title: Ehdotus: neuvoston päätös Bulgarian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU programme
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 12. 04. 2000 KOM(2000) 207 lopullinen 2000/0078 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Bulgarian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Myös vuonna 1997 määritelty vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia on vahvistettu uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) kymmenen ehdokasmaan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti määrätään assosiaationeuvostot määrittävät ja yksityiskohtaiset säännöt. kunkin maan osallistumista koskevat ehdot Kaikki KIE-maat ovat osallistuneet vuonna 1999 yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin ohjelmiin eli Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Eräät maista ovat osallistuneet ohjelmiin jo vuodesta 1997, toiset vuodesta 1998 tai 1999. Maiden osallistuminen kyseisiin osa ohjelmiin kehitystä. niiden Assosiaationeuvostojen päätösten, joissa säädettiin ohjelmiin osallistumisen järjestelyistä, voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999, kuten myös itse ohjelmia koskevien päätösten voimassaolo. valmistelevaa liittymistä tärkeä ollut on Leonardo da Vinci -ohjelman toinen vaihe, Sokrates-ohjelman toinen vaihe ja uusi Nuoriso- ohjelma ovat jatkoa edellisille ohjelmille. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toista vaihetta koskevissa päätöksissä säädetään, että KIE-maat voivat osallistua ohjelmiin. Vastaava säännös sisältyy luonnokseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, jonka hyväksymismenettely on kesken. Kaikki KIE-maat ovat vahvistaneet halukkuutensa osallistua uusiin ohjelmiin vuodesta 2000 alkaen ja rahoittaa osallistumistaan osittain omasta kansallisesta talousarviostaan ja osittain ja 13. niille myönnettävillä vuotuisilla Phare-määrärahoilla. Kuten Luxemburgissa 12. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä todettiin, näiden maiden itse rahoittamat osuudet ovat tasaisesti kasvamassa. Koska ohjelmat ovat luonteeltaan kansainvälisiä, on kaikkien osapuolten edun mukaista, että ohjelmien ensimmäisen vaiheen aikana aloitettuja toimia voitaisiin jatkaa keskeytyksettä ohjelmien seuraavissa vaiheissa tai asiaa koskevissa uusissa ohjelmissa. Jotta KIE-maat voisivat osallistua näihin uusiin ohjelmiin niiden alusta alkaen, komissio on tehnyt ehdotukset kahdeksi kunkin assosiaationeuvoston päätökseksi, joista toinen koskee jo voimassa olevia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia ja toinen Nuoriso-ohjelmaa. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevat ehdotetut päätökset voitaisiinkin tehdä ensin ja Nuoriso-ohjelmaa koskevat päätökset heti, kun itse ohjelmaa koskeva päätös tulee voimaan. Ehdotettujen assosiaationeuvostojen päätösluonnosten pääkohdat ovat seuraavat: • KIE-maiden osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan samoja kyseisiä ohjelmia koskevia ehtoja, sääntöjä ja menettelyitä kuin jäsenvaltioihin erityisesti hakemusten tekemisen ja hankkeiden esittämisen, arvioinnin ja valinnan, ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien kansallisten rakenteiden tehtävänjaon sekä ohjelmiin osallistumisen valvontaan liittyvien toimien osalta. 2 • KIE-maat maksavat vuosittaisen rahoitusosuuden ohjelmista assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti. Rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta. • Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti KIE-maat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta. • Päätöksiä sovelletaan ohjelmien keston ajan, ja ne tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Assosiaationeuvostojen päätösten mahdollisimman pikainen tekeminen antaisi ehdokasmaille mahdollisuuden jatkaa integroitumistaan yhteisön verkostoihin ja muihin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan toimintoihin niiden keskeytymättä. Näin ollen neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi Bulgarian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta. 3 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Bulgarian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjasta on 4 päivänä joulukuuta 1995 tehty neuvoston ja komission päätös. Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Bulgaria voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Bulgarian osallistumista kyseiseen toimintaan. 15 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/991 voimaantulon jälkeen Bulgaria on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä huhtikuuta 1999. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/382/EY2 ja erityisesti sen 10 artiklan mukaan sekä yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY3 ja erityisesti sen 12 artiklan mukaan Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua näihin ohjelmiin Eurooppa- sopimuksissa, päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, assosiaationeuvostojen lisäpöytäkirjoissa niiden ja 1 2 3 EYVL L 99, 14. 4. 1999, s. 28. EYVL L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EYVL L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan Eurooppa- sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Bulgarian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin, on liitteenä oleva luonnos assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o …/ 2000, tehty. , Bulgarian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevista ehdoista ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan1, joka koskee Bulgarian osallistumista yhteisön ohjelmiin, ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Bulgaria voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin toimiin erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. Lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaan assosiaationeuvosto päättää Bulgarian kyseisiin toimiin osallistumisen ehdoista. 15 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/992 voimaantulon jälkeen Bulgaria on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä huhtikuuta 1999 ja on ilmaissut haluavansa osallistua ohjelmien toiseen vaiheeseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Bulgaria osallistuu Euroopan yhteisön Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toiseen vaiheeseen, jäljempänä ’Leonardo da Vinci II’ ja ’Sokrates II’, liitteissä I ja II vahvistettujen ehtojen mukaisesti; liitteet ovat tämän päätöksen erottamaton osa. Tätä päätöstä sovelletaan Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien keston ajan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla 1 2 EYVL L 317, 30. 12. 1995, s. 25. EYVL L 99, 14. 4. 1999, s. 28. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona assosiaationeuvosto tekee sen. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. LIITE I Ehdot Bulgarian osallistumiselle Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmiin jäljempänä Bulgaria osallistuu Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien, ’ohjelmat’, toimintaan kyseisistä ohjelmista 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/382/EY ja 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 253/2000/EY määriteltyjen säädettyjä tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti menettelyjä noudattaen, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. sekä niissä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevien päätösten 5 artiklan ehtojen sekä jäsenvaltioiden ja komission kyseisten ohjelmien kansallisten toimistojen velvollisuuksiin liittyvien komission antamien säännösten mukaisesti Bulgarian on luotava tarkoituksenmukaiset rakenteet, jotta ohjelmien toimien toteutusta voidaan tarvittavat hallinnoida toimenpiteet varmistaakseen asianmukaisen rahoituksen kyseisille toimistoille, joiden toimintaan ohjelmasta annetaan avustuksia. Bulgarian on toteutettava kaikki muut tarpeelliset toimet taatakseen ohjelmien tehokas toiminta kansallisella tasolla. koordinoidusti kansallisella toteutettava tasolla, ja Voidakseen osallistua ohjelmiin Bulgaria maksaa vuosittain osuuden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjelmissa tapahtuvien muutosten tai Bulgarian valmiuksien kehittymisen huomioon ottamiseksi mukauttaa on rahoitusosuutta, jotta talousarvion tasapaino säilyisi vakaana ohjelmia täytäntöön pantaessa. assosiaatiokomitealla tarvittaessa valtuudet Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. bulgarialaisten järjestöjen täyttävien laitosten, Komissio voi ottaa huomioon myös bulgarialaiset asiantuntijat nimittäessään riippumattomia asiantuntijoita ohjelmista tehtyjen päätösten asiaa koskevien säännösten mukaisesti avustamaan komissiota hankkeiden arvioinnissa. Ohjelmien yhteisöulottuvuuden varmistamiseksi hankkeissa ja toimissa on oltava mukana vähintään yksi kumppani jostakin yhteisön jäsenvaltiosta, jotta niille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea. II -ohjelman liitteessä I olevan III Leonardo da Vinci jakson 1 kohdassa tarkoitettuihin liikkuvuutta edistäviin toimiin ja Sokrates-ohjelman hajautettuihin toimiin sekä 2 kohdan mukaisesti perustettavien kansallisten toimistojen toimintaan annettavaan rahoitustukeen Bulgarialle osoitetaan varoja yhteisön tasolla päätettävän rahoitusosuuden ohjelman perusteella. Kansallisten rahoitustuen toimintaohjelmien enimmäismäärä talousarvioista. sekä Bulgarian toimintaan myönnettävän talousarviojakauman toimistojen 50 prosenttia kansallisten toimistojen vuotuisen on 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. Yhteisön