga, — strukturskillnaden beror på att sockerdelen (ribos eller deoxiribos) modifierats eller ersatts med ett syntetiskt ämne med analog struktur, — skillnaden förekommer i vektor- eller överfö- ringssystemet, 2. 4) nära besläktade komplexa, delvis definierbara substanser (såsom två besläktade vaccin mot virus eller två besläktade produkter för cellterapi), eller 3) samma radiofarmaceutiska aktiva substans, eller en substans som skiljer sig från den ursprungliga i fråga om radionuklid, ligand, märkningsställe eller den mekanism som binder molekylen till radionukliden, förutsatt att det rör sig om samma mekanism. d) klinisk överlägsenhet: innebär att man visar att ett läkemedel ger en signifikant terapeutisk eller diagnostisk fördel framför ett godkänt särläkemedel i ett eller flera av följande hänse- enden: 1) Läkemedlet är effektivare än ett godkänt särläkemedel (mätt som effekt på en kliniskt meningsfull händelse (endpoint) i adekvata och välkontrollerade kliniska pröv- ningar). Detta utgör i allmänhet samma slags bevis som för att underbygga effektivitetspåståenden vid krävs jämförelsen av två olika läkemedel. Generellt krävs riktade, jämförande kliniska prövningar, men jämförelser baserade på andra meningsfulla händelser, inklusive ersättande meningsfulla händelser, får också användas. I samtliga fall bör metodologin motiveras. L 103/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 2000 2) Läkemedlet ökar säkerheten för en betydande del av målgrupperna. I vissa fall krävs riktade, jämförande kliniska prövningar. 3) Man kan visa att läkemedlet ger ett betydande bidrag till diagnostiken eller hälso- och sjukvården, om man i undantagsfall varken kan påvisa större säkerhet eller effektivitet. Artikel 4 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den antagits av kommissionen och är tillämplig från och med den dagen. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 27 april 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1315/00 υποβολή: Cristiana Muscardini (UEN) και Gianfranco Fini (UEN) προς την Επιτροπή. Εφαρμογή στην Ιταλία της οδηγίας ΕΟΚ 86/653.

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
occupational status
sales occupation
sales representative
self-employed person
severance pay
wage earner

formats: html pdf print

text: C 46 E/170 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/197) GRAPTH ERVTHSH E-1315/00 ypobolh·: Cristiana Muscardini (UEN) kai Gianfranco Fini (UEN) prow thn Epitroph· Ue·ma: Εφαρµογη΄ στην Ιταλι΄α της οδηγι΄ας ΕΟΚ 86/653 (27 Aprili·oy 2000) Μια εµπορικη΄ επιχει΄ρηση υπολο΄γισε την αποζηµι΄ωση τερµατισµου΄ της εργασιακη΄ς σχε΄σης ενο΄ς υπαλλη΄λου (εµπορικου΄ αντιπροσω΄που) κατ(cid:146) εφαρµογη΄ν µιας οικονοµικη΄ς συµφωνι΄ας της 25ης Ιουλι΄ου 1999 και του νοµοθετικου΄ διατα΄γµατος αριθ. 303, της 10ης Σεπτεµβρι΄ου 1991, το οποι΄ο αναφε΄ρεται στην οδηγι΄α ΕΟΚ 86/ 653 (1) σχετικα΄ µε το συντονισµο΄ των δικαι΄ων των κρατω΄ν µελω΄ν ο΄σον αφορα΄ τους εµπορικου΄ς αντιπροσω΄πους, βα΄σει του α΄ρθρου 15 του νο΄µου αριθ. 428 της 29ης ∆εκεµβρι΄ου 1990. Ο υπολογισµο΄ς της εν λο΄γω επιχει΄ρησης περιορι΄ζει σε µεγα΄λο βαθµο΄ το ποσο΄ της αποζηµι΄ωσης, ενω΄ το Ν∆ 303, το οποι΄ο αναφε΄ρεται στην ευρωπαι¤κη΄ οδηγι΄α, θα η΄ταν υπε΄ρ του εργαζοµε΄νου ο οποι΄ος δικαι΄ως, αλλα΄ χωρι΄ς να ακουσθει΄, επικαλει΄ται το εν λο΄γω δια΄ταγµα υπε΄ρ αυτου΄. Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να µας ενηµερω΄σει: (cid:129) εα΄ν πιστευ΄ει ο΄τι η ευρωπαι¤κη΄ οδηγι΄α υπερε΄χει της οικονοµικη΄ς συµφωνι΄ας του 1989• (cid:129) εα΄ν το ευρωπαι¤κο΄ ρυθµιστικο΄ πλαι΄σιο υπερε΄χει της εθνικη΄ς ρυ΄θµισης• (cid:129) σε περι΄πτωση θετικη΄ς απα΄ντησης, ποιες δρα΄σεις µπορει΄ να αναλα΄βει ο εργαζο΄µενος, προκειµε΄νου να του αναγνωρισθου΄ν τα δικαιω΄µατα που κατοχυρω΄νει η εν λο΄γω οδηγι΄α; (1) ΕΕ L 382 της 31. 12. 1986, σελ. 17. Apa·nthsh toy k. Bolkestein Ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Ioyni·oy 2000) Η ε΄ννοια του εµπορικου΄ αντιπροσω΄που ορι΄ζεται στην παρα΄γραφο 2 του α΄ρθρου 1 της οδηγι΄ας 86/653/CEE του Συµβουλι΄ου της 18ης ∆εκεµβρι΄ου 1986 σχετικα΄ µε το συντονισµο΄ των δικαι΄ων των κρατω΄ν µελω΄ν ο΄σον αφορα΄ τους ανεξα΄ρτητους εµπορικου΄ς αντιπροσω΄πους: «εµπορικο΄ς αντιπρο΄σωπος ει΄ναι εκει΄νος στον οποι΄ο, υπο΄ την ιδιο΄τητα΄ του ως ανεξα΄ρτητου διαµεσολαβητη΄, ανατι΄θεται σε µο΄νιµη βα΄ση ει΄τε να διαπραγµατευ΄εται για λογα- ριασµο΄ ενο΄ς α΄λλου προσω΄που, το οποι΄ο καλει΄ται στο εξη΄ς»αντιπροσωπευο΄µενος«την αγορα΄ η΄ την πω΄ληση εµπορευµα΄των η΄ να διαπραγµατευ΄εται και να συνα΄πτει τις πρα΄ξεις αυτε΄ς επ(cid:146)ονο΄µατι και για λογαριασµο΄ του αντιπροσωπευο΄µενου». Συ΄µφωνα µε τον ορισµο΄ αυτο΄, αποκλει΄ονται απο΄ το πεδι΄ο εφαρµογη΄ς της οδηγι΄ας ορισµε΄να ει΄δη εµπορικω΄ν διαµεσολαβητω΄ν, ιδιαι΄τερα δε των εµπορικω΄ν αντιπροσω΄πων που δεν ενεργου΄ν ως ανεξα΄ρτητοι διαµεσολαβητε΄ς αλλα΄ ως µισθωτοι΄ εργαζο΄µενοι επιχει΄ρησης. (2001/C 46 E/198) GRAPTH ERVTHSH P-1324/00 ypobolh·: Astrid Thors (ELDR) prow thn Epitroph· (17 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Παροχη΄ ψυχολογικη΄ς βοη΄θειας σε περιπτω΄σεις µεγα΄λων ατυχηµα΄των και φυσικω΄ν καταστροφω΄ν Στην Ευρω΄πη, τα τελευται΄α χρο΄νια ε΄χουν συµβει΄ αρκετα΄ µεγα΄λα ατυχη΄µατα και φυσικε΄ς καταστροφε΄ς ο΄πως σεισµοι΄, χιονοστιβα΄δες, κατολισθη΄σεις, πληµµυ΄ρες, σιδηροδροµικα΄ ατυχη΄µατα, ναυα΄για, ατυχη΄µατα σε ορυχει΄α κλπ. Εκτο΄ς απο΄ τους πολυα΄ριθµους νεκρου΄ς και τους τραυµατι΄ες, οι καταστροφε΄ς αυτε΄ς προκα΄λεσαν και ψυχικη΄ οδυ΄νη σε µεγα΄λο αριθµο΄ ατο΄µων. Υπα΄ρχει ουσιαστικη΄ ανα΄γκη παροχη΄ς α΄µεσης ψυχολογικη΄ς υποστη΄ριξης στα α΄τοµα που ε΄χουν παραβρεθει΄ σε συγκλονιστικα΄ συµβα΄ντα. Η ψυχολογικη΄ υποστη΄ριξη που προσφε΄ρεται αµε΄σως κατα΄ τις πρω΄τες ηµε΄ρες βελτιω΄νει κατα΄ πολυ΄ τις πιθανο΄τητες ψυχικη΄ς αποκατα΄στασης των θυµα΄των


title: Vorschlag für einen Beschluß des Rates über den Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat zur Teilnahme Estlands am gemeinschaftlichen Aktionsprogramm "Jugend"

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Estonia
project evaluation
young person

formats: html pdf

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 27. 04. 2000 KOM(2000) 252 endgültig 2000/0101 (ACC) Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES über den Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat zur Teilnahme Estlands am gemeinschaftlichen Aktionsprogramm "Jugend" (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Im Dezember 1999 bekräftigte der Europäische Rat in Helsinki die Bedeutung des auf seiner Tagung im Dezember 1997 in Luxemburg eingeleiteten Erweiterungsprozesses. Er wies intensivierten hin, darauf erneut Heranführungsstrategie den Gemeinschaftsprogrammen große Bedeutung zukommt. im Rahmen Teilnahme festgelegten Beitrittsländer 1997 13 daß der der der an (MOEL) an den Die Teilnahme der zehn Beitrittsländer Mittel- und Osteuropas Gemeinschaftsprogrammen ist in den jeweiligen Europa-Abkommen vorgesehen. Nach den Europa-Abkommen werden die Bedingungen und Modalitäten für die Teilnahme dieser Länder von dem betreffenden Assoziationsrat festgelegt. 