title: Kommissionens forordning (EF) nr. 849/2000 af 27. april 2000 om omfordeling af de ikke udnyttede mængder af de kvantitative kontingenter, der var gældende i 1999 for visse varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina

text: L 103/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 849/2000 af 27. april 2000 om omfordeling af de ikke udnyttede mængder af de kvantitative kontingenter, der var gældende i 1999 for visse varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — dele, én til de traditionelle importører og én til de øvrige ansøgere. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 520/94 af 7. marts 1994 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for forvaltning af kvantitative kontingenter (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 138/96 (2), særlig artikel 2, stk. 5, og artikel 14 og 24, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Ved forordning (EF) nr. 519/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande og ophævelse af forordning (EØF) nr. 1765/82, (EØF) nr. 1766/82 og (EØF) nr. 3420/83 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1138/98 (4), indførte Rådet visse kvantitative årskontingenter over for Folkerepublikken Kina, jf. bilag II til nævnte forordning, og fastlagde, at de skulle forvaltes på grundlag af forordning (EF) nr. 520/ 94. Kommissionen udstedte derefter forordning (EF) nr. 738/ 94 (5) om generelle gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 520/94, senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 983/96 (6). Disse bestemmelser er gældende for kontingenter, medmindre andet er fastsat i nærværende forordning. forvaltningen ovennævnte af I overensstemmelse med artikel 20 i forordning (EF) nr. 520/94 har medlemsstaternes kompetente myndigheder meddelt Kommissionen de mængder fra kontingentet for 1999, der er tildelt, men ikke udnyttet. Det har ikke været muligt at omfordele disse uudnyttede inden mængder udgangen af kontingentåret 1999. tide til, at de kunne anvendes i Efter gennemgang af de således meddelte oplysninger for hver vare forekommer det hensigtsmæssigt i 2000 at omfordele de uudnyttede mængder fra kontingentåret 1999 som angivet i bilag I til nærværende forordning. En gennemgang af de forskellige forvaltningsmetoder, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 520/94, viser, at det vil være hensigtsmæssigt at vælge den metode, hvori hensynet til de traditionelle handelsstrømme lægges til grund. Efter denne metode opdeles kontingenterne i to (1) EFT L 66 af 10. 3. 1994, s. 1. (2) EFT L 21 af 27. 1. 1996, s. 6. (3) EFT L 67 af 10. 3. 1994, s. 89. (4) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 1 (berigtigelse i EFT L 241 af 29. 8. 1998, s. 27). (5) EFT L 87 af 31. 3. 1994, s. 47. (6) EFT L 131 af 1. 6. 1996, s. 47. (7) (8) (9) Erfaringen viser, at denne metode er den mest hensigts- mæssige til at sikre handelstransaktionernes kontinuitet for de berørte fællesskabsvirksomheder og undgå forstyrrelser i samhandelen. Det er formålstjenligt at opdele de i medfør af denne forordning omfordelte mængder på grundlag af de samme kriterier, som blev anvendt ved fordelingen af kontingenterne for 2000. Med hensyn til tildelingen af den del af kontingentet, der er forbeholdt de traditionelle importører, er det hensigts- mæssigt at fastholde referenceåret 1997 eller 1998, der er lagt til grund for fordelingen af 2000-kontingenterne. Det er nemlig fortsat repræsentativt for en normal udvikling i samhandelen med de pågældende varer. Derfor bør de traditionelle importører bevise, at de i løbet af 1997 eller 1998 har indført de varer med oprindelse i Kina, som er omfattet af de pågældende kontingenter. (10) Der bør dog ske en forenkling af de formaliteter, der skal overholdes af traditionelle importører, som allerede har fået tildelt en importtilladelse under 2000-kontingen- terne. De administrative myndigheder ligger allerede inde med den dokumentation, der er nødvendig for hver af de traditionelle importører, for så vidt angår importen i 1997 eller 1998. Importørerne behøver således blot at vedføje en kopi af deres foregående tilladelse, når de ansøger om en ny. (11) Med hensyn til tildelingen af den del af kontingentet, der skal gå til de ikke-traditionelle importører, bør der træffes de nødvendige foranstaltninger til at skabe bedre vilkår for tildelingen og en optimal udnyttelse af kontin- genterne. Med henblik herpå vil det være formålstjenligt fastsætte, at denne del af mængderne fordeles at forholdsmæssigt på grundlag af en fælles samlet vurde- ring af de indsendte importtilladelsesansøgninger, idet denne del forbeholdes de importører, der kan bevise, at de har opnået en importtilladelse og har gjort brug af den for mindst 80 % af de pågældende varer i kontin- gentåret 1999, samt de importører, der ikke har opnået en importtilladelse for den pågældende vare i kontin- gentåret 1999. Det forekommer endvidere påkrævet på forhånd at fastlægge grænser for, hvor store mængder/ værdier de ikke-traditionelle importører kan ansøge om. 28. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 103/15 (12) Med hensyn til tildelingen af kontingenterne, bør det fastsættes, i hvilken periode de traditionelle importører og de øvrige importører kan indgive ansøgning om importtilladelser. (13) Af hensyn til en optimal udnyttelse af kontingenterne bør det fastsættes, for så vidt angår ansøgninger om tilladelse til indførsel af fodtøj, at det skal fremgå, når der er tale om kontingenter omfattende flere KN-koder, hvilke mængder der ansøges om for hver KN-kode. enkelte importør højst kan få tildelt den mængde, der er anført i bilag III til nærværende forordning. Kun de importører, der kan dokumentere, at de har indført mindst 80 % af de mængder, for hvilke der er indrømmet en importtilladelse for den pågældende vare i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 1469/1999 (2), og (EF) nr. 2297/98 (1) og/eller importører, der anfører, at de ikke opnåede en importtilladelse i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 2297/98 og/ eller (EF) nr. 1469/1999, må indgive ansøgning om importtilla- delse for en given vare. (14) Medlemsstaterne informerer Kommissionen om de modtagne importtilladelsesansøgninger, jf. artikel 8 i forordning (EF) nr. 520/94. Oplysningerne om de tradi- i den tionelle importørers enhed, der anvendes i det pågældende kontingent. tidligere import anføres (15) I lyset af erfaringerne med forvaltningen af kontingen- terne og for at lette importforvaltningsformaliteterne for de erhvervsdrivende samt under henvisning til, at de uudnyttede mængder kun kan overføres til det følgende år én gang, således at risikoen for en overdreven import- kumulation forekommer at være begrænset, er det hensigtsmæssigt uden dermed at foregribe resultaterne af en yderligere analyse, som måtte vise sig nødvendig i fremtiden, at fastsætte udløbsdatoen for omfordelingsim- porttilladelserne til den 31. december 2000. (16) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg for forvaltning af kontingenter, der er nedsat ved artikel 22 i forordning (EF) nr. 520/94 — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Ved denne forordning fastsættes særlige bestemmelser for omfordeling i 2000 af de mængder i de i bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 519/94 omhandlede kvantitative kontin- genter, som ikke er blevet udnyttet i kontingentåret 1999. De mængder, der ikke er blevet udnyttet i kontingentåret 1999, omfordeles inden for de mængder eller værdier, der er anført i bilag I til nærværende forordning. Forordning (EF) nr. 738/94 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 520/94 finder anvendelse med forbehold af de særlige bestemmelser i nærværende forordning. Artikel 3 Ansøgninger om importtilladelse kan indgives fra dagen efter den dato, hvor nærværende forordning offentliggøres i De Euro- pæiske Fællesskabers Tidende, indtil den 26. maj 2000, kl. 15. 00 (belgisk tid) ved indsendelse til de administrative myndigheder, der er omhandlet i bilag IV til nærværende forordning. Artikel 4 1. For så vidt angår deltagelse i fordelingen af de enkelte kontingenter, der er forbeholdt de traditionelle importører, anses en importør som en traditionel importør, hvis han kan dokumentere, at han har indført varer i løbet af kalenderåret 1997 eller 1998. Den dokumentation, der omhandles i artikel 7 i forord- 2. ning (EF) nr. 520/94, skal vedrøre varer, som er overgået til fri omsætning, som har oprindelse i Folkerepublikken Kina, og som har været omfattet af kvantitative kontingenter, hvorom der er indsendt ansøgning i løbet af kalenderåret 1997 eller 1998. I stedet for den i artikel 7, første led, i forordning (EF) nr. 3. 520/94 omhandlede dokumentation — kan ansøgeren vedlægge sin ansøgning om importtilladelse dokumentationsmateriale fra de nationale myndigheder, hvori disse på grundlag af deres toldoplysninger bekræfter, at de pågældende varer er blevet indført i løbet af kalender- året 1997 eller 1998 af ansøgeren selv eller eventuelt af en importør, hvis virksomhed ansøgeren har overtaget — kan ansøgeren, hvis han allerede er i besiddelse af en importtilladelse, som er udstedt for 2000 i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2201/1999 (3), og som vedrører kontingentbelagte varer, vedlægge sin ansøgning en kopi af den foregående tilladelse. I så tilfælde skal det i ansøgningen anføres, hvor en samlet mængde indførslen har andraget for den berørte vare i