jäsenvaltiot ja Bulgaria tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen opiskelijoiden, opettajien, koulutettavien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintoviranomaisten, nuorten ja muiden edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Bulgariassa ja yhteisön jäsenvaltioissa heidän osallistuessaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. Bulgaria ei sovella tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimien yhteydessä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin välillisiä veroja, tulleja, tuonti- ja vientikieltoja tai -rajoituksia. Euroopan yhteisöjen komissio ja Bulgaria seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Bulgarian osallistumista ohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelmien seurantaa ja arviointia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista tehtyjen päätösten 13 ja 14 artiklan nojalla. Bulgaria toimittaa komissiolle tarvittavat kertomukset ja osallistuu muihin yhteisön tässä yhteydessä määräämiin erityistoimiin. Yhteisön varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti bulgarialaisten tahojen kanssa tehdyissä tai näiden tekemissä sopimuksissa on määrättävä komission tai tilintarkastustuomioistuimen tekemistä tai niiden valtuuttamasta valvonnasta ja tilintarkastuksista. Tilintarkastuksia voidaan tehdä kyseisten tahojen yhteisöä kohtaan oleviin sopimusvelvoitteisiin liittyvien tulojen ja menojen valvomiseksi. Asianomaisten Bulgarian viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. Jäsenvaltioiden ja komission Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kansallisiin toimistoihin liittyviä velvollisuuksia koskevia komission antamia säännöksiä sovelletaan Bulgarian, komission ja Bulgarian kansallisten toimistojen välisiin suhteisiin. syyllistyneen toimistojen väärinkäytöksiin, laiminlyönteihin tai petoksiin, Bulgarian viranomaiset ovat vastuussa varoista, joita ei saada takaisin. Jos Bulgarian kansallisten todetaan Bulgarian edustajat osallistuvat tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Leonardo da Vinci II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa ja Sokrates II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Bulgarian edustajat eivät ole läsnä komiteoiden kokouksissa muita asioita käsiteltäessä eivätkä äänestyksissä. Hakemusmenettelyihin, sopimuksiin, annettaviin kertomuksiin ja muihin ohjelman hallinnollisiin järjestelyihin liittyvässä komission kanssa käytävässä yhteydenpidossa käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. Yhteisö ja Bulgaria voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta 9 LIITE II Bulgarian rahoitusosuus Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista 1. Leonardo da Vinci Voidakseen osallistua Leonardo da Vinci II -ohjelmaan Bulgaria maksaa Euroopan unionin talousarvioon seuraavan rahoitusosuuden (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 3 024 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 2. Sokrates Voidakseen osallistua Sokrates II Euroopan unionin talousarvioon 4 077 000 euron rahoitusosuuden. -ohjelmaan Bulgaria maksaa vuonna 2000 Assosiaationeuvosto päättää Bulgarian ohjelmaan seuraavina vuosina maksamasta rahoitusosuudesta vuoden 2000 kuluessa. 3. rahoitusosuuden edellä mainitun Bulgaria maksaa kansallisesta talousarviostaan ja osittain Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmastaan. Jollei Phare-ohjelman erillisestä ohjelmointimenettelystä muuta johdu, pyydetyt Phare- varat siirretään Bulgarialle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Bulgarian kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Bulgarian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. osittain 4. Phare-varoja pyydetään seuraavan aikataulun mukaisesti: – – 3 745 110 euroa Sokrates II -ohjelman rahoitusosuuteen vuonna 2000, Leonardo da Vinci (euroina): II -ohjelman rahoitusosuuteen vuosittain seuraavasti Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 2 880 000 2 807 000 2 800 000 Määrä vahvistetaan myöhemmin Määrä vahvistetaan myöhemmin Määrä vahvistetaan myöhemmin Määrä vahvistetaan myöhemmin Loppuosa Bulgarian rahoitusosuudesta maksetaan maan kansallisesta talousarviosta. 5. Ohjelmaan sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta erityisesti Bulgarian rahoitusosuuden hallinnoinnin osalta. Komissio suorittaa Bulgarian edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta tarkkailijoina liitteessä I olevassa 11 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn tai muihin ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin kulloinkin on voimassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntijoiden osalta. 10 6. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Bulgariaa maksamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat kummankin ohjelman osalta. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, pankkitilille. ja se maksetaan komission euromääräiselle Bulgaria maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti: – viimeistään 1 päivänä toukokuuta sen kansallisesta talousarviosta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että komissio lähettää rahoituspyynnön viimeistään 1 päivänä rahoituspyynnön lähettämisestä, jos tämä tapahtuu myöhemmin, viimeistään huhtikuuta, kuukauden kuluttua tai – viimeistään 1 päivänä toukokuuta Phare-ohjelmasta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että vastaavat määrät on toimitettu Bulgarialle tähän mennessä, tai 30 päivän kuluessa kyseisten varojen toimittamisesta Bulgarialle. rahoitusosuuden maksu viivästyskorkoa Jos maksamattomasta määrästä käytetään eräpäivänä voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. viivästyy, Bulgaria maksaa alkaen. Viivästyskorkona eräpäivästä 11 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Bulgarian osallistuminen Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmiin. 2. BUDJETTIKOHDAT B7-030 Taloudellinen tuki Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille. 6091 Tulot Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 149 ja 150 artikla yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa. Bulgarian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja, osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. jossa määrätään Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta (toinen vaihe) 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/382/EY ja erityisesti sen 10 artikla. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY ja erityisesti sen 12 artikla. 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite kanssa Bulgarian lisäpöytäkirjassa määrätään Bulgarian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin useilla eri aloilla, joihin kuuluvat myös yleissivistävä ja ammatillinen koulutus. tehdyn Eurooppa-sopimuksen Sen lisäksi, että osallistuminen edistää Eurooppa-sopimusten taloudellista yhteistyötä ja kulttuuriyhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Bulgarialle mahdollisuuden tutustua yhteisön ohjelmissa noudatettaviin menettelyihin ja menetelmiin. Bulgaria on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1. huhtikuuta 1999 alkaen. Komission 16. heinäkuuta 1997 antaman ”Agenda 2000” -tiedonannon ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Bulgarian osallistuminen näihin ohjelmiin on ollut osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla tuetaan maan valmisteluja tulevaa Euroopan unioniin liittymistä varten. 12 Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja Bulgarian assosiaationeuvoston päätöstä. Bulgarian näiden ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen osallistumisesta 15. maaliskuuta 1999 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999. Tämän uuden assosiaationeuvoston päätösluonnoksen tavoitteena on mahdollistaa Bulgarian osallistuminen ohjelmaan tämän jälkeenkin sekä ohjelmien ensimmäisen ja toisen vaiheen välisen jatkuvuuden varmistaminen. Kuten aiemmassa päätöksessä, siinä säädetään erityisesti Bulgarian rahoitusosuuteen liittyvistä edellytyksistä sekä ohjelmiin osallistumisen käytännön järjestelyistä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisten yhteisön ohjelmien loppuun asti eli 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan 3 artiklassa määrätään, että Bulgaria vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään maksamaan rahoitusosuus ohjelmiin osallistumisesta. Koska mainitun artiklan mukaan yhteisö voi täydentää Bulgarian rahoitusosuutta, Bulgarian on maksettava vain osa kansallisesta talousarviostaan. Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmasta. Tarvittavat Phare-varat kirjataan kohtaan B7-030 ja siirretään Bulgarialle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Bulgarian kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Bulgarian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. Kun Bulgaria on maksanut koko osuuden, se siirretään EU:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. rahoitusosuudesta Loppuosa otetaan 6. MENO-/TULOLAJI – – – – tuen osuus 100 % yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Bulgarian osuus sen osallistumiskulujen kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseessä olevien kahden ohjelman menojen alamomenteille tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. ja Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan kohdassa 7. 4. 