1999 nahmen alle MOEL in den Bereichen allgemeine Bildung, Berufsbildung und Jugend an der ersten Phase der Programme Leonardo da Vinci und Sokrates sowie am Programm Jugend für Europa teil, einige von ihnen bereits seit 1997, andere erst seit 1998 oder 1999. Die des Programmen war Heranführungsprozesses. Die Beschlüsse der Assoziationsräte mit den Bedingungen für diese Teilnahme sowie die Beschlüsse über die Programme selbst liefen am 31. Dezember 1999 aus. ein wichtiges Teilnahme Element diesen an Auf die bisherigen Programme soll eine zweite Phase von Leonardo da Vinci, eine zweite Phase von Sokrates sowie ein neues Jugend-Programm folgen. Die Beschlüsse über die Durchführung der zweiten Phase von Leonardo da Vinci und Sokrates sehen vor, daß die MOEL an den Programmen teilnehmen können. Eine ähnliche Bestimmung enthält der Entwurf für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur Einführung des gemeinschaftlichen Aktionsprogramms Jugend, für das das Annahmeverfahren derzeit läuft. Alle MOEL haben ihre Bereitschaft zur Teilnahme an den neuen Programmen ab 2000 bekräftigt und wollen ihren finanziellen Beitrag teils aus ihrem Staatshaushalt, teils aus ihrer jährlichen PHARE-Zuweisung aufbringen. Nach den Schlußfolgerungen der Tagung des Europäischen Rates vom 12. und 13. Dezember 1997 in Luxemburg sollen diese Länder einen stetig ansteigenden eigenen finanziellen Beitrag leisten. Wegen der länderübergreifenden Natur dieser Programme ist es im Interesse aller Beteiligten, daß die im Rahmen der ersten Programmgeneration durchgeführten Maßnahmen mit den Nachfolgeprogrammen ohne Unterbrechung fortgesetzt werden können. Um es den MOEL zu ermöglichen, sich an diesen neuen Programmen von Anfang an zu beteiligen, schlägt die Kommission die Annahme zweier Beschlüsse durch die einzelnen Assoziationsräte vor: Der eine Beschluß betrifft die beiden bereits laufenden Programme Leonardo da Vinci II und Sokrates II und der andere das Programm Jugend. Somit könnten zunächst die vorgeschlagenen Beschlüsse für Leonardo da Vinci II und Sokrates II angenommen werden, während die vorgeschlagenen Beschlüsse für Jugend gefaßt werden könnten, sobald der Beschluß zur Einführung des Programms in Kraft tritt. In den vorgeschlagenen Assoziationsratsbeschlüssen werden vor allem folgende Fragen behandelt: • Für Projekte und Initiativen von Teilnehmern aus den MOEL gelten im Rahmen dieser Programme dieselben Bestimmungen, Regeln und Verfahren wie für Teilnehmer aus den Mitgliedstaaten, insbesondere was die Einreichung, Bewertung und Auswahl von Anträgen 2 und Projekten, die Zuständigkeiten der nationalen Stellen bei der Durchführung der Programme sowie die Tätigkeiten im Zusammenhang mit dem Monitoring der Teilnahme an den Programmen betrifft. • Die MOEL leisten gemäß den Assoziationsratsbeschlüssen jedes Jahr einen finanziellen Beitrag zu den Programmen. Dieser Beitrag wird den MOEL nicht zurückerstattet, falls er am Ende des Jahres mit den durchgeführten Maßnahmen nicht ausgeschöpft wurde. • Im Einklang mit den Schlußfolgerungen des Europäischen Rates von Luxemburg wird den MOEL angeboten, an den Programmausschüssen als Beobachter teilzunehmen, wenn die für sie relevanten Punkte behandelt werden. • Die Beschlüsse sollen für die Laufzeit der Programme gelten und am Tag ihrer Annahme in Kraft treten. Eine rasche Annahme der Assoziationsratsbeschlüsse würde es den Beitrittsländern ermöglichen, an den gemeinschaftlichen Netzen und sonstigen Maßnahmen in den Bereichen allgemeine Bildung, Berufsbildung und Jugend ohne Unterbrechung weiter teilzunehmen. Der Rat wird daher ersucht, den beigefügten Vorschlag für einen Beschluss des Rates über den Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat zur Teilnahme Estlands am gemeinschaftlichen Aktionsprogramm "Jugend" anzunehmen. 3 Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES über den Standpunkt der Gemeinschaft im Assoziationsrat zur Teilnahme Estlands am gemeinschaftlichen Aktionsprogramm "Jugend" DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 149 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Das Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits ist am 1. Februar 1998 in Kraft getreten. Gemäß Artikel 108 des Europa-Abkommens und dessen Anhang X kann sich Estland an Rahmenprogrammen, spezifischen Programmen, Projekten und anderen Aktionen der Gemeinschaft, vor allem im Bereich Jugend, beteiligen; der Assoziationsrat beschließt, unter welchen Voraussetzungen und zu welchen Bedingungen sich Estland an diesen Aktivitäten beteiligen kann. Aufgrund des Beschlusses Nr. 3/98 des Assoziationsrates zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits vom 29. Oktober 19981 hat Estland seit dem 1. November 1998 am Programm Jugend für Europa teilgenommen. Gemäß dem Beschluß Nr. /2000/EG des Europäischen Parlaments und des Rates Rates vom. 2000 zur Einführung des gemeinschaftlichen Aktionsprogramms "Jugend"2, insbesondere gemäß Artikel 11, steht dieses Programm den assoziierten mittel- und osteuropäischen Ländern nach Maßgabe der Bedingungen offen, die in den Europa-Abkommen und den Beschlüssen der jeweiligen Assoziationsräte festgelegt sind - 1 2 ABl. L 307 vom 17. 11. 1998, S. 19. ABl. L. vom. 2000, S. [die achtwöchige Frist für das Vermittlungsverfahren läuft am 29. Februar 2000 ab]. 4 BESCHLIESST: Einziger Artikel Standpunkt hinsichtlich am gemeinschaftlichen Teilnahme Der Aktionsprogramm "Jugend", den die Gemeinschaft in dem durch das Europa-Abkommen zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits eingesetzten Assoziationsrat vertritt, stützt sich auf den beigefügten Entwurf für einen Beschluß des Assoziationsrates. Estlands der Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident 5 Entwurf BESCHLUSS Nr. /2000 DES ASSOZIATIONSRATES zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits vom. zur Annahme der Bedingungen und Voraussetzungen für die Teilnahme der Republik Estland am gemeinschaftlichen Aktionsprogramm "Jugend" DER ASSOZIATIONSRAT - gestützt auf das Europa-Abkommen zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits3, insbesondere auf Artikel 108, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Gemäß Artikel 108 des Europa-Abkommens und dessen Anhang X kann sich Estland an Rahmenprogrammen, spezifischen Programmen, Projekten und anderen Aktionen der Gemeinschaft, vor allem im Bereich Jugend, beteiligen. demselben Artikel Gemäß unter welchen Voraussetzungen und zu welchen Bedingungen sich Estland an diesen Aktivitäten beteiligen kann. der Assoziationsrat, beschließt Aufgrund des Beschlusses Nr. 3/98 des Assoziationsrates zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits vom 29. Oktober 19984 hat Estland seit dem 1. November 1998 am Programm Jugend für Europa teilgenommen; es hat den Wunsch geäußert, auch an dem neuen Programm Jugend teilzunehmen - BESCHLIESST: Artikel 1 Estland nimmt an dem gemeinschaftlichen Aktionsprogramm "Jugend" (nachstehend "Jugend" genannt) unter den Voraussetzungen und Bedingungen teil, die in den Anhängen I und II festgelegt sind, welche Bestandteil dieses Beschlusses sind. 3 4 ABl. L 68 vom 9. 3. 1998, S. 3. ABl. L 307 vom 17. 11. 1998, S. 19. 6 Dieser Beschluß gilt für die Laufzeit des Programms Jugend, die am 1. Januar 2000 beginnt. Artikel 2 Artikel 3 Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme durch den Assoziationsrat in Kraft. Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Assoziationsrates Der Präsident 7 ANHANG I Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme der Republik Estland am Programm Jugend 1. Sofern in diesem Beschluß nichts anderes festgelegt ist, beteiligt sich Estland an den Aktivitäten im Rahmen des Programms Jugend (nachstehend "das Programm" genannt) in Übereinstimmung mit den Zielsetzungen, Kriterien, Verfahren und Fristen des Beschlusses Nr. /2000/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom. 2000 zur Einführung dieses gemeinschaftlichen Aktionsprogramms. 2. Im Einklang mit Artikel 5 des Beschlusses zur Einführung des Programms Jugend und mit den von der Kommission angenommenen Bestimmungen über die Verpflichtungen der Mitgliedstaaten und der Kommission hinsichtlich der für Jugend zuständigen nationalen Stellen richtet Estland geeignete Strukturen für eine koordinierte Verwaltung der Durchführung der Programmaktionen auf nationaler Ebene ein und ergreift die erforderlichen Maßnahmen, um eine angemessene Finanzierung der nationalen Stelle zu gewährleisten, der im Rahmen des Programms Zuschüsse für ihre Tätigkeit gewährt werden. Estland wird alle sonstigen Maßnahmen ergreifen, die für eine effiziente Programmabwicklung auf nationaler Ebene erforderlich sind. 3. Im Hinblick auf seine Teilnahme an dem Programm zahlt Estland jedes Jahr einen Beitrag in den Gesamthaushalt der Europäischen Union nach den in Anhang II beschriebenen Modalitäten. Um etwaigen Entwicklungen im Rahmen des Programms oder Änderungen der Absorptionskapazität Estlands Rechnung zu tragen, ist der Assoziationsauschuß befugt, diesen Beitrag bei Bedarf so anzupassen, daß Haushaltsungleichgewichte bei der Programmdurchführung vermieden werden. 