referencepe- rioden. stor Artikel 2 Artikel 5 1. De i artikel 1 omhandlede kvantitative kontingenter tildeles efter den metode baseret på hensynet til de traditionelle handelsstrømme, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 520/94. Den del af hvert kvantitativt kontingent, der er forbeholdt de øvrige 2. henholdsvis importører, er anført i bilag II til denne forordning. traditionelle importører og de Medlemsstaterne tilsender Kommissionen oplysning om, hvor mange ansøgninger der er modtaget, hvor store mængder importtilladelserne i alt omfatter, og — for så vidt angår ansøg- ninger, der indsendes af de traditionelle importører — hvor store mængder de har importeret de enkelte år i løbet af den i nærværende periode, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, informationen i forordning, således at Kommissionen har hænde senest den 9. juni 2000, kl. 10. 00 (belgisk tid). 3. Tildelingen af den andel, der er forbeholdt de øvrige importører, sker ved en forholdsmæssig fordeling på grundlag af de mængder, hvorom der er ansøgt, dog således at den (1) EFT L 287 af 24. 10. 1998, s. 10. (2) EFT L 170 af 6. 7. 1999, s. 12. (3) EFT L 268 af 16. 10. 1999, s. 10. L 103/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 Artikel 6 Kommissionen fastlægger senest 20 dage efter at have modtaget de oplysninger, som er krævet i artikel 5, hvilke kvantitative kriterier der skal gælde for de kompetente nationale myndigheders behandling af ansøgninger fra importørerne. Importtilladelserne er gyldige indtil den 31. december 2000. Gyldigheden kan ikke forlænges. Artikel 7 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 8 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen 28. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 103/17 BILAG I Mængder, der skal omfordeles Varebeskrivelse HS-/KN-kode Omfordelte mængder Fodtøj ex 6402 99 (1) 3 996 919 par 6403 51 6403 59 1 522 145 par ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) 2 132 972 par ex 6404 11 (2) 4 539 997 par 6404 19 10 14 241 019 par Bordservice og køkkenartikler af porcelæn 6911 10 4 463 tons Bordservice, køkkenartikler og andre husholdningsartikler samt toilet- artikler af keramisk materiale, undtagen porcelæn 6912 00 5 516 tons (1) Undtagen fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi: fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f. eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde. Taric-koder: 6402 99 10 10, 6403 91 11 10, 6403 91 13 10, 6403 91 16 10, 6403 91 18 10, 6402 99 91 10, 6402 99 93 10, 6403 91 91 10, 6403 91 93 10, 6402 99 96 10, 6402 99 98 11, 6403 91 96 10, 6403 91 98 10, 6403 99 91 10, 6403 99 93 11, 6403 99 96 11, 6403 99 98 11. (2) Undtagen: a) Fodtøj, som er fremstillet til sportsbrug, med en ikke sprøjtestøbt sål, og som er forsynet med eller kan forsynes med pigge, knopper og lign. Taric-koder: 6404 11 00 10, 6404 11 00 20 b) Fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi; fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f. eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde. L 103/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 BILAG II Tildeling af kontingenter Varebeskrivelse HS-/KN-kode Andel forbeholdt traditionelle importører 70 % Andel forbeholdt andre importører 30 % Fodtøj ex 6402 99 (1) 2 797 843 par 1 199 076 par 6403 51 6403 59 ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) 1 065 502 par 456 643 par 1 493 080 par 639 892 par ex 6404 11 (2) 3 177 998 par 1 361 999 par 6404 19 10 9 968 713 par 4 272 306 par Bordservice og køkkenartikler af porcelæn 6911 10 3 124 tons 1 339 tons Bordservice, køkkenartikler og andre hushold- ningsartikler samt toiletartikler af keramisk mate- riale, undtagen porcelæn 6912 00 3 861 tons 1 655 tons (1) Undtagen fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi: fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f. eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde. Taric-koder: 6402 99 10 10, 6403 91 11 10, 6403 91 13 10, 6403 91 16 10, 6403 91 18 10, 6402 99 91 10, 6402 99 93 10, 6403 91 91 10, 6403 91 93 10, 6402 99 96 10, 6402 99 98 11, 6403 91 96 10, 6403 91 98 10, 6403 99 91 10, 6403 99 93 11, 6403 99 96 11, 6403 99 98 11. (2) Undtagen: a) Fodtøj, som er fremstillet til sportsbrug, med en ikke sprøjtestøbt sål, og som er forsynet med eller kan forsynes med pigge, knopper og lign. Taric-koder: 6404 11 00 10, 6404 11 00 20 b) Fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi; fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f. eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde. 28. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 103/19 Den maksimummængde, den enkelte ikke-traditionelle importør kan ansøge om BILAG III Varebeskrivelse HS-/KN-kode Forudfastsat maksimummængde Fodtøj ex 6402 99 (1) 5 000 par 6403 51 6403 59 ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) 5 000 par 5 000 par ex 6404 11 (2) 5 000 par 6404 19 10 5 000 par 6911 10 6912 00 5 tons 5 tons Bordservice og køkkenartikler af porcelæn Bordservice, køkkenartikler og andre husholdningsartikler samt toilet- artikler af keramisk materiale, undtagen porcelæn (1) Undtagen fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi: fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f. eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde. Taric-koder: 6402 99 10 10, 6403 91 11 10, 6403 91 13 10, 6403 91 16 10, 6403 91 18 10, 6402 99 91 10, 6402 99 93 10, 6403 91 91 10, 6403 91 93 10, 6402 99 96 10, 6402 99 98 11, 6403 91 96 10, 6403 91 98 10, 6403 99 91 10, 6403 99 93 11, 6403 99 96 11, 6403 99 98 11. (2) Undtagen: a) Fodtøj, som er fremstillet til sportsbrug, med en ikke sprøjtestøbt sål, og som er forsynet med eller kan forsynes med pigge, knopper og lign. Taric-koder: 6404 11 00 10, 6404 11 00 20 b) Fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi; fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f. eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde. L 103/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 BILAG IV LISTE OVER DE KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER 1. BELGIQUE/BELGIË 9. LUXEMBOURG Ministère des affaires économiques Administration des relations économiques, 4e division: Mise en œuvre des politiques commerciales. «Services licences» Ministerie van Economische Zaken Bestuur van de Economische Betrekkingen, 4e afdeling: Toepassing van de Handelspolitiek. Dienst Vergunningen Rue Général Leman 60/Generaal Lemanstraat 60 B-1040 Bruxelles/Brussel Tél. /Tel. (32-2) 206 58 16 Télécopieur/Fax (32-2) 230 83 22/231 14 84 2. DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Søndergade 25 DK-8600 Silkeborg Tlf. (45) 35 46 60 00 Fax (45) 35 46 64 01 3. DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft Frankfurter Straße 29-31 D-65760 Eschborn Tel. (49) 619 64 04-0 Fax: (49) 619 69 42 26 4. GREECE 5. 6. 7. 8. Ministry of National Economy 1, Kornarou Street GR-105 63 Athens Tel. (30-1) 328 60 31/328 60 32 Fax (30-1) 328 60 94/328 60 59 ESPAÑA Ministerio de Economía y Hacienda Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28071 Madrid Tel. (34) 913 49 38 94/913 49 37 78 Fax (34) 913 49 38 32 FRANCE Service des titres du commerce extérieur 8, rue de la Tour-des-Dames F-75436 Paris Cedex 09 Tél. (33-1) 55 07 46 69/95 Télécopieur: (33-1) 55 07 46 59 IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Licencing Unit Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel. (353-1) 631 21 21 Fax (353-1) 676 61 54 ITALIA Ministero del Commercio con l'estero Direzione generale delle importazioni e delle esportazioni Viale America 341 I-00144 Roma Tel. (39) 065 99 31 Telefax (39) 06 59 93 26 31/06 59 93 22 35 Telex 610083 — 610471 — 614478 Ministère des affaires étrangères Office des licences Boîte postale 113 L-2011 Luxembourg Tél. (352) 22 61 62 Télécopieur: (352) 46 61 38 10. NEDERLAND Centrale Dienst voor In- en Uitvoer Engelse Kamp 2 Postbus 30003 9700 RD Groningen Nederland Tel. (31-50) 523 91 11 Fax (31-50) 526 06 98/523 92 37 11. ÖSTERREICH Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Landstrasser Hauptstraße 55/57 A-1031 Wien Tel. (43) 171 10 23 61 Fax (43) 17 15 83 47 12. PORTUGAL Ministério da Economia Direcção Geral das Relações Económicas Internacionais Avenida da República, 79 1069-059 Lisboa Tel. : (351-21) 791 18 00 Fax: (351-21) 796 37 23 13. SUOMI Tullihallitus PL 512 Aleksanterinkatu, 4 FIN-00101 Helsinki P. (358) 961 41 F. (358) 96 14 28 52 14. SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm Tfn (46-8) 690 48 00 Fax (46-8) 30 67 59 15. UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licencing Branch Queensway House, West Precinct Billingham Stockton on Tees TS23 2NF United Kingdom Tel. (44-1642) 36 43 33/36 43 34 Fax (44-1642) 53 35 57


title: Règlement (CE) nº 847/2000 de la Commission, du 27 avril 2000, établissant les dispositions d'application des critères de désignation d'un médicament en tant que médicament orphelin et définissant les concepts de «médicament similaire» et de «supériorité clinique»

eurovoc_concepts:
drugs classification
market approval
medicinal product
pharmaceutical legislation

formats: html pdf print