13 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Bulgarian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan mukaiset kyseisten kahden ohjelman rahoitus- seuraavat: Bulgarian rahoitusosuudessa otetaan huomioon kaksi osatekijää: ja talousarviojärjestelyt ovat toimintakulut, – ennakoitavissa olevat joiden laskentaperusteena ovat ohjelmien määrärahat (Leonardo da Vinci -ohjelman kokonaisrahoituksen vuotuinen jakauma ja Sokrates-ohjelman vuoden 2000 alustava talousarvioesitys), maan kyky hyödyntää ohjelmaa, maan aiempi kokemus osallistumisesta Leonardo da Vinci- ja Sokrates- ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen, sekä – ennakoitavissa olevat hallintokulut eli kokouksista ja virkamatkoista aiheutuvat kulut. Näiden hallintokulujen arvioitu vuotuinen määrä on Leonardo da Vinci -ohjelmassa 24 000 euroa ja Sokrates-ohjelmassa 50 000 euroa. Bulgaria käyttää osan Phare-ohjelman vuotuisen maakohtaisen ohjelmansa talousarviosta maksettavaa rahoituksesta toimintakulujen rahoitusosuutta. täydentääkseen maan kansallisesta 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken (euroa) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Yhteensä Leonardo Vinci da 3 024 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 24 273 000 Sokrates 4 077 000 4 077 000 YHTEENSÄ 7 101 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 28 350 000 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Pro memoria: enimmäismäärään saakka suhteessa EU:n 15 jäsenvaltion Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kyseisen kaltaisiin määrärahoihin, kuitenkin maan kansallisesta talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden rajoissa. 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Alamomentille B7-030 kirjattavat määrät: 2000 2001 2002 YHTEENSÄ 6 625 110 2 807 000 2 800 000 12 232 110 6 625 110 2 807 000 2 800 000 12 232 110 Maksu- sitoumus- määrärahat Maksu- määrärahat 14 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomentti 6091 Toiminnallinen osuus Hallinnollinen osuus 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSÄ 7 027 000 3 084 000 3 294 000 3 441 000 3 587 000 3 776 000 3 923 000 28 132 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 YHTEENSÄ 7 101 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 28 350 000 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kaikissa komission sopimuksissa ja muissa oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavista tarkastuksista. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa antaa kertomuksia ja rahoitusselvityksiä. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. 9. 1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien avaamisen tavoitteena on auttaa Bulgariaa saamaan ohjelmista samanlaista hyötyä kuin yhteisön jäsenvaltiot. Yhteisön yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien toimien olennainen kykyjään tavoite mahdollisimman hyvin sekä osoittamaan aloitteellisuutta ja luovuutta siten, että he rakentamiseen voivat eurooppalaisen täysipainoisesti. Tämän koulutusalueen asteittainen perustaminen. toimintaan perustana Euroopan avoimen kaikkia Euroopan hyödyntämään yhteiskunnan kansalaisia tavoitteen osallistua ja on auttaa on Yleissivistävän koulutuksen alaa koskevan Sokrates II -ohjelman yleistavoitteena on edistää korkealaatuisen koulutuksen kehittämistä kannustamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: – – eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen koulutuksen kaikilla tasoilla, jotta kunkin eurooppalaista jäsenvaltion kulttuuriperintöön, tukeutumalla identiteettiä vahvistaa voitaisiin Euroopan unionin kielten, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, jotta määrällisen ja laadullisen tuntemuksen parantamisen edistäminen, ja vahvistetaan Euroopan ymmärtämystä kansojen unionin välistä 15 yhteisvastuuta, edistäminen, ja lisäksi koulutuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden oppilaitosten laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla niiden älyllisten ja pedagogisten voimavarojen vahvistamiseksi, opetushenkilöstön liikkuvuuden edistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi opinnoissa sekä opetushenkilöstön ammattitaidon laadullisen parantamisen edistäminen, opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen mahdollistamalla opinnoista toisessa ulottuvuuden vahvistamiseksi koulutuksessa, jäsenvaltiossa suorittaa voidaan se, että osa eurooppalaisen oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan unionin tasolla ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen oppilaiden koulutuksessa, korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muiden muodollisen pätevyyden osoitusten vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisen helpottamiseksi koulutusalalla, avoimen opiskelun ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman toimien yhteydessä, sekä ja kokemusten tietojen koulutusjärjestelmien monimuotoisuudesta jäsenvaltioissa rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde. edistäminen, vaihdon ja jotta ominaislaadusta jäsenvaltioiden tulisi – – – – – – – Ammatillisen koulutuksen alaa koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman pääasiallinen tavoite on toteuttaa jäsenvaltioiden toimia tukevaa ja edistävää ammatillisen koulutuksen politiikkaa. Ohjelman päätavoitteet ovat seuraavat: – – ja ammatillisten koulutusjärjestelmien jäsenvaltioiden -järjestelyjen kehittäminen parantamalla ammatillisen peruskoulutuksen laatua ja nuorten siirtymistä työelämään, parantamalla jäsenvaltioiden ammatillista jatko- ja täydennyskoulutusta koskevia järjestelyjä, tukemalla ammatillista neuvontaa ja ohjausta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ammatilliseen koulutukseen, parantamalla esimerkiksi sosiaalis-taloudellisten, henkisen maantieteellisten vajaakykyisyyden taikka puuttuvan tai riittämättömän pätevyyden vuoksi muita heikommassa henkilöiden asemassa ammatillisten koulutusjärjestelyjen laatua, syrjäytymisvaarassa ja miesten edistämällä tekijöiden, fyysisen etnisten olevien naisten tai tai ja yritysten ja työntekijöiden ammatillisen koulutuksen kehittämisen tukeminen, korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö mukaan luettuna: ammatillisen koulutuksen uudistaminen teknologisten muutosten ja niiden työhön sekä tarvittaviin pätevyyksiin ja taitoihin kohdentuva vaikutus huomioon ottaen, investoinnit työntekijöiden ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen, teknologisten innovaatioiden siirto osana yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen alalla, naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen, 16 – kielitaidon edistämisen tukeminen ammatillisessa koulutuksessa. kehittämisen yleisen sekä tietämyksen ja innovaatioiden 9. 2 Toimenpiteen perustelut – yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska ohjelmiin osallistumisesta johtuvat kustannukset ovat suuret taloudellinen tilanne on heikko, tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. ja Bulgarian – toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Kansallisesta talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare- ohjelmasta myönnettävällä tapahtuva Bulgarian yhdentyminen asianomaisiin ohjelmiin antaa sen kansalaisille mahdollisuuden yhteistyöhön Euroopan yhteisön nykyisten jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa. Bulgarian kansalaisten yhdentymisellä yhteisön verkkoihin on suuri merkitys Bulgarian valmistautumiselle tulevaan jäsenyyteen. rahoitusosuudella, myötä – tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla bulgarialaisten yritysten ja laitosten kykyä vastata komission näiden kahden ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi II- ja Leonardo da Vinci arviointimenettelyt (erityisesti arvioinnin osalta, kuten näitä kahta ohjelmaa koskevissa päätöksissä säädetään) koskevat myös bulgarialaisten edunsaajien hyväksi rahoitettuja toimia. -ohjelmiin kuuluvat ja Sokrates seuranta- II 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstömäärä. 17 Josta Kesto lisähenkilöstöä 2000-2006 10. 1 Vaikutus toimien määrään Toimien luonne Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A C B 1 1 2 asianomaisen pääosaston tai yksikön nykyistä henkilöstöä 1 1 2 10. 2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa (kokonaiskustannukset vuosina 2000–2006) (euroa) Virkamiehet (*) 1 512 000 2 henkilöä x 7 vuotta x 108 000 Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 1 512 000 (*) Käyttäen tehtävien hoitamiseen tarvittavia nykyisiä voimavaroja (laskelma perustuu talousarvion osastoihin A1, A2, A4, A5 ja A7). 18 10. 3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu (euroa) Budjettikohta Määrä Laskutapa (toimen vuotuiset kustannukset) A-7010 – virkamatkat 13 000 1 100 euroa x 12 virkamatkaa vuodessa A-7031 – komiteat 26 000 27 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin* A-7030 – muut kokoukset 28 000 29 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin** 7000 Keskimäärin neljään seitsemän päivää kestävään kokoukseen osallistuvien Bulgarian asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut Yhteensä 74 000 * 2 edustajaa 12:ssa komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksessa (8 Sokrates-ohjelmaan ja 4 Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvää kokousta) ja 1 edustaja 3:ssa Sokrates-ohjelman alakomiteoiden kokouksessa 2 edustajaa 5:ssä Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa ja 1 edustaja 19:ssä Sokrates -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa Edellä esitetyt menot katetaan Bulgarialta saaduilla tuloilla (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen kohta 5. 3 ja 7. 4). 19 * *