4. Bei der Einreichung, der Bewertung und der Auswahl der Anträge gelten für förderungswürdige Einrichtungen, Organisationen und Einzelpersonen in Estland dieselben Bedingungen förderungswürdige Einrichtungen, Organisationen und Einzelpersonen in der Gemeinschaft. und Voraussetzungen wie für Die Kommission kann bei der Auswahl unabhängiger Experten nach den einschlägigen Bestimmungen des Beschlusses über das Programm die Benennung estnischer Experten in Erwägung ziehen, die sie bei der Evaluierung von Projekten unterstützen. 5. Um den Gemeinschaftscharakter des Programms zu gewährleisten, muß an den Projekten und Aktivitäten mindestens ein Partner aus einem Mitgliedstaat der Gemeinschaft beteiligt sein. 6. Die Mittelzuweisungen an Estland für die dezentral zu verwaltenden Aktionen sowie für die finanzielle Unterstützung der Tätigkeit der gemäß Punkt 2 dieses Anhangs eingerichteten nationalen Stelle richten sich nach dem auf Gemeinschaftsebene beschlossenen jährlichen Programmbudget sowie nach dem estnischen Beitrag zu dem Programm. Die finanzielle Unterstützung für die Tätigkeit der nationalen Stelle beträgt für das Arbeitsprogramm der nationalen Stelle vorgesehenen höchstens 50 % der Mittelausstattung. 8 7. Die Mitgliedstaaten der Gemeinschaft sowie Estland tun im Rahmen der geltenden Bestimmungen alles, um Jugendlichen und anderen berechtigten Personen, die sich zum Zweck der Teilnahme an Aktivitäten im Rahmen dieses Beschlusses von Estland in die Gemeinschaft und umgekehrt begeben, Freizügigkeit und freie Wahl des Wohnsitzes zu ermöglichen. 8. Waren und Dienstleistungen für Maßnahmen im Rahmen dieses Beschlusses sind in Estland von indirekten Steuern, Zöllen, Ein- und Ausfuhrverboten und -beschränkungen befreit. 9. Unbeschadet der Pflichten der Kommission der Europäischen Gemeinschaften und des Rechnungshofs der Europäischen Gemeinschaft in bezug auf das Monitoring und die Evaluierung des Programms gemäß Artikel 13 des Beschlusses zur Einführung des Programms wird die Teilnahme Estlands an diesen Programmen von der Kommission und Estland laufend partnerschaftlich überwacht. Estland unterbreitet der Kommission entsprechende Berichte und beteiligt sich an anderen spezifischen Maßnahmen, die die Gemeinschaft in diesem Zusammenhang ergreift. 10. In Übereinstimmung mit der Haushaltsordnung der Gemeinschaft sehen vertragliche Vereinbarungen, die mit oder von estnischen Einrichtungen geschlossen werden, Kontrollen und Prüfungen vor, die von der Kommission oder dem Rechnungshof bzw. unter deren Aufsicht durchgeführt werden. Der Zweck von Rechnungsprüfungen kann darin bestehen, die Einnahmen und Ausgaben der Einrichtung im Hinblick auf die vertraglichen Verpflichtungen gegenüber der Gemeinschaft zu kontrollieren. Soweit sinnvoll und möglich leisten die zuständigen estnischen Behörden im Geiste der Zusammenarbeit und im beiderseitigen Interesse jedwede Unterstützung, die für die Durchführung solcher Kontrollen und Prüfungen unter den gegebenen Umständen erforderlich oder hilfreich ist. Die von der Kommission angenommenen Bestimmungen über die Verpflichtungen der Mitgliedstaaten und der Kommission hinsichtlich der für Jugend zuständigen nationalen Stellen finden auf die Beziehungen zwischen Estland, der Kommission und der estnischen nationalen Stelle Anwendung. Im Falle von Unregelmäßigkeiten, Fahrlässigkeit oder Betrug, die der estnischen nationalen Stelle anzulasten sind, tragen die estnischen Behörden die Verantwortung für die ausstehenden Beträge. 11. Unbeschadet der Verfahren nach Artikel 8 des Beschlusses zur Einführung des Programms Jugend nehmen die Vertreter Estlands als Beobachter an den Sitzungen des Programmausschusses teil, wenn die für sie relevanten Punkte behandelt werden. Wenn andere Punkte erörtert oder Abstimmungen durchgeführt werden, tritt dieser Ausschuß ohne die Vertreter Estlands zusammen. 12. Sämtliche Kontakte mit der Kommission im Zusammenhang mit der Antragstellung, der Auftragsvergabe, der Vorlage von Berichten und sonstigen Verwaltungsvereinbarungen im Rahmen des Programms erfolgen in einer Amtssprache der Gemeinschaft. 13. Die Gemeinschaft und Estland können Maßnahmen im Rahmen dieses Beschlusses unter Einhaltung einer Frist von zwölf Monaten jederzeit schriftlich beenden. Zum Zeitpunkt der Beendigung laufende Projekte und Maßnahmen werden bis zu ihrem Abschluß nach den Bedingungen dieses Beschlusses fortgesetzt. 9 ANHANG II Finanzieller Beitrag der Republik Estland zum Programm Jugend 1. Estland leistet im Rahmen seiner Teilnahme am Programm Jugend im Jahr 2000 einen finanziellen Beitrag zum Gesamthaushalt der Europäischen Union in Höhe von 519 000. € Der Beitrag Estlands für die folgenden Jahre der Programmdurchführung wird vom Assoziationsrat im Laufe des Jahres 2000 festgesetzt. 2. Estland entrichtet den obengenannten Beitrag zum Teil aus dem estnischen Staatshaushalt und zum Teil aus dem PHARE-Länderprogramm Estlands. Die beantragten PHARE-Mittel werden Estland im Rahmen eines getrennten PHARE-Programmierungsverfahrens aufgrund einer separaten Finanzierungsvereinbarung zur Verfügung gestellt. Gemeinsam mit dem Anteil aus dem estnischen Staatshaushalt bilden diese Mittel den Eigenbeitrag Estlands, aus dem es die Zahlungen aufgrund der jährlichen Mittelanforderungen durch die Kommission leistet. 3. Die PHARE-Mittel werden nach folgendem Zeitplan abgerufen: € - 250 000 als Beitrag zu Jugend im Jahr 2000. Der restliche Beitrag Estlands wird aus dem estnischen Staatshaushalt finanziert. 4. Die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union gilt auch für die Verwaltung des Beitrags Estlands. Reise- und Aufenthaltskosten, die Vertretern und Sachverständigen Estlands infolge der Teilnahme an den Ausschußsitzungen als Beobachter im Sinne von Anhang I Punkt 11 oder an anderen Sitzungen im Zusammenhang mit der Programmdurchführung entstehen, werden von der Kommission auf der gleichen Grundlage und nach den gleichen Verfahren erstattet wie für nicht dem öffentlichen Dienst angehörige Sachverständige der Mitgliedstaaten der Europäischen Union. 5. Nach Inkrafttreten dieses Beschlusses und zu Beginn jedes folgenden Jahres fordert die Kommission von Estland Mittel in Höhe seines Beitrags an, den es nach diesem Beschluß zu dem Programm zu entrichten hat. Dieser Beitrag wird in Euro ausgedrückt und ist auf ein Euro-Bankkonto der Kommission einzuzahlen. Estland zahlt seinen Beitrag aufgrund der Mittelanforderung innerhalb folgender Fristen: - den Anteil aus dem Staatshaushalt bis zum 1. Mai, sofern die Kommission die Mittel vor dem 1. April anfordert, bzw. spätestens einen Monat nach der Mittelanforderung, wenn diese erst später erfolgt; - den aus PHARE finanzierten Anteil bis zum 1. Mai, sofern Estland die entsprechenden Beträge bis dahin überwiesen wurden, bzw. spätestens 30 Tage nach Überweisung dieser Beträge an Estland. 10 Bei verspäteter Zahlung des Beitrags werden Estland ab dem Fälligkeitstag Zinsen für den offenstehenden Betrag berechnet. Als Zinssatz wird der um 1,5 Prozentpunkte erhöhte am Fälligkeitstag geltende Zinssatz der Europäischen Zentralbank für Geschäfte in Euro angewandt. 