text: 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/5 RÈGLEMENT (CE) No 847/2000 DE LA COMMISSION du 27 avril 2000 établissant les dispositions d'application des critères de désignation d'un médicament en tant que médicament orphelin et définissant les concepts de «médicament similaire» et de «supériorité clinique» LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 141/2000 du Parlement européen et du Conseil du 16 décembre 1999 concernant les médicaments orphelins (1), et notamment ses articles 3 et 8, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Le règlement (CE) no 141/2000 dispose que la Commis- sion adopte les dispositions requises pour la mise en œuvre de l'article 3 ainsi que les définitions des expres- sions «médicament similaire» et «supériorité clinique». Aux fins de l'application de l'article 3 du règlement (CE) no 141/2000, les promoteurs et le comité des médica- ments orphelins pourraient avoir besoin de précisions supplémentaires sur les facteurs devant être pris en considération pour déterminer la prévalence, les perspec- tives de rendement de l'investissement et la valeur des autres méthodes diagnostiques, préventives et thérapeu- tiques disponibles. Ces renseignements doivent être présentés conformé- ment aux lignes directrices établies par la Commission en application de l'article 5, paragraphe 3, du règlement (CE) no 141/2000. Étant donné la nature des médicaments concernés et la probabilité que les affections à traiter soient rares, il ne paraît pas opportun de fixer des exigences trop contrai- gnantes pour démontrer le respect des critères. L'évaluation des critères visés à l'article 3 doit être renseignements aussi objectifs que fondée sur des possible. Les autres mesures communautaires concernant le domaine des maladies rares doivent être prises en considération. Afin de garantir le respect des dispositions relatives à l'exclusivité commerciale énoncées à l'article 8 du règle- ment (CE) no 141/2000, il y a lieu de définir les concepts de «médicament similaire» et de «supériorité clinique»; ces définitions doivent tenir compte des travaux et de l'expérience du comité des spécialités pharmaceutiques en matière d'évaluation des médicaments ainsi que des avis pertinents du comité scientifique des médicaments et des dispositifs médicaux. Ces définitions doivent être étayées par les lignes direc- trices prévues par l'article 8, paragraphe 5, du règlement (CE) no 141/2000. Les présentes dispositions doivent être mises à jour régu- lièrement à la lumière des connaissances scientifiques et techniques ainsi que de l'expérience acquises dans le (1) JO L 18 du 22. 1. 2000, p. 1. domaine de la désignation et de la réglementation des médicaments orphelins. (10) Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l'avis du comité permanent des médica- ments à usage humain, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Objet Le présent règlement énonce les facteurs à prendre en considé- ration pour l'application de l'article 3 du règlement (CE) no 141/2000 concernant les médicaments orphelins et définit les expressions «médicament similaire» et «supériorité clinique» aux fins de l'application de l'article 8 du règlement susmentionné. Le présent règlement est destiné à faciliter l'interprétation du règlement (CE) no 141/2000 par les promoteurs, le comité des médicaments orphelins et les autorités compétentes. Article 2 Critère de désignation 1. Prévalence d'une affection dans la Communauté En vue de démontrer, conformément à l'article 3, paragraphe 1, point a), premier alinéa, du règlement (CE) no 141/2000, qu'un médicament est destiné au diagnostic, à la prévention ou au traitement d'une affection entraînant une menace pour la vie ou une invalidité chronique ne touchant pas plus de cinq personnes sur dix mille dans la Communauté, les règles spéci- applicables fiques documentation la suivantes mentionnée ci-après est fournie conformément aux lignes directrices établies en application de l'article 5, paragraphe 3, du règlement (CE) no 141/2000: sont et a) la documentation est accompagnée, s'il en existe, de docu- ments de référence faisant autorité, qui démontrent que la maladie ou l'affection qui l'administration du médicament ne touche pas plus de cinq personnes sur dix mille dans la Communauté au moment où la demande de désignation est introduite; justifierait b) la documentation contient tous les détails utiles sur l'affec- tion à traiter et démontre, références scientifiques ou médi- cales à l'appui, que l'affection peut constituer une menace pour la vie ou entraîner une invalidité chronique; c) la documentation fournie par le promoteur contient ou fait référence à une analyse bibliographique de la littérature scientifique pertinente et fournit des renseignements issus des bases de données appropriées de la Communauté, le cas échéant. En l'absence de bases de données communautaires, il est possible de faire référence aux bases de données de pays tiers, à condition de procéder aux extrapolations nécessaires; L 103/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 d) si une maladie ou une affection a été étudiée dans le cadre d'autres activités communautaires portant sur les maladies rares, cette information est précisée. Dans le cas de maladies ou d'affections faisant partie de projets qui bénéficient d'un concours financier de la Communauté en vue d'améliorer la connaissance des maladies rares, un extrait adéquat des informations s'y rapportant est fourni, incluant des détails sur la prévalence de la maladie ou de l'affection en question. 