title: QUESTION ÉCRITE E-1174/00 posée par Malcolm Harbour (PPE-DE) à la Commission. Recherche dans le secteur automobile.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU research policy
West Midlands
cessation of trading
motor vehicle industry
new technology

formats: html pdf print

text: 6. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 72 E/25 financement spØcial pour des projets de la sociØtØ de l(cid:146)information dans la rØgion des West Midlands, centrØ sur des activitØs crØatrices d(cid:146)emplois pour la main-d(cid:146)(cid:156)uvre qualifiØe actuellement confrontØe aux problŁmes du ch(cid:244)mage? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (8 juin 2000) L(cid:146)aide accordØe aux programmes de dØveloppement Øconomique au titre des Fonds structurels europØens sera importante dans la rØgion des West Midlands au cours de la pØriode 2000-2006. Dans le contexte de l(cid:146)initiative eEurope lancØe au Conseil europØen de Lisbonne, le dØveloppement de la sociØtØ de l(cid:146)informa- tion est l(cid:146)une des prioritØs de la Commission et marque de son empreinte beaucoup d(cid:146)initiatives europØennes de financement. La Commission s(cid:146)efforcera de veiller (cid:224) ce que le dØveloppement de la sociØtØ de l(cid:146)information soit intØgrØ comme il se doit dans la prochaine gØnØration de programmes des Fonds structurels pour la rØgion, conformØment (cid:224) l(cid:146)initiative eEurope. En premier lieu, une grande partie de la rØgion des West Midlands peut bØnØficier des aides des Fonds structurels au titre de l(cid:146)objectif 2 et (cid:224) un soutien transitoire dØgressif au titre de cet objectif («phasing-out» objectif 2). Avec un montant de plus de 850 millions d(cid:146)euros, le programme des West Midlands sera le plus important au Royaume-Uni, au titre de l(cid:146)objectif 2, au cours de la pØriode 2000-2006. Le plan de dØveloppement des West Midlands dans le cadre de l(cid:146)objectif 2 qui a ØtØ soumis rØcemment par les autoritØs de l(cid:146)(cid:201)tat membre (cid:224) la Commission contient les quatre prioritØs suivantes: 1) dØveloppement d(cid:146)une base Øconomique diversifiØe et dynamique; 2) crØation d(cid:146)une rØgion caractØrisØe par l(cid:146)apprentissage et les compØtences; 3) mise en place de l(cid:146)infrastructure et des conditions nØcessaires (cid:224) la croissance; 4) revitalisation des communautØs. Les aides (cid:224) l(cid:146)innovation et au dØveloppement de la sociØtØ de l(cid:146)information constitueront l(cid:146)un des thŁmes rØcurrents du programme. Dans le cadre de ces prioritØs, les activitØs suivantes peuvent Œtre envisagØes: aide (cid:224) la formation pour l(cid:146)utilisation et la promotion de la technologie de l(cid:146)information et des communications, aide aux PME dans le secteur de la haute technologie et notamment aux entreprises spØcialisØes et capital de dØmarrage par l(cid:146)intermØdiaire de subventions, de prŒts ou de prises de participation. Le projet de plan souligne la nØcessitØ de crØer des emplois et Øvalue chacune des prioritØs susmentionnØes en termes de crØation de nouveaux emplois. En deuxiŁme lieu, les West Midlands recevront une part du programme de l(cid:146)objectif 3, qui reprØsente au total 4 500 millions d(cid:146)euros au Royaume-Uni. Avec celui de l(cid:146)objectif 2, ce financement peut servir (cid:224) promouvoir le redØploiement du personnel qualifiØ employØ auparavant dans l(cid:146)industrie automobile. En plus de ces montants, les West Midlands pourraient Øgalement bØnØficier d(cid:146)aides en faveur de projets novateurs, en particulier dans le domaine de la sociØtØ de l(cid:146)information. La Commission Ølabore actuellement une sØrie de lignes directrices relatives (cid:224) ces actions. (2001/C 72 E/028) QUESTION (cid:201)CRITE E-1174/00 posØe par Malcolm Harbour (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Recherche dans le secteur automobile (12 avril 2000) Face (cid:224) la restructuration qui a lieu dans l(cid:146)industrie automobile des West Midlands (cid:224) la suite de la dissolution du groupe Rover par BMW, la Commission pourrait-elle indiquer: 1. Quel est l(cid:146)Øtat des projets actuels de recherche dans les nouvelles technologies automobiles? 2. Quelles sont les possibilitØs de promouvoir de nouvelles technologies au moyen d(cid:146)un programme spØcial de financement de premier Øtablissement pour de nouvelles entreprises Øtablies dans la rØgion des West Midlands? 3. Si elle peut affecter une enveloppe financiŁre spØciale, en considØration du grave problŁme de ch(cid:244)mage parmi les techniciens qualifiØs de l(cid:146)automobile (cid:224) la suite de la dissolution du groupe Rover? C 72 E/26 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 6. 3. 2001 RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (8 juin 2000) 1. Depuis 1992, le groupe Rover a participØ (cid:224) 79 projets de recherche et dØveloppement technologique (RDT) financØs par des fonds europØens. Sa participation en tant que coordinateur ou partenaire s(cid:146)est Øtendue (cid:224) toute la palette des activitØs de recherche, de dØveloppement et de dØmonstration dans le secteur automobile dans des domaines tels que les technologies de pointe en matiŁre de conception et de production, les technologies d(cid:146)information et de tØlØcommunication, les technologies visant (cid:224) rentabiliser les sources d(cid:146)Ønergie et (cid:224) permettre l(cid:146)utilisation des Ønergies renouvelables ainsi que les activitØs ayant trait (cid:224) l(cid:146)amØlioration des connaissances et (cid:224) la formation. Trente projets de ce types sont encore en cours. Le 5e programme-cadre de recherche et dØveloppement technologique encourage l(cid:146)exploitation des 2. rØsultats des projets de recherche communautaires et ne dispose que de ressources financiŁres limitØes pour l(cid:146)octroi d(cid:146)aides (cid:224) la crØation de nouvelles entreprises; dans la plupart des cas, ces aides sont accordØes au titre du programme d(cid:146)action spØcifique intitulØ «promouvoir l(cid:146)innovation et encourager la participation des petites et moyennes entreprises (PME)». Il en est de mŒme pour le 3e programme pluriannuel en faveur des petites et moyennes entreprises. Dans le cadre de ce programme, il s(cid:146)agit pour l(cid:146)essentiel de rØpondre (cid:224) des appels d(cid:146)offres et (cid:224) des appels (cid:224) manifestations d(cid:146)intØrŒt publiØs au Journal officiel et disponibles par ailleurs sur le site Internet Cordis. Les PME ont Øgalement la possibilitØ de solliciter des aides auprŁs de certains fonds, dont le mØcanisme europØen pour les technologies (MET) et le guichet d(cid:146)aide au dØmarrage du MET (qui relŁve de l(cid:146)initiative pour la croissance et l(cid:146)emploi); ces instruments sont mis en (cid:156)uvre en partenariat avec la Banque europØenne d(cid:146)investissement (BEI) et le Fonds europØen d(cid:146)investissement (FEI) qui en assurent l(cid:146)administra- tion. Dans ce cas, les fonds communautaires sont versØs via des sociØtØs spØcialisØes dans le capital risque et qui font office d(cid:146)intermØdiaires qualifiØs, dans la mesure oø elles examinent les demandes de financement et entrent, en fonction de critŁres commerciaux, dans le capital des entreprises dont les demandes ont ØtØ retenues. Une grande partie de la rØgion des West Midlands, dont une part importante de l(cid:146)usine Rover de Longbridge, est Øligible (cid:224) l(cid:146)objectif 2 ou (cid:224) un soutien transitoire dØgressif au titre de cet objectif («phasing-out» objectif 2). En consØquence, des fonds structurels communautaires (cid:224) hauteur d(cid:146)environ 850 millions d(cid:146)euros seront affectØs (cid:224) la partie des West Midlands relevant de l(cid:146)objectif 2 pour la pØriode 2000-2006. Les nØgociations au sujet du plan de dØveloppement pour la zone relevant de l(cid:146)objectif 2 sont sur le point de commencer. Il y sera tenu compte, en particulier, du dØclin du secteur automobile ainsi que de la nØcessitØ de diversifier l(cid:146)Øconomie et de crØer de nouvelles entreprises. Pour ce qui est des activitØs en faveur des PME, les fonds structurels, et notamment le Fonds europØen de dØveloppement rØgional, peuvent couvrir les domaines suivants: soutien aux activitØs commerciales, financement de transferts de technolo- gies, amØlioration de l(cid:146)accŁs des entreprises aux ressources financiŁres et aux prŒts, mise (cid:224) disposition d(cid:146)infrastructures et aides directes (cid:224) l(cid:146)investissement. Le plan de dØveloppement prØcitØ sera orientØ vers la crØation d(cid:146)emplois durables et l(cid:146)appui (cid:224) l(cid:146)ajustement structurel de cette rØgion. 3. Quant au problŁme que constitue le fort taux de ch(cid:244)mage parmi les techniciens qualifiØs dans le secteur de l(cid:146)automobile (cid:224) la suite de la dissolution du groupe Rover, aucune «enveloppe spØciale ou complØmentaire» n(cid:146)est prØvue (cid:224) cet effet. Outre la contribution au titre de l(cid:146)objectif 2, dont les grandes lignes ont ØtØ dØcrites ci-dessus, des sommes considØrables seront affectØes aux West Midlands au titre de l(cid:146)objectif 3 du Fonds social europØen. Celles-ci peuvent servir (cid:224) traiter des problŁmes tels que le risque de ch(cid:244)mage rØsultant de la vente de Rover par BMW. Les West Midlands recevront, en effet, une part considØrable des fonds allouØs dans le cadre du programme en faveur des rØgions du Royaume-Uni relevant de l(cid:146)objectif 3, soit 4,5 milliards d(cid:146)euros. Le plan relatif (cid:224) l(cid:146)objectif 3 est structurØ conformØment aux cinq domaines d(cid:146)action qui font l(cid:146)objet du rŁglement (CEE) no 2084/93 du Conseil, du 20 juillet 1993, modifiant le rŁglement (CEE) no 4255/88 portant dispositions d(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 2052/88 en ce qui concerne le Fonds social europØen (1). Dans le cas de Rover, deux de ces domaines entrent particuliŁrement en ligne de compte, (cid:224) savoir: le domaine a): politique active en faveur du marchØ du travail (l(cid:146)un des objectifs stratØgiques dans le cadre de ce domaine d(cid:146)action prioritaire est justement de rØduire le ch(cid:244)mage (de longue durØe) par des mesures visant les nouveaux ch(cid:244)meurs ou les personnes menacØes de ch(cid:244)mage), et le domaine d): adaptabilitØ (l(cid:146)un des objectifs stratØgiques dans le cadre de ce domaine d(cid:146)action prioritaire est d(cid:146)amØliorer le niveau de qualification et l(cid:146)adaptabilitØ des travailleurs et travailleuses). De plus, le programme d(cid:146)action communautaire en matiŁre de formation professionnelle «Leonardo da Vinci» (dont la deuxiŁme phase couvre la pØriode 2000-2006) contribue (cid:224) la rØalisation des politiques des (cid:201)tats membres dans le domaine de la formation permanente, ce qui pourrait permettre d(cid:146)Ølaborer les instruments et mØcanismes (projets pilotes) nØcessaires (cid:224) la mise en (cid:156)uvre de programmes de formation. 6. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 72 E/27 Ces derniers pourraient aider les travailleurs et qualifications et (cid:224) rØintØgrer plus facilement le marchØ du travail. travailleuses (cid:224) dØvelopper leurs aptitudes et leurs (1) JO L 193 du 31. 7. 1993. (2001/C 72 E/029) QUESTION (cid:201)CRITE E-1197/00 posØe par Margrietus van den Berg (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Le groupe consultatif pour la recherche agricole internationale (12 avril 2000) Le groupe consultatif pour la recherche agricole internationale (CGIAR), instituØ en 1971, est une association informelle de cinquante-huit reprØsentants des secteurs public et privØ, qui soutient un rØseau de seize centres de recherche agricole internationale. Le CGIAR a pour mission de contribuer (cid:224) la sØcuritØ alimentaire et (cid:224) l(cid:146)Ølimination de la pauvretØ dans les pays en dØveloppement (cid:224) travers la recherche, le partenariat, le renforcement des capacitØs et des orientations sur les politiques (cid:224) mener. Il promeut un dØveloppement agricole durable fondØ sur une gestion Øcologique des ressources naturelles. La Commission europØenne a longtemps apportØ un soutien financier important au CGIAR; toutefois, en 1999 elle a suspendu son aide et elle rØexamine actuellement son soutien financier futur au groupe consultatif. Compte tenu de ce rØexamen: 1. 2. 3. 4. 5. La Commission est-elle consciente de l(cid:146)apport prØcieux que les centres de recherche internationale, soutenus par le groupe consultatif, ont fourni pour Øviter la famine et amØliorer le niveau de vie dans les zones rurales des pays les moins dØveloppØs? La Commission sait-elle qu(cid:146)une Øvaluation du CGIAR a ØtØ rØcemment menØe par un groupe d(cid:146)experts internationaux Øminents, sous la prØsidence de M. Maurice Strong, prØsident du Earth Council, qui a conclu que le groupe consultatif constitue le «meilleur investissement en matiŁre d(cid:146)aide au dØveloppe- ment qui puisse exister»? La Commission sait-elle que le CGIAR redØfinit actuellement ses programmes pour les centrer plus directement sur les besoins des plus dØmunis parmi les dØmunis en matiŁre de recherche sur l(cid:146)agriculture et les ressources naturelles? La Commission est-elle consciente que la prØsence sur le terrain, dans les pays en dØveloppement, d(cid:146)experts du CGIAR travaillant en partenariat avec les scientifiques locaux donne au groupe consultatif des moyens sans comparaison pour apporter un soutien en matiŁre de recherche aux systŁmes de recherche nationaux et aux exploitants agricoles qui en sont tributaires? La Commission sait-elle que le CGIAR s(cid:146)intØresse de plus en plus (cid:224) la pŒche, (cid:224) l(cid:146)Ølevage, (cid:224) la sylviculture et (cid:224) l(cid:146)agrosylviculture, tous domaines qui prØsentent des avantages potentiels considØrables pour les populations dØfavorisØes et leur environnement? Si la Commission est consciente de tous ces faits, est-elle disposØe (cid:224): 6. Reconna(cid:238)tre sans rØserve le r(cid:244)le unique et inapprØciable que peut jouer le CGIAR pour rØpondre aux prioritØs de l(cid:146)aide au dØveloppement de l(cid:146)UE, que sont la rØduction de la pauvretØ, l(cid:146)accroissement de la sØcuritØ alimentaire et la protection de l(cid:146)environnement dans les pays en dØveloppement? 7. 8. Informer le Parlement europØen de la date (cid:224) laquelle les financements en faveur du CGIAR reprendront et selon quelles modalitØs? Examiner la possibilitØ d(cid:146)accro(cid:238)tre le niveau de ce soutien et de garantir que les engagements soient pris sur une base multiannuelle? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (3 juillet 2000) La Commission est, de longue date, un partenaire et un bailleur de fonds du groupe consultatif pour la recherche agricole internationale (GCRAI) et elle participe activement au dØveloppement du systŁme. Elle est donc consciente (cid:224) la fois de la contribution du GCRAI (cid:224) la recherche agricole et des dØveloppements rØcents auxquels l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence


title: Wetgevingsresolutie van het Europees Parlement betreffende het gemeenschappelijk standpunt, door de Raad vastgesteld met het oog op de aanneming van een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad inzake de doelbewuste introductie van genetisch gemodificeerde organismen in het milieu en tot intrekking van richtlijn 90/220/EEG (11216/1999 – C5-0012/2000 — 1998/0072(COD))

eurovoc_concepts:
environmental impact
environmental protection
environmental risk prevention
genetically modified organism
public health

formats: pdf print

text: 7. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 40/119 3. Controle op het vervoer van gevaarlijke goederen over de weg ***I (proce- Woensdag, 12 april 2000 dure zonder verslag) C5-0129/2000 Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Richtlijn 95/50/EG betreffende uniforme procedures voor de controle op het vervoer van gevaarlijke goe- deren over de weg (COM(2000) 106. C5-0129/2000. 2000/0044(COD)) (Medebeslissingsprocedure: eerste lezing) Dit voorstel wordt goedgekeurd. 4. BOPEG (procedure zonder verslag) C5-0080/2000 Ontwerpbesluit van het Europees Parlement, de Raad, de Commissie, het Hof van Justitie, de Rekenkamer, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de regio’s betreffende de orga- nisatie en de werking van het Bureau voor Officiële Publicaties der Europese Gemeenschappen (EG, EGKS, Euratom) (C5-0080/2000. 2000/2043(ACI)) Dit ontwerpbesluit wordt goedgekeurd. 5. Landbouw- of bosbouwtrekkers ***II (procedure zonder debat) A5-0071/2000 Wetgevingsresolutie van het Europees Parlement betreffende het gemeenschappelijk standpunt, door de Raad vastgesteld met het oog op de aanneming van de richtlijn van het Europees Parle- ment en de Raad inzake maatregelen tegen de emissie van verontreinigende gassen en deeltjes door motoren bestemd voor het aandrijven van landbouw- of bosbouwtrekkers en houdende wij- ziging van richtlijn 74/150/EEG van de Raad (10323/1/1999. C5-0225/1999. 1998/0247(COD)) (Medebeslissingsprocedure: tweede lezing) Het Europees Parlement, (cid:27) gezien het gemeenschappelijk standpunt van de Raad (10323/1/1999 (cid:27) C5-0225/1999) (1), (cid:27) gezien zijn in eerste lezing geformuleerde standpunt (2) inzake het voorstel van de Commissie aan het Europees Parlement en de Raad (COM(1998) 472) (3), (cid:27) gezien het gewijzigde voorstel van de Commissie (COM(1999) 386), (cid:27) gelet op artikel 251, lid 2 van het EG-Verdrag, (cid:27) gelet op artikel 78 van zijn Reglement, (cid:27) gezien de aanbeveling voor de tweede lezing van de Commissie milieubeheer, volksgezondheid en consumentenbeleid (A5-0071/2000), (1) PB C 17 van 20. 1. 2000, blz. 13. (2) PB C 279 van 1. 10. 1999, blz. 208. (3) PB C 303 van 2. 10. 1998, blz. 9


title: WRITTEN QUESTION E-1176/00 by Richard Corbett (PSE) to the Commission. Nationality of key officials dealing with postal service liberalisation.