11 FINANZBOGEN 1. BEZEICHNUNG DER MASSNAHME Teilnahme Estlands am Programm Jugend 2. HAUSHALTSLINIE B7-030 Wirtschaftliche Hilfe für die assoziierten Länder Mittel- und Osteuropas 6091 Einnahmen aus der Beteiligung assoziierter mitteleuropäischer Länder an Programmen der Gemeinschaft 3. RECHTSGRUNDLAGE Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere Artikel 149 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2; Europa-Abkommen mit Estland (Artikel 108), das die Teilnahme an den Gemeinschaftsprogrammen vorsieht; Beschluß Nr. /2000/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom. 2000 zur Einführung des Programms Jugend, insbesondere Artikel 11. 4. 4. 1 BESCHREIBUNG DER MASSNAHME Allgemeines Ziel der Maßnahme Das Europa-Abkommen mit Estland sieht eine Teilnahme Estlands an den Gemeinschaftsprogrammen in einer Reihe von Bereichen vor, darunter im Bereich Jugend. Diese Beteiligung wird zur Umsetzung der Bestimmungen des Europa-Abkommens über die wirtschaftliche und kulturelle Zusammenarbeit beitragen; außerdem kann Estland sich bei dieser Gelegenheit mit den Verfahren und Methoden der Gemeinschaftsprogramme vertraut machen. Estland hat seit dem 1. November 1998 am Programm Jugend für Europa teilgenommen. Gemäß der Kommissionsmitteilung “Agenda 2000” vom 16. 7. 1997 und den Schlußfolgerungen des Europäischen Rates von Luxemburg ist die Beteiligung intensivierten Heranführungsstrategie, mit der diesem Land bei der Vorbereitung auf seinen künftigen Beitritt zur Union geholfen wird. diesem Programm Teil Estlands der an Voraussetzung für die Teilnahme an dem Programm ist ein Beschluß des Assoziationsrates EU-Estland. Der Beschluß des Assoziationsrates vom 29. Oktober 1998, mit dem die Teilnahme Estlands an diesem Programm genehmigt wurde, lief am 31. Dezember 1999 aus. 12 Dieser Entwurf für einen neuen Beschluß des Assoziationsrates zielt darauf ab, die weitere Teilnahme Estlands an dem Programm zu ermöglichen und einen reibungslosen Übergang vom vorherigen zum neuen Jugend-Programm zu gewährleisten. Wie bereits im ersten Beschluß werden die Bedingungen insbesondere für den finanziellen Beitrag Estlands und die praktischen Vorkehrungen für die Teilnahme an dem Programm festgelegt. 4. 2 Dauer der Maßnahme und Bestimmungen über eventuelle Verlängerungen Bis zum Ende der Laufzeit der Gemeinschaftsprogramme, d. h. bis zum 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 EINSTUFUNG DER AUSGABEN / EINNAHMEN Nichtobligatorische Ausgaben Getrennte Mittel Art der Einnahmen Da Estland nach Artikel 108 des Europa-Abkommens die Kosten seiner Teilnahme selbst trägt, wird es aufgefordert werden, einen finanziellen Beitrag zur Teilnahme an dem Programm zu leisten. Derselbe Artikel sieht vor, daß die Gemeinschaft einen Teil des estnischen Beitrags übernehmen kann, so daß Estland lediglich einen Teil des Beitrags aus seinem Staatshaushalt aufbringt. Der restliche Beitrag wird aus dem PHARE-Länderprogramm beigesteuert. Die benötigten PHARE-Mittel gehen zu Lasten der Haushaltslinie B7-030 und werden Estland aufgrund einer separaten Finanzierungsvereinbarung zur Verfügung gestellt. Gemeinsam mit dem Anteil aus dem estnischen Staatshaushalt bilden diese Mittel den Eigenbeitrag Estlands, aus dem es die Zahlungen aufgrund der jährlichen Mittelanforderungen durch die Kommission leistet. Nach Entrichtung des Gesamtbeitrags durch Estland wird dieser auf den Einnahmenposten 6091 des EU-Haushaltsplans übertragen. 6. ART DER AUSGABEN / EINNAHMEN – – – – Zuschuß zu 100% Zuschuß zwecks Kofinanzierung mit anderen öffentlichen und/oder privaten Gebern Eine teilweise oder vollständige Rückzahlung des Finanzbeitrags der Gemeinschaft ist nicht vorgesehen. Auf der Einnahmenseite wird der Beitrag Estlands zur Deckung der Kosten seiner Teilnahme unter dem Posten 6091 ausgewiesen. Die Einnahmen werden bei den Ausgabenposten für das Programm und ggf. bei den entsprechenden operationellen voraussichtlichen Gesamteinnahmen sind Punkt 7. 4 zu entnehmen. Ausgabenposten eingestellt. Die 13 7. 7. 1 FINANZIELLE BELASTUNG Berechnung der Gesamtkosten der Maßnahme (Einheits- und Gesamtkosten) Auf der Grundlage des Europa-Abkommens mit Estland wurden folgende Finanz- und Haushaltsregelungen für das Programm vereinbart: Der Beitrag Estlands trägt zwei Elementen Rechnung: auf der Grundlage des - den vorhersehbaren operationellen Kosten, die Programmbudgets (Vorentwurf des Jugend-Budgets für 2000), der geschätzten Absorptionskapazität des Landes und der bisherigen Erfahrungen im Zuge der Teilnahme am Programm Jugend für Europa berechnet wurden; - den vorhersehbaren Verwaltungskosten für Sitzungen und Dienstreisen. Diese Verwaltungskosten dürften sich jährlich auf 19 000 belaufen. € Estland wird die Mittelausstattung seines jährlichen PHARE-Länderprogramms zum Teil dazu einsetzen, seinen Beitrag aus dem Staatshaushalt zu den operationellen Kosten zu ergänzen. 7. 2 Aufschlüsselung nach Kostenelementen € € 519 000 250 000 für 2000, von denen 269 000 aus PHARE finanziert werden. € aus dem estnischen Staatshaushalt und 7. 3 Ausgaben für Studien, Sachverständige usw. Haushaltsplans im Rahmen von Teil B des p. m. : bis zu einem Höchstbetrag entsprechend dem Anteil an den EUR15- Mittelausstattungen für Jugend, jedoch innerhalb der Grenzen, die durch den Beitrag aus dem Staatshaushalt des Landes vorgegeben sind. 7. 4 Fälligkeitsplan für Verpflichtungs- und Zahlungsermächtigungen Unter Posten B7-030 zu verbuchende Beträge: Verpflichtungs- und Zahlungsermächtigungen für 2000: 250 000 € Voraussichtliche jährliche Einnahmen: € 519 000 und 19 000 im Jahr 2000, davon 500 000 € zur Deckung der Verwaltungskosten € zur Deckung der operationellen Kosten 8. BETRUGSBEKÄMPFUNGSMASSNAHMEN In allen Verträgen, Abkommen und sonstigen rechtsverbindlichen Zusagen der Kommission ist vorgesehen, daß die Kommission und der Rechnungshof Kontrollen an Ort und Stelle vornehmen. Unter anderem sind die Begünstigten der Maßnahmen verpflichtet, Berichte und Finanzausweise vorzulegen. Diese werden auf ihren Inhalt und auf die Vereinbarkeit der Ausgaben mit dem Ziel der Finanzierung durch die Gemeinschaft geprüft. 14 Die Betrugsbekämpfungsbestimmungen für die grundlegenden Haushaltslinien gelten nach einer Anpassung an die Situation der mitteleuropäischen Länder auch für diese Haushaltslinie. 9. 9. 1 KOSTEN-WIRKSAMKEITS-ANALYSE Quantifizierbare Einzelziele; Zielgruppen Mit der Öffnung des Programms Jugend für Estland soll dieses Land in den Genuß der gleichen Vorteile wie die Mitgliedstaaten der Gemeinschaft kommen. Wichtigstes Ziel der Gemeinschaftsaktion im Bereich Jugend ist es, die europäischen ihre Möglichkeiten voll auszuschöpfen und Bürger in die Lage zu versetzen, in der Initiative und Kreativität zu entwickeln, damit Gesellschaft können. Voraussetzung für die Verwirklichung dieses Ziels ist die schrittweise Schaffung eines offenen europäischen Raumes für Aktivitäten im Bereich Jugend. am europäischen Einigungswerk sie uneingeschränkt partizipieren und Das allgemeine Ziel des Programms Jugend ist es, durch Aktionen, die die einzelstaatlichen und die gemeinschaftlichen Maßnahmen im Bereich der allgemeinen und beruflichen Bildung ergänzen, zur Bildung aller Jugendlichen beizutragen. Die Ziele des Programms sind im einzelnen: – – – – – – Intensivierung des Austausches von Jugendlichen im Alter von 15 bis 25 Jahren, die in mehreren Mitgliedstaaten haben; ihren ständigen Wohnsitz in einem oder von länderübergreifenden die Gemeinschaft Unterstützung interessanten Initiativen und innovativen Projekten von Jugendlichen für Jugendliche, die es ihnen ermöglichen, eine aktive und anerkannte Rolle in der Gesellschaft zu spielen und ihre persönlichen Fähigkeiten, ihre Kreativität, ihren Solidaritätssinn und ihre Selbständigkeit zu entwickeln; bzw. für der Voraussetzungen Schaffung Austauschmaßnahmen und Sicherung der Qualität aller Programms durchgeführten Maßnahmen; eine für hohe Qualität dieser im Rahmen des Unterstützung der Ausbildung von Jugendbetreuern, damit den Jugendlichen wertvolle gemeinsame Aktionen, die den allgemeinen Zielen des Programms entsprechen, zugute kommen; auf Gemeinschaftsebene Intensivierung der Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten und mit der Kommission durch einen Erfahrungsaustausch sowie durch gemeinsame der Initiativen Mitgliedstaaten der Dienstleistungen und Maßnahmen zugunsten von Jugendlichen, insbesondere durch die Erweiterung von Aktivitäten zur Information der Jugendlichen über die Ziele des Programms; somit Unterstützung um eine Verbesserung ihren Bemühungen und bei Stärkung des Solidaritätssinns, Förderung der aktiven Mitwirkung Jugendlicher und ihrer Integration in die Gemeinschaft Jugendlicher sowie Förderung des Erwerbs neuer Fertigkeiten und Kenntnisse durch Jugendliche, denen durch Teilnahme an länderübergreifenden Aktivitäten im Rahmen des Europäischen 15 Freiwilligendienstes zum Nutzen der lokalen Bevölkerung die Möglichkeit geboten wird, informelle Lernerfahrungen zu machen. 