2. Perspectives de rendement de l'investissement En vue de démontrer, conformément à l'article 3, paragraphe 1, point a), deuxième alinéa, du règlement (CE) no 141/2000, qu'un médicament est destiné au diagnostic, à la prévention ou au traitement dans la Communauté d'une affection mettant la vie en danger, très invalidante ou grave et chronique et qu'il est peu probable que, en l'absence de mesures d'incitation, la commercialisation de ce médicament dans la Communauté génère des bénéfices suffisants pour justifier l'investissement nécessaire, les règles spécifiques suivantes sont applicables et la documentation mentionnée ci-après est fournie conformément aux lignes directrices établies en application de l'article 5, para- graphe 3, du règlement (CE) no 141/2000: a) la documentation contient tous les détails utiles sur l'affec- tion à traiter et démontre, références scientifiques ou médi- cales à l'appui, que l'affection peut constituer une menace invalidante, ou grave et très pour chronique; la vie, qu'elle est b) la documentation fournie par le promoteur contient des renseignements sur toutes les dépenses supportées par le fabricant durant la mise au point du médicament; c) la documentation fournie précise toute subvention, incita- tion fiscale ou autre disposition de recouvrement de coûts dont le promoteur aurait bénéficié au sein de la Commu- nauté ou dans des pays tiers; d) si le médicament est déjà autorisé pour une indication ou si le médicament fait l'objet d'investigations en vue de l'autori- sation d'une ou de plusieurs autres indications, la méthode utilisée pour répartir les coûts de développement entre les différentes indications est clairement expliquée et justifiée; e) tous les coûts de développement que le promoteur s'attend à encourir après introduction de la demande de désignation sont spécifiés et justifiés; f) tous les coûts de production et de commercialisation que le promoteur a encourus précédemment ainsi que ceux qu'il s'attend à encourir pendant les dix premières années suivant l'autorisation du médicament sont spécifiés et justifiés; g) une estimation et un justificatif des recettes escomptées des ventes du médicament pendant les dix premières années suivant son autorisation sont fournis; h) tous les coûts et recettes sont déterminés conformément aux pratiques comptables généralement acceptées et sont certi- fiés par un expert-comptable de la Communauté; i) la documentation fournie contient des informations sur la prévalence et l'incidence, dans la Communauté, de l'affec- tion qui moment où la demande de désignation est introduite. l'administration du médicament, au justifierait Existence d'autres méthodes de diagnostic, de prévention ou de 3. traitement Une demande de désignation d'un médicament en tant que médicament orphelin peut être introduite en application du paragraphe 1 ou du paragraphe 2 du présent article. Que la demande soit introduite en application du paragraphe 1 ou du paragraphe 2, le promoteur doit, en outre, démontrer qu'il n'existe pas de méthode satisfaisante de diagnostic, de préven- tion ou de traitement de l'affection considérée ou, s'il en existe, que le médicament en question procurera un bénéfice notable aux personnes souffrant de cette affection. En vue de démontrer, conformément à l'article 3, paragraphe 1, point b), du règlement (CE) no 141/2000, qu'il n'existe pas de méthode satisfaisante de diagnostic, de prévention ou de traite- ment de l'affection considérée ou, s'il en existe, que le médica- ment en question procurera un bénéfice notable aux personnes souffrant de cette affection, les règles suivantes sont appli- cables: a) des renseignements détaillés sont fournis sur toute méthode existante de diagnostic, de prévention ou de traitement de l'affection, ayant la Communauté, été autorisée dans accompagnés de références à la littérature scientifique et médicale ou à toute autre information pertinente. Ces méthodes peuvent consister en médicaments, dispositifs médicaux ou autres méthodes de diagnostic, de prévention ou de traitement autorisés et utilisés dans la Communauté; b) la documentation expose les raisons pour lesquelles les méthodes visées au point a) ne sont pas jugées satisfaisantes ou c) les raisons pour lesquelles on estime que le médicament faisant l'objet de la demande de désignation procurera un bénéfice notable aux personnes souffrant de l'affection. 