eurovoc_concepts:
Netherlands
institutional structure
postal service
privatisation

text: C 374 E/208 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (17 May 2000) Articles 10 and 11 of Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work (1) (Framework Directive) lay down rules on information, consultation and balanced participation of workers and/or their representatives in the field of safety and health at work in accordance with national laws and/practices. In accordance with Article 4 of Directive 89/391/EEC, it is the responsibility of the Member States to ensure adequate controls and supervision of the national provisions implementing this Directive. Consequently, any possible infringements of the national provisions implementing the Directive must be brought to the attention of the relevant Spanish authorities, i. e. the labour and social security inspectorate, which must organise and carry out the necessary inspections and checks to ensure proper application of these provisions. Should the Commission receive specific information suggesting that the Spanish authorities have failed to monitor the application of the national provisions implementing Directive 89/391/EEC, it will take the necessary action. (1) OJ L 183, 29. 6. 1989. (2000/C 374 E/246) WRITTEN QUESTION E-1176/00 by Richard Corbett (PSE) to the Commission (12 April 2000) Subject: Nationality of key officials dealing with postal service liberalisation Can the Commission confirm that: (cid:129) the new director in charge of postal services in the internal market is Dutch; (cid:129) the Commissioner(cid:146)s special adviser for postal affairs is Dutch; (cid:129) the chef de Cabinet of the Commissioner responsible for postal services liberalisation is Dutch; (cid:129) the responsible Commissioner is Dutch; (cid:129) the Dutch post office is the post office in Europe that most actively supports full liberalisation? Does the Commission agree that public perceptions of this situation could undermine the credibility of its internal reform and in particular the (cid:145)de-flagging(cid:146) of posts and policy sectors? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (15 May 2000) The answer to the Honourable Member(cid:146)s questions is yes. In addition to this, it is worth mentioning that out of the team of six dealing with postal issues in the Directorate general for the internal market, two are French, one is German, one is British, one is Portuguese and the head of unit is Spanish. Furthermore, the deputy director general of the Directorate general for the internal market is Austrian and the director general British. Moreover, it should be noted that the Commission is in contact with all national regulators and with postal operators in various Member States. 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/209 Finally as regards the policy of de-flagging of posts, the answer given above tends to show that there is no particular problem in this respect. (2000/C 374 E/247) WRITTEN QUESTION P-1190/00 by Timothy Kirkhope (PPE-DE) to the Commission (10 April 2000) Subject: European Social Funds Under the current system of payment for the European Social Fund (ESF), voluntary and community sector projects receive a 50 % advance payment, followed by a further 30 % advance payment (when half of the first advance has been spent). The remaining 20 % is paid after submission of the final claim. The new system proposed by the Department for Education and Employment will see an advance payment of only 10 % and then projects will have to submit claims in arrears (probably quarterly) to receive further payment. A balance of 20 % will still be withheld for remittance following the final claim. Can the Commission clarify if it has the right and authority to intervene in the payment of European Social Funds at a national level if the Commission believes the funds are not being allocated in the most effective manner so as to benefit those organisations who deserve and require this funding to survive. It is estimated that at least 90-95 % of the organisations that at present receive ESF will, under the new system of payments, be closed due to lack of funds to support their programmes. Would it be possible for the Commission to support the alternative payment system that is being put forward by the organisations involved? They are proposing the (cid:145)Scottish Model(cid:146) whereby: (cid:129) Quarter 1: 30 % in advance; (cid:129) Quarter 2: 25 % in advance, subject to satisfactory Quarter 1 returns; (cid:129) Quarter 3: 25 % in advance, subject to satisfactory Quarter 2 returns; (cid:129) Quarter 4: 20 % final payment in arrears, subject to satisfactory audit of all Quarters. Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (3 May 2000) The responsibility for fixing the detailed rules for the implementation of the European social fund (ESF) within a Member State lies with the managing authority of the programme. The programming documents adopted by the Commission will not contain information on, for example, the amounts to be paid by way of advances to project organisers. In these circumstances, the Commission cannot intervene in this matter. However, the Department for Education and Employment has recently decided, following discussions within the United Kingdom, to increase the advance payment from 10 % to 30 % of the first year costs of the project for all organisations. The Commission welcomed this decision


title: Resolutie van het Comité van de Regio's over "Het partnerschapsbeginsel en de toepassing hiervan in het kader van de Structuurfondsenregeling voor de periode 2000-2006"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development aid
regional aid
social situation

text: C 226/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 8. 2000 Resolutie van het Comité van de Regio’s over „Het partnerschapsbeginsel en de toepassing hiervan in het kader van de Structuurfondsenregeling voor de periode 2000-2006” (2000/C 226/08) HET COMITE´ VAN DE REGIO’S, gelet op het besluit van zijn Bureau van 17 november 1999 zijn commissie 1 te belasten met het opstellen van een resolutie over het partnerschapsbeginsel en de toepassing hiervan in het kader van de nieuwe Structuurfondsenregeling; gelet op de door zijn commissie 1 op 1 december 1999 goedgekeurde ontwerpresolutie (CDR 434/99 rev. 1; rapporteur: de heer Tindemans, NL/PES); overwegende dat het in juli 1995 een advies over „De rol van regionale en lokale autoriteiten bij de toepassing van het partnerschapsbeginsel in het kader van de Structuurfondsenregeling” (CDR 234/95) (1), in november 1997 een advies over „De regio’s en gemeenten en het Europese structuurbeleid na 1999” (CDR 131/97 fin) (2), in september 1998 een advies over het „Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen” (CDR 167/98 fin) (3) en in maart 1999 resp. een resolutie over „De hervorming van de Structuurfondsen en het Cohesiefonds in het kader van de politieke discussie over het maatregelenpakket van Agenda 2000” (CDR 1/1999 fin) (4) en een advies getiteld „Naar een echte subsidiariteitscultuur — Een appel van het Comité van de Regio’s” (CDR 302/98 fin) (5) heeft uitgebracht; overwegende dat de Raad op 21 juni 1999 de algemene bepalingen van de nieuwe Structuurfondsenrege- ling heeft vastgesteld (Verordening (EG) nr. 1260/1999); overwegende dat het Tavistock-Instituut de studie The Thematic Evaluation of the Partnership Principle heeft gepubliceerd (Londen, februari 1999); overwegende dat het Comité van de Regio’s op 10 januari 2000 ter afsluiting van zijn seminarcyclus over „De tenuitvoerlegging van de Structuurfondsenregeling voor de periode 2000-2006 — De inbreng van de lokale en regionale overheden” in de Portugese autonome regio Madeira een conferentie over het partnerschapsbeginsel heeft georganiseerd en bij die gelegenheid een verklaring met zijn eigen opvattingen over dit beginsel heeft gepresenteerd, heeft tijdens zijn 33e zitting van 12 en 13 april 2000 (vergadering van 12 april) de volgende resolutie aangenomen. Het Comité van de Regio’s 1. benadrukt het belang van het partnerschapsbeginsel voor een efficiënte tenuitvoerlegging van de Structuurfondsen- regeling; 2. verklaart dat het partnerschap, zoals beschreven in zijn adviezen, in essentie breed samengesteld zou moeten zijn, betrokken bij alle fasen van de bijstandsverlening met daarbij een sleutelrol voor de lokale en regionale overheden (1) PB C 100 van 2. 4. 1996, blz. 72. (2) PB C 64 van 27. 2. 1998, blz. 5. (3) PB C 373 van 2. 12. 1998, blz. 1. (4) PB C 198 van 14. 7. 1999, blz. 1. (5) PB C 198 van 14. 7. 1999, blz. 73. en dat bepalingen nodig zijn voor toepassing van het beginsel; in de verordeningen slechts enkele algemene 3. merkt op dat Verordening (EG) nr. 1260/1999, waarin wordt uiteengezet hoe het partnerschapsbeginsel in prak- tijk moet worden gebracht, voorziet in een volwaardige rol voor de lokale en regionale overheden; 4. stelt vast dat in Verordening (EG) nr. 1260/1999 wordt gepleit voor breed opgezette partnerschappen (artikel 8, lid 1) in àlle fasen van de steunverleningsprocedure (arti- kel 8, lid 2), maar is van oordeel dat de lidstaten zélf moeten kunnen beslissen hoe zij het partnerschapsbeginsel in praktijk zullen brengen en welke rol de lokale en regionale overheden daarbij kunnen spelen; 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 226/21 5. benadrukt dat de partnerschapsbepalingen in Verordening (EG) nr. 1260/1999 nauwelijks afwijken van die in Veror- dening (EEG) nr. 2081/93, maar dat het de bedoeling lijkt te zijn de lokale en regionale overheden voortaan een sleutelrol te laten spelen, ook al wordt de uiteindelijke verantwoordelijkheid voor de tenuitvoerlegging — op het passende territoriale niveau — van de Structuurfondsen- regeling in het algemeen en de partnerschapsregeling in het bijzonder nog steeds uitdrukkelijk bij de lidstaten gelegd; 6. 7. stelt vast dat de door de lidstaten in te dienen plannen een overzicht moeten bevatten van de regelingen die zijn getroffen om de partners te raadplegen, maar dat ondanks dat niet bekend is of en hoe dit wordt beoordeeld aangezien er geen heldere transparante verantwoordelijkheid voor de Gemeenschap lijkt te bestaan; sluit zich aan bij de conclusies van de Tavistock-studie over het partnerschapsbeginsel, en met name bij de vaststelling dat dit beginsel de efficiëntie ten goede komt, maar dat de concrete invulling van dit beginsel varieert naar gelang van de lidstaat en het programma en dat de partnerschapsregelingen in tal van lidstaten nog voor heel wat verbetering vatbaar zijn; 8. vestigt de aandacht van de Europese Commissie en de lidstaten op: — de noodzaak om binnen de Europese Unie het verticale partnerschap tussen de Europese Commissie en de lidstaten consequent uit te breiden tot de lokale en regionale overheden om daarmee tot een verdere en evenwichtiger verdeling van bevoegdheden te komen; Brussel, 12 april 2000. — de wens om lokale en regionale overheden een sleutel- rol te laten vervullen bij de regionale programmering en hen ook te betrekken bij horizontale programme- ring; — de volledigheid van de horizontale, territoriale partner- schappen en een heldere verdeling van de beslissings- bevoegdheid tussen financierende en niet-financieren- de partners; — de integratie, of in ieder geval coördinatie, van het verticale en de horizontale partnerschap; — betere mogelijkheden voor lokale en regionale overhe- den als beherende en betalende autoriteiten; — in beginsel een programmadocument en een partner- schap per gebied om beheer en toezicht te vereenvou- digen en bureaucratie te beperken; — toereikende technische bijstand voor het partnerschap te stellen ten volle te om alle partners in staat participeren; — formele vastlegging van het partnerschapsstatuut zon- der uitvluchten ter verzekering van helderheid over rollen en verantwoordelijkheden, organisatie van het werk en delegatie van bevoegdheden en management- instrumenten; 9. roept de Europese Commissie op om, met inachtneming van het subsidiariteitsbeginsel, de lidstaten en de lokale en regionale overheden te helpen de implementatie van het partnerschapsbeginsel te verbeteren door in samenwerking met het Comité van de Regio’s een werkdocument op te stellen met goede praktijkvoorbeelden en heldere partner- schapsmodellen en vervolgens ook de nodige informatie te verschaffen over de financiële inbreng van de diverse partners. De voorzitter van het Comité van de Regio’s Jos CHABERT