9. 2 Begründung der Maßnahme – Notwendigkeit eines Beitrags aus dem Gemeinschaftshaushalt Angesichts der hohen Kosten, die die Beteiligung an dem Programm verursacht, sowie der angespannten Haushaltslage Estlands ist der Einsatz von PHARE- Mitteln unerläßlich. – Wahl der Modalitäten Durch die Einbeziehung Estlands in das Programm, die aus dem Staatshaushalt und durch einen ergänzenden PHARE-Beitrag finanziert wird, erhalten die estnischen Bürger die Möglichkeit, mit den Bürgern der jetzigen EU- estnischer Integration Mitgliedstaaten Staatsangehöriger in die Gemeinschaftsnetze trägt zweifellos zur Vorbereitung Estlands auf seinen künftigen Beitritt bei. zusammenzuarbeiten. Die – wesentliche Unwägbarkeiten, die die Maßnahme beeinträchtigen können Da bei der Projektauswahl Qualitätskriterien zugrunde gelegt werden, lassen sich die tatsächlichen Auswirkungen erst dann beurteilen, wenn sich zeigt, inwieweit estnische Organisationen den Aufforderungen der Kommission zur Einreichung von Vorschlägen im Rahmen des Programms nachkommen können. 9. 3 Follow-up und Bewertung der Maßnahme Die im Programm Jugend vorgesehenen Monitoring- und Evaluierungsmodalitäten (vor allem für die im Beschluß zur Einführung des Programms vorgesehenen Evaluierungen) gelten auch für die Maßnahmen, die zugunsten estnischer Begünstigter finanziert werden. 10. VERWALTUNGSAUSGABEN GESAMTHAUSHALTSPLANS) (TEIL A DES EINZELPLANS III DES Die Bereitstellung der erforderlichen Verwaltungsmittel erfolgt nach Maßgabe des jährlichen Beschlusses der Kommission über die Zuteilung der Ressourcen unter Berücksichtigung der von der Haushaltsbehörde bewilligten zusätzlichen Planstellen und Haushaltsmittel. 16 10. 1 Auswirkung auf den Personalbestand Art der Stellen Für die Durchführung der Maßnahme erforderliches Personal Dauerplan- stellen Planstellen auf Zeit davon Dauer Personal der betreffenden GD oder Dienststelle Zusätzliches Personal 2000-2006 Beamte oder Bedienstete auf Zeit A B C Sonstige Insgesamt 1 1 10. 2 Gesamtkosten für Personal 1 1 Betrag Berechnungsweise (Gesamtkosten der Maßnahme 2000-2006) EUR Beamte (*) 756 000 1 Person x 7 Jahre x 108 000 EUR Bedienstete auf Zeit Sonstige Insgesamt 756 000 (*) Für die Durchführung der Maßnahme wird bereits vorhandenes Personal herangezogen (Berechnung basiert auf den Titeln A1, A2, A4, A5 und A7). 17 10. 3 Sonstige Mehrausgaben für Verwaltung und Dienstbetrieb EUR Haushaltslinie Betrag Berechnungsweise (Gesamtkosten der Maßnahme pro Jahr) A-7010 - Dienstreisen 3 000 1 100 EUR x 3 Dienstreisen pro Jahr A-7031 - Ausschüsse 4 000 Reise- und Aufenthaltserlaubnis für 2 Personen für 2 zweitägige Sitzungen A-7030 - Sonstige Sitzungen 8 000 Reise- und Aufenthaltserlaubnis für 2 Personen für 4 zweitägige Sitzungen 4 000 Reise- und Aufenthaltserlaubnis für 1 estnischen Experten für 4 zweitägige Sitzungen Insgesamt 19 000 Die obigen Ausgaben werden durch die Einnahmen (Artikel 4 Absatz 2 dritter Gedankenstrich der Haushaltsordnung) aus dem Beitrag Estlands (siehe Punkte 5. 3 und 7. 4 des Finanzbogens) gedeckt. 18


eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Lithuania
project evaluation
young person

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 04. 2000 KOM(2000) 253 endelig 2000/0102 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet til Litauens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Det Europæiske Råd bekræftede på sit møde i Helsingfors i december 1999 den udvidelsesproces, der blev lanceret på mødet i Luxembourg i december 1997. Betydningen af den styrkede førtiltrædelsesstrategi, der blev fastlagt i 1997, blev understreget på ny, hvilket indebærer, at de 13 ansøgerlande kan deltage i Fællesskabets programmer som et vigtigt led i denne strategi. Hvad angår de ti ansøgerlande i Central- og Østeuropa, så er deres deltagelse i Fællesskabets programmer fastlagt i de respektive Europaaftaler. I henhold til Europaaftalerne defineres vilkårene og betingelserne for disse landes deltagelse af de respektive associeringsråd. tilfældet med programmer på områderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og I ungdomsanliggender har alle central- og østeuropæiske lande deltaget i 1999 i første fase af programmerne Leonardo da Vinci og Socrates og i Ungdom for Europa-programmet. For nogle af dem startede deltagelsen i disse programmer allerede i 1997, andre fulgte med i programmerne i 1998, og andre i 1999. Deres deltagelse i disse programmer har været et vigtigt element i disse landes førtiltrædelsesproces. Associeringsrådenes afgørelser, der fastlægger bestemmelserne for denne deltagelse, udløb den 31. december 1999, ligesom også afgørelserne om selve oprettelsen af programmerne. Anden fase af Leonardo da Vinci, anden fase af Socrates og et nyt program for Unge afløser de tidligere programmer. Ifølge afgørelserne om anden fase af Leonardo da Vinci og af Socrates skal programmerne være åbne for deltagelse af de central- og østeuropæiske lande. En tilsvarende bestemmelse indgår i udkastet til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for Unge, som er ved at blive vedtaget. Alle central- og østeuropæiske lande har bekræftet, at de er villige til at deltage i de nye programmer fra 2000 og at betale deres finansielle bidrag dels fra deres statsbudget, dels over deres årlige Phare-bevilling. Som det blev fastlagt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. -13. december 1997, er disse landes egne finansielle bidrag fortsat stigende. På grund af disse programmers tværnationale art er det i alle parters interesse, at alle aktiviteter, der er iværksat inden for den første generation af programmer, kan fortsætte inden for de efterfølgende programmer uden afbrydelse. For at alle de central- og østeuropæiske lande kan deltage i disse nye programmer lige fra begyndelsen, har Kommissionen fremsat et forslag til vedtagelse af to afgørelser i hvert af associeringsrådene, en for de to programmer, der allerede er i kraft, Leonardo da Vinci II og Socrates, og en for programmet for Unge. Således kan de foreslåede afgørelser vedrørende Leonardo da Vinci II og Socrates II vedtages først, og de foreslåede afgørelser vedrørende Unge kan vedtages, så snart afgørelsen om oprettelse af programmet træder i kraft. De hovedproblemer, der tages op i de foreslåede udkast til afgørelser, der skal træffes af associeringsrådene, er følgende: • for projekter og initiativer, som foreslås af deltagerne fra de central- og østeuropæiske lande, gælder samme betingelser, regler og procedurer for disse programmer som for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger og medlemsstaterne, hvad angår: projekter, de nationale instansers ansvar med hensyn til gennemførelsen af programmerne samt aktiviteter i forbindelse med overvågningen af deres deltagelse i programmerne 2 • de central- og østeuropæiske lande skal hvert år betale et bidrag til programmerne, som det er fastsat i associeringsrådenes afgørelser. Dette