4. Dispositions générales a) Un promoteur souhaitant obtenir la désignation d'un médi- cament en tant que médicament orphelin introduit la demande de désignation à n'importe quel stade de dévelop- pement du médicament avant la demande d'autorisation de mise sur le marché. Une demande de désignation peut, toutefois, être introduite pour une nouvelle indication d'un médicament déjà autorisé. Dans ce cas, le titulaire de l'auto- risation de mise sur le marché introduit une demande d'au- torisation de mise sur le marché distincte, couvrant unique- ment la ou les indications orphelines. b) Plusieurs promoteurs peuvent obtenir une désignation de médicament orphelin pour un même médicament destiné à prévenir, traiter ou diagnostiquer la même maladie ou affec- tion, à condition qu'une demande de désignation complète, conformément aux lignes directrices visées à l'article 5, paragraphe 3, ait été introduite dans chaque cas. c) Lorsqu'un médicament est désigné par le comité des médi- caments orphelins, il est fait référence aux critères de dési- gnation visés à l'article 2, paragraphe 1, ou à l'article 2, paragraphe 2, du présent règlement. 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/7 Article 3 Définitions Aux fins du présent règlement, les définitions figurant à 1. l'article 2 du règlement (CE) no 141/2000 sont applicables; on entend par: — «substance», une substance utilisée dans la fabrication d'un médicament à usage humain tel que défini à l'article 1er de la directive 65/65/CEE. 2. Aux fins de l'application de l'article 3 du règlement (CE) no 141/2000 concernant les médicaments orphelins, on entend par: — «bénéfice notable», un avantage important sur le plan clinique ou une contribution majeure aux soins prodigués au patient. 3. Aux fins de l'application de l'article 8 du règlement (CE) no 141/2000 concernant les médicaments orphelins, on entend par: a) «substance active», une substance ayant une activité physio- logique ou pharmacologique; b) «médicament similaire», un médicament contenant une ou plusieurs substances actives similaires à celles contenues dans un médicament orphelin déjà autorisé et qui a la même indication thérapeutique; c) «substance active similaire», une substance active identique ou une substance active ayant les mêmes grandes caractéris- tiques de structure moléculaire (mais pas nécessairement toutes les caractéristiques de structure moléculaire) et qui agit par le même mécanisme, notamment: 1) isomères, mélange d'isomères, complexes, esters, sels et dérivés non covalents de la substance active originale, ou une substance active qui ne diffère de la substance active originale que par des variations mineures de la structure moléculaire, telle qu'un analogue structural ou 2) la même macromolécule ou une macromolécule qui ne diffère de la macromolécule originale que par des varia- tions de la structure moléculaire, comme dans le cas de: 2. 1) substances protéiques: — lorsque la différence est due à un problème de traduction ou de transcription, — lorsque la différence de structure entre les deux est due à des phénomènes post-traductionnels (par exemple, des types de glycosylation diffé- rents) ou à des structures tertiaires différentes, Ainsi, aminés. d'acides — lorsqu'il n'y a pas de grande différence dans la séquence deux substances protéiques pharmacologiquement apparentées du même groupe [par exemple, deux composés biologiques ayant le même sous-radical de dénomination commune inter- nationale (DCI)] seront normalement consi- dérées comme similaires, — lorsque les anticorps monoclonaux se lient au même épitope; ces substances seront normale- ment considérées comme similaires; 2. 2) substances polysaccharidiques ayant les mêmes motifs saccharidiques répétés, même si le nombre de motifs est différent et même en cas de modifica- tions postpolymérisation (y compris conjugaison); 2. 3) substances polynucléotidiques compris substances de transgénèse et substances antisens) contenant un ou deux nucléotides distincts: (y — lorsqu'il n'y a pas de grande différence dans la séquence nucléotidique des bases puriques ou pyrimidiques ou de leurs dérivés. Ainsi, pour les substances antisens, en cas d'addition ou de suppression de nucléotide(s) n'ayant pas d'in- fluence notable sur la cinétique d'hybridation avec la cible, les substances seront normalement considérées les substances de transgénèse, à moins de diffé- les rences substances considérées comme similaires, seront normalement importantes dans similaires. séquence, comme Pour la — lorsque la différence de structure entre les deux réside dans les modifications du squelette de sucres à base de ribose ou de désoxyribose ou dans le remplacement du squelette par des analogues synthétiques, — lorsque la différence réside dans le système vecteur ou de transfert; 2. 