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1193/00 di Christel Fiebiger (GUE/NGL) alla Commissione. Distorsione della concorrenza dovuta alla varietà di prezzi del diesel agricolo.

eurovoc_concepts:
agricultural machinery
common agricultural policy
diesel fuel
discriminatory price

text: 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/97 Il diritto inglese non prevede automaticamente una possibilit(cid:224) di appello davanti alla Camera dei Lords, la Justice (Appeals) Act 1934 (1) piø alta corte del Regno Unito. La sezione 1 dell(cid:146)Administration of (regolamento sull(cid:146)amministrazione della giustizia) stabilisce che Ł possibile ricorrere in appello davanti alla Camera dei Lords solo previa autorizzazione della Corte d(cid:146)appello o della stessa Camera dei Lords: pu(cid:242) pertanto verificarsi la situazione in cui sia l(cid:146)una che l(cid:146)altra giurisdizione non consentano l(cid:146)impugnazione, e in tal caso la sentenza della Corte d(cid:146)appello assume carattere definitivo e nessun(cid:146)altra giurisdizione pu(cid:242) essere investita della controversia fra le parti. Come l(cid:146)onorevole parlamentare probabilmente sa, una situazione analoga si riscontra in Finlandia (2). La Commissione ha ricevuto effettivamente una serie di denunce relative alla presunta incompatibilit(cid:224) dell(cid:146)Administration of Justice (Appeals) Act 1934 con l(cid:146)articolo 234 del trattato CE. Tutte le denunce ricevute finora riguardano cause in cui viene contestato l(cid:146)obbligo, per i gestori di pub, di acquistare la birra da un unico fornitore, e sono attualmente in corso d(cid:146)esame. (1) 24 & 25 Geo 5 c 40. (2) Sedicesima relazione annuale sul controllo dell(cid:146)applicazione del diritto comunitario (cid:129) 1998, presentata dalla Commissione il 9 luglio 1999 (GU C 354 del 7. 12. 1999, pag. 1 a 185). (2001/C 53 E/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1193/00 di Christel Fiebiger (GUE/NGL) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Distorsione della concorrenza dovuta alla variet(cid:224) di prezzi del diesel agricolo I prezzi del diesel agricolo sono molto diversi all(cid:146)interno dell(cid:146)UE. In Francia, per esempio, il prezzo ammonta a 0,40 €, nei Paesi Bassi a 0,35 €, in Danimarca a 0,31 €, mentre in Germania gli agricoltori, a partire dal 1o gennaio 2000, devono pagare 0,61 €. Prevede la Commissione la possibilit(cid:224) di creare condizioni uniformi comunitaria? In che modo potrebbe essere eliminata la distorsione della concorrenza nel settore? in quest(cid:146)ambito dell(cid:146)agricoltura Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (29 maggio 2000) I prezzi del gasolio per uso agricolo utilizzato per veicoli quali i trattori e per i macchinari fissi varia considerevolmente a seconda degli Stati membri. La differenza dei prezzi Ł dovuta, in una certa misura, a motivi fiscali e al modo in cui i singoli Stati membri attuano le disposizioni in campo fiscale previste dalla normativa comunitaria. La direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all(cid:146)armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (1), e in particolare l(cid:146)articolo 8, paragrafo, lettera f), riconosce infatti agli Stati membri la facolt(cid:224) di applicare esenzioni o riduzioni totali o parziali dell(cid:146)aliquota di accisa agli oli minerali destinati, nell(cid:146)ambito di un sistema di controllo fiscale, esclusivamente alle attivit(cid:224) agricole o orticole nonchØ di silvicoltura e piscicoltura d(cid:146)acqua dolce. Pertanto, gli Stati membri possono decidere di non applicare l(cid:146)intera aliquota minima dell(cid:146)accisa sul gasolio usato come carburante, fissata a 245 euro per 1000 litri (articolo 5, paragrafo 1, della direttiva 92/82/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa al ravvicinamento delle aliquote di accisa sugli oli minerali (1)), optando invece per un(cid:146)aliquota che varia da 0 a 245 euro. Nel marzo 1997 la Commissione ha presentato una proposta di direttiva del Consiglio che ristruttura il quadro comunitario per l(cid:146)imposizione dei prodotti energetici (2). Tale proposta Ł nata in primo luogo dalle seguenti esigenze: modernizzare il sistema comunitario per l(cid:146)imposizione degli oli minerali, estenderne il campo di applicazione a tutti i prodotti energetici, consentire alla Comunit(cid:224) di trarre il massimo vantaggio dai benefici del mercato unico e realizzare gli obiettivi in campo ambientale. C 53 E/98 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 L(cid:146)articolo 7 di tale proposta prevede l(cid:146)applicazione, a livello comunitario, di un(cid:146)aliquota minima ridotta di accisa sul gasolio per uso agricolo, fissata in una prima fase a 32 euro per 1000 litri. Se accolta, tale proposta dovrebbe fornire un prezioso contributo al ravvicinamento dei livelli di imposizione applicati dai singoli Stati membri nel settore dei carburanti per uso agricolo. La proposta non Ł ancora stata adottata dal Consiglio. La Commissione si Ł impegnata al massimo per rendere possibile tale adozione ed ha dichiarato la sua disponibilit(cid:224) ad esaminare eventuali soluzioni di compromesso finalizzate a ridurre le conseguenze economiche su taluni Stati membri. Tali soluzioni potrebbero prevedere ad esempio l(cid:146)applicazione di aliquote minime ridotte di accisa su taluni prodotti energetici o l(cid:146)attuazione di periodi transitori, di esenzioni fiscali o di riduzioni a favore delle industrie a forte consumo di energia. Per quanto riguarda infine il problema dell(cid:146)IVA, data l(cid:146)attuale situazione (mancato ravvicinamento delle aliquote fiscali, presenza di numerosi accordi speciali, opzioni e deroghe), Ł alquanto improbabile che si possano registrare nel breve termine progressi significativi ai fini dell(cid:146)applicazione di un(cid:146)aliquota unica a livello comunitario. Le aliquote IVA attualmente applicate al gasolio per uso agricolo variano attualmente dal 12 al 25 %. (1) GU L 316 del 31. 10. 1992. (2) GU C 139 del 6. 5. 1997. (2001/C 53 E/128) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1200/00 di Adriana Poli Bortone (UEN) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Comune di Casarano Il 21 marzo 2000 si Ł svolta una manifestazione nel comune di Casarano (provincia di Lecce) intitolata «5a giornata della memoria e dell(cid:146)impegno in ricordo delle vittime delle mafie» patrocinata segnatamente dalla Commissione europea. Pu(cid:242) la Commissione far sapere in che misura e con quali interventi ha sostenuto l(cid:146)iniziativa in questione? Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (27 giugno 2000) La Commissione informa l(cid:146)onorevole parlamentare che essa non ha dato alcun sostegno morale, finanziario o logistico a tale manifestazione e che il Presidente della Commissione ha patrocinato l(cid:146)iniziativa esclusivamente a titolo personale. (2001/C 53 E/129) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1201/00 di Alexander de Roo (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Costruzione di grattacieli ad uso abitativo nell(cid:146)IJmeer (12 aprile 2000) Attualmente sono in costruzione dei grattacieli di lusso ad Almere, presso la diga lungo l(cid:146)IJmeer. L(cid:146)Ijmeer Ł una zona cui si applicano le disposizioni della direttiva sugli uccelli e della direttiva sugli habitat ed Ł inoltre parte della struttura ecologica principale. Non ritiene la Commissione che in assenza di un interesse fondamentale (o almeno non manifesto) non possa essere realizzato un siffatto piano edilizio?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1198/00 υποβολή: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Εισαγωγές στην ΕΕ κονσερβών σαρδέλας προέλευσης Βενεζουέλας και Περού.