bidrag refunderes ikke til de central- og østeuropæiske lande, hvis resultaterne ved udgangen af året ikke står mål med det indbetalte bidrag • som det fremgår af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg vil de central- og østeuropæiske lande kunne deltage som observatører i programudvalgene med hensyn til de punkter, som vedrører dem • afgørelserne vil gælde for programmernes varighed og træder i kraft på dagen for deres vedtagelse. Hvis associeringsrådenes afgørelser træffes i god tid, vil ansøgerlandene kunne fortsætte med at blive inddraget i Fællesskabets netværk og andre aktiviteter på områderne for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender uden afbrydelser. Rådet opfordres derfor til at vedtage vedlagte forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Litauens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge. 3 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet til Litauens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Litauen på den anden side trådte i kraft den 1. februar 1998. I henhold til artikel 110 i Europaaftalen og bilag XX hertil kan Litauen deltage i Fællesskabets andre foranstaltninger, bl. a. på ungdomsområdet, og associeringsrådet træffer beslutning om de vilkår og betingelser, der skal gælde for Litauens deltagelse i disse aktiviteter. rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller Som fastsat i associeringsrådets afgørelse 2/98 af 30. oktober 1998 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Litauen på den anden side1 har Litauen siden 1. november 1998 deltaget i Ungdom for Europa-programmet. 2000 om Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (. /2000/EF) af iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram for unge2, særlig artikel 11, skal dette program være åbent for deltagelse af de associerede lande i Centraleuropa i overensstemmelse med de i Europaaftalerne fastsatte betingelser og med de respektive associeringsråds afgørelser – 1 2 EFT L 307 af 17. 11. 1998, s. 15. EFT L. ,. 2000, s. [enighed i Forligsudvalget den 29. februar 2000] 4 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Den holdning, der bør indtages af Fællesskabet i det associeringsråd, der er oprettet i kraft af Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Litauen på den anden side vedrørende Litauens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge, er vedlagte udkast til afgørelse fra associeringsrådet. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 5 Udkast til AFGØRELSE Nr. /2000 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Litauen på den anden side af. om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Republikken Litauens deltagelse i Fællesskabets handlingsprogram for unge ASSOCIERINGSRÅDET HAR - under henvisning til Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Litauen på den anden side, særlig artikel 1103, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 110 i Europaaftalen og bilag XX hertil kan Litauen deltage i Fællesskabets andre foranstaltninger, bl. a. på ungdomsområdet. rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller Ifølge samme artikel 110 skal associeringsrådet træffe afgørelse om vilkårene og betingelserne for Litauens deltagelse i disse aktiviteter. i associeringsrådets afgørelse 2/98 af 30. oktober 1998 mellem De Som fastsat Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Litauen på den anden side4 har Litauen siden 1. november 1998 deltaget i Ungdom for Europa-programmet og har udtrykt ønske om at deltage i det nye program for unge - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Litauen deltager følgende benævnt i Fællesskabets handlingsprogram for unge (i det "programmet for unge") i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. Denne afgørelse gælder i hele den periode, hvor programmet for unge gennemføres, fra og med den 1. januar 2000. Artikel 2 3 4 EFT L 51 af 20. 2. 1998, s. 3. EFT L 307 af 17. 11. 1998, s. 15. 6 Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for associeringsrådets vedtagelse heraf. Udfærdiget i Bruxelles, den På associeringsrådets vegne Formand 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. BILAG I Vilkår og betingelser for Republikken Litauens deltagelse i programmet for unge Litauen vil deltage i aktiviteterne i programmet for unge (herefter benævnt “programmet”) i overensstemmelse med de mål, kriterier, procedurer og frister, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (. /2000/EF) af. 2000 om iværksættelse af nærværende afgørelse. af dette EF-handlingsprogram, medmindre fremgår andet I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5 i afgørelsen om programmet og med bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar over for de nationale ungdomskontorer, som Kommissionen har vedtaget, skal Litauen indføre passende strukturer til en samordnet forvaltning af gennemførelsen af programmets aktioner på nationalt plan og træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre passende midler til dette kontor, som vil få programstøtte til dets aktiviteter. Litauen træffer alle andre foranstaltninger, der er nødvendige, for at programmet kan fungere effektivt på nationalt plan. For at deltage i programmet betaler Litauen hvert år et bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget efter de betingelser, der er anført i bilag II. Associeringsudvalget kan i givet fald for at tage hensyn til programudviklingen eller udviklingen i Litauens absorptionskapacitet ændre dette bidrag for at undgå ubalance på budgettet under gennemførelsen af programmerne. Vilkårene og betingelserne for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger fra støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Litauen er de samme som dem, der finder anvendelse for berettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Fællesskabet. Når der skal udpeges uafhængige eksperter, kan Kommissionen bede litauiske relevante eksperter om at bistå ved projektevalueringen afhængigt bestemmelser i afgørelsen om iværksættelse af programmet. af de For at sikre, at programmet har en fællesskabsdimension, og at det er berettiget til at modtage finansiel støtte fra Fællesskabet, skal projekter og aktiviteter omfatte mindst en partner fra en af Fællesskabets medlemsstater. For de aktioner, der skal forvaltes decentralt samt for den finansielle støtte til aktiviteterne i det nationale kontor, der er oprettet i overensstemmelse med ovenstående punkt 2, vil midlerne blive tildelt Litauen på baggrund af den årlige programbudgetoversigt, som er vedtaget på fællesskabsplan, og af Litauens bidrag til programmet. Den finansielle støtte til aktiviteterne må ikke overstige 50% af budgettet for det nationale kontors arbejdsprogram. Fællesskabets medlemsstater og Litauen vil inden for rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står fremme den frie bevægelighed og opholdet for unge og andre, der er berettigede i henhold til i deres magt, for at 8 8. 9. 10. 11. 12. 13. programmet, og som rejser mellem Litauen og Fællesskabets medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse. Aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse, skal i Litauen være fritaget for indirekte skatter, told, forbud og restriktioner vedrørende import og eksport af varer og tjenesteydelser, der er beregnet til at blive anvendt under sådanne aktiviteter. Uden at dette berører Kommissionens og Det Europæiske Fællesskabs Revisionsrets ansvar for tilsyn og evaluering af programmet i henhold til artikel 13 i afgørelsen om iværksættelsen heraf, føres der løbende tilsyn med Litauens deltagelse i programmet på partnerskabsbasis mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Litauen. Litauen forelægger Kommissionen relevante rapporter og medvirker ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng. af eller litauiske bestemmelser I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordninger indeholder kontrakter, der indgås med og instanser, revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller under disses ansvar. Der kan foretages finansiel revision med det formål at kontrollere sådanne instansers indtægter og udgifter forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante litauiske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, og ved revisionsforanstaltninger. gennemførelsen om kontrol- kontrol- sådanne af i Bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar i forhold til de nationale ungdomskontorer, som Kommissionen har vedtaget, vil finde anvendelse på forbindelserne mellem Litauen, Kommissionen og det litauiske nationale kontor. I tilfælde af uregelmæssigheder, forsømmelighed eller svig, som kan tillægges det litauiske nationale kontor, er det de litauiske myndigheder, der er ansvarlige for de midler, der ikke er dækning for. af programmet, Uden at dette berører de procedurer, der er omhandlet i artikel 8 i afgørelsen om iværksættelse som observatører i programudvalget for de punkter, der vedrører dem. Dette udvalg træder sammen uden repræsentanterne for Litauen for de øvrige punkters vedkommende, samt når der holdes afstemning. repræsentanterne for Litauen deltager for kontakter med Det sprog, der anvendes i Kommissionen, for så vidt angår ansøgningsprocedure, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative ordninger i forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog. forbindelse med alle former Fællesskabet og Litauen kan opsige gennemførelsen af aktiviteter i henhold til denne afgørelse på et hvilket som helst tidspunkt med 12 måneders skriftligt varsel. Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i denne afgørelse. 9 1. 2. BILAG II Finansielt bidrag fra Republikken Litauen til programmet for unge Det finansielle bidrag, som Litauen skal indbetale til Den Europæiske Unions budget for at deltage i programmet for unge i 2000, er 699 000 EUR. Det bidrag, som Litauen skal indbetale for de følgende programår, vil blive fastsat af associeringsrådet i løbet af år 2000. nationale PHARE-program. Under Litauen betaler ovennævnte bidrag dels over det litauiske statsbudget, dels over Litauens særlig programmeringsprocedure for PHARE vil de ansøgte PHARE-midler blive overført til Litauen ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det litauiske statsbudget, vil disse midler udgøre Litauens nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. iagttagelse en af 3. Der ansøges om PHARE-midler efter følgende skema: - 340 000 EUR til bidraget til programmet for unge i 2000 4. 5. Den resterende del af Litauens bidrag vil blive dækket af det litauiske statsbudget. Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget finder anvendelse, bl. a. hvad angår forvaltningen af Litauens bidrag. De rejse- og opholdsudgifter, som Litauens repræsentanter og eksperter har i forbindelse med deltagelse i arbejdet i det udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 11, eller i andre møder, der vedrører gennemførelse af programmet, vil blive refunderet af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for ikke-statslige eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union. Ved denne afgørelses Kommissionen Litauen en indkaldelse af midler svarende til dækningen af udgifterne til programmet i henhold til denne afgørelse. ikrafttræden og i begyndelsen af hvert sender år landets bidrag til Dette bidrag vil blive udtrykt i euro og skal indbetales til en af Kommissionens EUR- bankkonti. Litauen betaler sit bidrag i overensstemmelse med indkaldelsen af midler: – – senest 1. maj for den del, der finansieres over dets statsbudget, forudsat at Kommissionen har sendt indkaldelsen af midler før 1. april, eller senest en måned efter, at indkaldelsen af midler er sendt, hvis senere senest 1. maj for den del, der finansieres over PHARE, forudsat at de tilsvarende beløb er blevet sendt til Litauen senest på dette tidspunkt, eller senest inden for en frist på 30 dage efter, at disse midler er blevet sendt til Litauen. 10 Enhver forsinkelse ved betalingen af bidraget vil medføre, at Litauen skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen svarer til den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro i den måned, hvor forfaldsdatoen ligger, forhøjet med 1,5 procentpoint. 11 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Litauens deltagelse i programmet for unge 2. BUDGETPOST B7-030 - Økonomisk bistand til de associerede lande i Central- og Østeuropa 6091 Indtægter fællesskabsprogrammer fra associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse i 3. RETSGRUNDLAG Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, sammenholdt med artikel 300, stk. 2. særlig artikel 149 Europaaftalen med fællesskabsprogrammer. Litauen (artikel 110) vedrørende deltagelse i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (. /2000/EF) af. 2000 om iværksættelse af programmet for unge, særlig artikel 11. 4. 4. 1 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: Foranstaltningens generelle mål Europaaftalen med Litauen indeholder bestemmelser om Litauens deltagelse i Fællesskabets programmer på en lang række områder, heriblandt ungdomsområdet. Litauens deltagelse vil ikke alene bidrage til virkeliggørelsen af Europaaftalens bestemmelser om økonomisk og kulturelt samarbejde, men også gøre det muligt for landet at gøre sig fortrolig med de procedurer og metoder, der anvendes i Fællesskabets programmer. Litauen har deltaget i Ungdom for Europa-programmet siden 1. november 1998. På linje med Kommissionens meddelelse og konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Luxembourg vil Litauens deltagelse i dette program være en del af den styrkede førtiltrædelsesstrategi, som skal hjælpe landet til at forberede sig på den fremtidige tiltrædelse af Unionen. af 16. 7. 1997 “Agenda 2000” Beslutningsprocessen med henblik på en åbning af programmerne indebærer, at der træffes en afgørelse i associeringsrådet, hvori Unionen og Litauen har sæde. Associeringsrådets afgørelse af 30. oktober 1998 med bestemmelser om Litauens deltagelse i dette program, udløb den 31. december 1999. Dette nye udkast til associeringsrådets afgørelse skal give Litauen mulighed for fortsat at kunne deltage og skal sikre, at der er kontinuitet mellem det nye program for unge og forløberen herfor. Ligesom den første afgørelse indeholder den 12 betingelser, især vedrørende Litauens finansielle bidrag, og praktiske regler for deltagelse i dette program. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Indtil udløbet af det pågældende EF-program, dvs. den 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Indtægtstype: Eftersom det er fastsat i artikel 110 i Europaaftalen, at Litauen selv skal afholde alle udgifter til dets deltagelse, vil landet blive opfordret til at betale et bidrag til deltagelse i programmet. Da det imidlertid fastsættes i samme artikel, at Fællesskabet kan beslutte at betale et supplement til Litauens eget bidrag, bidrager Litauen kun med en del af beløbet fra det nationale budget. Den resterende del af landets bidrag vil blive taget fra landets nationale PHARE-program. De pågældende PHARE- midler vil blive konteret post B7-030 og overført til Litauen ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det litauiske statsbudget, vil disse midler udgøre Litauens nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. Når først hele beløbet er betalt af Litauen, vil det blive overført til post 6091 på EU's budgetindtægter. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART – – – – 100% tilskud tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere der er ingen bestemmelser om, at hele fællesskabsbidraget eller en del deraf refunderes indtægter konteres Litauens bidrag til dækningen af med hensyn til omkostningerne ved landets deltagelse post 6091. Indtægten vil blive allokeret udgiftsposterne i forbindelse med programmet, og om nødvendigt allokeret de relevante poster for driftsudgifter. De samlede forventede indtægter er anført under punkt 7. 