eurovoc_concepts:
Peru
Venezuela
application of EU law
competence of the Member States
fish
import (EU)
marketing standard

text: 20. 3. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 89 E/15 (2001/C 89 E/013) GRAPTH ERVTHSH E-1198/00 ypobolh·: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) prow thn Epitroph· (12 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Εισαγωγε΄ς στην ΕΕ κονσερβω΄ν σαρδε΄λας προε΄λευσης Βενεζουε΄λας και Περου΄ Συ΄µφωνα µε τα ο΄σα προβλε΄πονται στο α΄ρθρο 2 του Κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου 2136/89 (1) της 21ης Ιουνι΄ου 1989, µε τον οποι΄ον θεσπι΄ζονται κοινοι΄ κανο΄νες εµπορι΄ας για τις κονσε΄ρβες σαρδε΄λας, µπορου΄ν να κυκλοφορη΄- σουν στην αγορα΄ ως κονσε΄ρβες σαρδε΄λας και να λα΄βουν την ονοµασι΄α πω΄λησης που αναφε΄ρεται στο α΄ρθρο 7, τα προι¤ο΄ντα που πληρου΄ν, µεταξυ΄ α΄λλων, την πρου¤πο΄θεση να ε΄χουν παρασκευασθει΄ αποκλειστικα΄ και µο΄νο απο΄ το ει΄δος Sardina Pilchardus Walbaum. Τα ει΄δη που ικανοποιου΄ν αυτη΄ την πρου¤πο΄θεση ει΄ναι αυτα΄ που ανη΄κουν στις δασµολογικε΄ς κλα΄σεις: (cid:129) 0302. 61. 10 (Σαρδε΄λες Pilchardus νωπε΄ς η΄ κατεψυγµε΄νες) (cid:129) 0303. 71. 10 (Σαρδε΄λες Pilchardus κατεψυγµε΄νες) Μο΄νο απο΄ αυτα΄ τα ει΄δη θα λαµβα΄νονται οι κονσε΄ρβες σαρδε΄λας που θα µπορου΄ν να χαρακτηρι΄ζονται κονσε΄ρβες σαρδε΄λας και θα ει΄ναι εκει΄να τα προι¤ο΄ντα που θα περιλαµβα΄νονται στις δασµολογικε΄ς κλα΄σεις 1604. 13. 11. 20 και 1604. 13. 19. 20. Θα µπορου΄σε να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ ποια µε΄τρα λαµβα΄νονται για να εφαρµοσθει΄ επακριβω΄ς η προαναφερθει΄σα κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α; Θα µπορου΄σε να ανακοινω΄σει η Επιτροπη΄ τα αποτελε΄σµατα των προσπαθειω΄ν που καταβλη΄θηκαν για τον ε΄λεγχο της εφαρµογη΄ς του προαναφερθε΄ντος κοινοτικου΄ κανονισµου΄ για τις εισαγωγε΄ς κονσερβω΄ν σαρδε΄λας που προε΄ρχονται απο΄ τη Βενεζουε΄λα και το Περου΄; (1) ΕΕ L 212 της 22. 7. 1989, σελ. 79. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (13 Ioyni·oy 2000) Ο κανονισµο΄ς (ΕΟΚ) αριθ. 2847/93 του Συµβουλι΄ου της 12ης Οκτωβρι΄ου 1993 για τη θε΄σπιση συστη΄µατος ελε΄γχου της κοινη΄ς αλιευτικη΄ς πολιτικη΄ς (1) υποχρεω΄νει τα κρα΄τη µε΄λη να ελε΄γχουν στο ε΄δαφο΄ς τους ο΄λες τις δραστηριο΄τητες του κλα΄δου της αλιει΄ας, συµπεριλαµβανοµε΄νης της εµπορι΄ας, ω΄στε να εξασφαλι΄ζεται η τη΄ρηση του συνο΄λου της ισχυ΄ουσας νοµοθεσι΄ας. Η εφαρµογη΄ και ο ε΄λεγχος του κανονισµου΄ 2136/89 ανη΄κει εποµε΄νως στην αρµοδιο΄τητα και την ευθυ΄νη των κρατω΄ν µελω΄ν. Κατο΄πιν καταγγελι΄ας που υποβλη΄θηκε απο΄ ε΄να κρα΄τος µε΄λος τον Ιου΄λιο 1999 και πληροφοριω΄ν που ελη΄φθησαν απο΄ ορισµε΄νες ιδιωτικε΄ς οργανω΄σεις, η Επιτροπη΄ απευθυ΄νθηκε στο κρα΄τος µε΄λος εισαγωγη΄ς (Γερµανι΄α), προτρε΄- ποντα΄ς το σε αυστηρη΄ εφαρµογη΄ του εν λο΄γω κανονισµου΄. Έτσι διορθω΄θηκαν ορισµε΄νες πρακτικε΄ς που δεν συνα΄δουν µε την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. Εντου΄τοις, επειδη΄ η κατα΄σταση δεν φαινο΄ταν πλη΄ρως ικανοποιητικη΄, η Επιτροπη΄ στη συνε΄χεια κι΄νησε διαδικασι΄α παρα΄βασης κατα΄ του κρα΄τους µε΄λους εισαγωγη΄ς. Η διαδικασι΄α αυτη΄ εκκρεµει΄ ακο΄µη. Η καταγγελι΄α, ο΄πως και η διαδικασι΄α που προαναφε΄ρθηκε, αφορου΄ν την εισαγωγη΄ ψαριω΄ν του γε΄νους sardinops προε΄λευσης Περου΄ και φρι΄σσας προε΄λευσης Βενεζουε΄λας µε την ονοµασι΄α «σαρδε΄λες». Πρε΄πει να επισηµανθει΄ το µικρο΄ µε΄γεθος των κοινοτικω΄ν εισαγωγω΄ν κονσερβω΄ν σαρδε΄λας µε προε΄λευση αυτε΄ς τις δυ΄ο χω΄ρες. Το 1999, καµι΄α εισαγωγη΄ υπο΄ τους κωδικου΄ς 1604 13 11 20, 1604 13 19 20 και 1604 20 50 10 δεν καταγρα΄φηκε για την Βενεζουε΄λα. Όσον αφορα΄ το Περου΄, ειση΄χθησαν 70 το΄νοι απο΄ το κρα΄τος µε΄λος κατα΄ του οποι΄ου κινη΄θηκε διαδικασι΄α παρα΄βασης. (1) ΕΕ L 261 της 20. 10. 1993