4. 7. 7. 1 FINANSIELLE VIRKNINGER Metode for omkostningsberegning (forhold mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger) Med udgangspunkt i Europaaftalen med Litauen er de finansielle og budgetmæssige bestemmelser for programmet følgende: ved Litauens bidrag er to elementer taget i betragtning: 13 - de påregnede driftsomkostninger, som er blevet beregnet ud fra programbudgettet (det foreløbige budgetforslag for programmet for unge for 2000), landets anslåede absorptionskapacitet samt tidligere erfaringer med deltagelse i Ungdom for Europa- programmet - de påregnede administrative omkostninger forventede administrative omkostninger beløber sig årligt til 19 000 EUR. til møder og tjenesterejser. Disse Litauen vil anvende en del af sit nationale årlige PHARE-program som et supplement til statsbudgettet for at finansiere bidraget til driftsudgifterne. 7. 2 Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer 699 000 EUR for 2000, hvoraf 359 000 vil blive finansieret over det litauiske statsbudget og 340 000 over Phare. 7. 3 Operationelle udgifter til undersøgelser, eksperter osv. , der er indeholdt i budgettets del B p. m. : op til et maksimumsbeløb, der står i forhold til bevillingerne af den art i EUR 15-tildelingerne til Leonardo da Vinci og Socrates, men inden for et loft, der svarer til den del af bidraget, som kommer fra landets nationale budget. 7. 4 Forfaldsplan over forpligtelses- og betalingsbevillinger Beløb, der skal opføres på konto B7-030 340 000 EUR i 2000 i forpligtelsesbevillinger og i betalingsbevillinger. De forventede årlige indtægter er som følger: 699 000 EUR i 2000, heraf 680 000 EUR til driftsmæssige omkostninger og 19 000 til administrative omkostninger. 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Alle Kommissionens kontrakter, aftaler og andre retlige forpligtelser rummer bestemmelser om kontrolbesøg på stedet af Kommissionen og Revisionsretten. Bl. a. er de instanser, der modtager støtte under foranstaltningerne, forpligtet til at indsende beretninger og finansieringsoversigter. Disse analyseres ud fra deres indhold og udgifternes berettigelse, set på baggrund af formålet med Fællesskabets finansiering. Forholdsreglerne mod svig med midlerne under de grundlæggende budgetposter finder også anvendelse på denne post, dog tilpasset landene i Central- og Østeuropa. 9. 9. 1 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe Formålet med at åbne programmet for unge for Litauen er at give landet de samme fordele, som Fællesskabets medlemsstater allerede har. Det centrale mål for Fællesskabets indsats på ungdomsområdet er at sætte alle europæiske borgere i stand 14 til at udfolde alle deres muligheder og tage initiativer og udfolde kreativitet, så de kan deltage fuldt og helt i samfundslivet og i opbygningen af Europa. Dette mål er baseret på den gradvise etablering af et åbent europæisk område for ungdommen. Det overordnede mål for programmet for unge er at bidrage til uddannelsesprocessen for alle unge gennem aktiviteter, som kan supplere dem, der finder sted i medlemsstaterne, eller som tilbydes på fællesskabsplan på områderne almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Programmets specifikke mål er: – – – – – – at øge udvekslingen af unge mellem 15 og 25 år medlemsstater fra en eller flere støtte initiativer og nyskabende projekter, der er af interesse for at Fællesskabet, eller som er tværnationale, og som igangsættes af unge for unge og giver dem mulighed for at spille en aktiv og anerkendt rolle i samfundet og udvikle og deres selvstændighed solidaritetsfølelse kreativitet, personlige evner, at skabe gunstige betingelser for, at disse møder bliver af høj kvalitet, og sikre kvaliteten af alle aktioner, der iværksættes i henhold til programmet at støtte uddannelsen af ungdomsledere for at gøre det muligt for de unge at drage nytte af fælles, kvalitetsprægede aktioner i tilknytning til de overordnede mål for programmet at intensivere samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem disse og Kommissionen gennem udveksling af erfaringer og gennem fælles initiativer på fællesskabsplan for derved at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre kvaliteten af tilbud og foranstaltninger til fordel for unge og herunder specielt etablere aktiviteter, der skal informere de unge om programmets målsætninger at styrke solidaritetsfølelsen ved at fremme de unges aktive deltagelse og integration i samfundet og stimulere erhvervelse af nye færdigheder og kompetencer hos unge gennem en personlig læreproces ved at deltage i tværnationale aktiviteter som led i europæisk volontørtjeneste, som er til fordel for lokalsamfundene. 9. 2 Begrundelse – Behov for finansiel støtte fra Fællesskabet På baggrund af de store udgifter til deltagelsen i programmet og Litauens vanskelige budgetsituation er det væsentligt med bistand fra PHARE. – Valg af støtteform Med et bidrag fra det nationale budget, suppleret med et bidrag fra PHARE, vil Litauens inddragelse i programmet give landets borgere mulighed for at ligestillede i de nuværende EU-medlemsstater. samarbejde med deres Integreringen af litauiske statsborgere i Fællesskabets netværk vil udgøre et konkret bidrag til forberedelsen af Litauen på det kommende medlemskab 15 – Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete resultater af foranstaltningen Eftersom projekterne vil blive udvalgt ud fra kvalitetskriterier, vil det kun være muligt at måle den reelle virkning på grundlag af litauiske organisationers evne til at reagere på de opfordringer til indgivelse af forslag, der vil komme fra Kommissionen under programmet. 9. 3 Tilsyn og evaluering Overvågnings- og evalueringsprocedurerne under programmet for unge (navnlig for evalueringens vedkommende i henhold til afgørelsen om iværksættelse af programmet) vil også omfatte foranstaltninger, der finansieres til gavn for litauiske støttemodtagere. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A, AFSNIT III) Den faktiske mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil afhænge af Kommissionens årlige beslutning om tildeling af ressourcer, idet der tages hensyn til det antal ansatte og de yderligere beløb, der bevilges af budgetmyndigheden. 16 10. 1 Virkninger for antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal forvalte foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger Tjenestemænd og midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer I alt 1 1 heraf Varighed yderligere ressourcer 2000-2006 ved anvendelse af eksisterende ressourcer i de pågældende afdelinger 1 1 10. 2 Den samlede finansielle virkning af de menneskelige ressourcer Beløb Beregningsmetode (samlede udgifter til foranstaltningen for perioden 2000-2006) EUR Tjenestemænd (*) 756 000 1 mand x 7 år x 108 000 Midlertidigt personale Andre ressourcer I alt 756 000 (*) Ved at udnytte de bestående ressourcer, der kræves til at forvalte foranstaltningen. (Beregnet på basis af A1, A2, A4, A5 og A7) 17 10. 3 Forøgelse af andre udgifter til administration som følge af foranstaltningen EUR Budgetpost Beløb Beregningsmetode (årlige udgifter til foranstaltningen) A 7010 - tjenesterejser 3 000 1100 EUR x 3 tjenesterejser årligt A 7031 - udvalg 4 000 Rejse- og opholdsudgifter for 2 deltagere i 2 todages møder A7030 - andre møder 8 000 Rejse- og opholdsudgifter for 2 deltagere i 4 todages møder Rejse- og opholdsudgifter for 1 ekspert i 4 todages møder I alt 4 000 19 000 Ovennævnte udgifter vil blive dækket ind gennem de bidrag (artikel 4, stk. 2, tredje led, i finansforordningen), som Litauen yder (jf. punkt 5. 3 og 7. 4 i finansieringsoversigten). 18