4) substances complexes, partiellement définissables et très proches (par exemple, deux vaccins viraux apparentés ou deux produits de thérapie cellulaire apparentés) ou 3) la même substance active radiopharmaceutique, ou une qui diffère de la substance originale par le radionucléide, le ligand, le site de marquage ou le mécanisme de liaison entre la molécule et le radionucléide, à condition que le mécanisme d'action soit le même. d) On entend par «médicament cliniquement supérieur», un médicament qui présente un avantage thérapeutique ou diagnostique notable par rapport aux effets d'un médica- ment orphelin autorisé, sous un ou plusieurs des angles suivants: 1) efficacité supérieure à celle d'un médicament orphelin autorisé (évaluée d'après l'effet constaté sur un paramètre cliniquement significatif dans des essais cliniques appro- il s'agit du priés et bien contrôlés). En règle générale, même type de preuves que celles requises pour étayer une allégation concernant l'efficacité relative de deux médicaments différents. Des essais cliniques comparatifs directs sont généralement nécessaires, mais les comparai- sons peuvent également reposer sur d'autres paramètres, y compris des paramètres d'évaluation intermédiaires. En tout état de cause, l'approche méthodologique retenue doit être justifiée ou L 103/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 2) plus grande innocuité pour une importante proportion de la ou des populations concernées. Dans certains cas, des essais cliniques comparatifs directs seront nécessaires ou 3) dans les cas exceptionnels où il n'est pas démontré que le médicament présente une efficacité supérieure ou garantit une plus grande innocuité, il est prouvé que le médicament apporte d'une autre façon une contribution majeure au diagnostic ou aux soins prodigués au patient. Article 4 Entrée en vigueur Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de son adoption par la Commission et est applicable à partir de cette date. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 avril 2000. Par la Commission Erkki LIIKANEN Membre de la Commission


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1320/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. EU's skolemælksprogram.

eurovoc_concepts:
EU aid
educational institution
milk
sales promotion

text: C 53 E/126 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 Det er bestemt i l(cid:230)gemiddellovgivningen vedrłrende l(cid:230)gemiddeloverv(cid:229)gning, at ułnskede bivirkninger i forbindelse med l(cid:230)gemidler skal oplyses til de kompetente myndigheder. Kommissionen har ingen kompetence, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r l(cid:230)gemidler, der tillades af de enkelte medlems- fra en r(cid:230)kke s(cid:230)rtilf(cid:230)lde, der er omfattet af R(cid:229)dets direktiv staters nationale myndigheder, bortset 75/319/E(cid:216)F af 20. maj 1975 om tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om medicinske specialiteter (l(cid:230)gemidler) (1), n(cid:229)r der indgives en anmodning om n(cid:230)rmere undersłgelse, som efter en n(cid:230)rmere vurdering ved den videnskabelige komitØ under det europ(cid:230)iske agentur for l(cid:230)gemiddelvurdering fłrer til Kommissionens afgłrelse. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det ovenn(cid:230)vnte l(cid:230)gemiddel, har agenturet til dato ikke modtaget nogen henvendelse herom. Det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel vil dog blive bragt til agenturets kendskab. (1) EFT L 147 af 9. 6. 1975. (2001/C 53 E/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1320/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: EU(cid:146)s skolem(cid:230)lksprogram I łjeblikket subsidierer Den Kommissionen har til hensigt at (cid:230)ndre skolem(cid:230)lksprogrammet radikalt. Europ(cid:230)iske Union udleveringen af m(cid:230)lk i skolerne med det fulde belłb. Fremover vil denne finansiering blive halveret. Den anden halvdel skal s(cid:229) finansieres af medlemsstaterne, man kan v(cid:230)ltes over p(cid:229) m(cid:230)lkeproducenterne og/eller mejeribranchen. Dette radikale forslag stłder p(cid:229) megen modstand, bl. a. p(cid:229) grund af de negative fłlger for m(cid:230)lkeforbruget. 1. Hvilke argumenter stłtter Kommissionen sig p(cid:229) for at halvere stłtten til skolem(cid:230)lksprogrammet? Har Kommissionen gennemfłrt en grundig undersłgelse af forslagets virkning p(cid:229) m(cid:230)lkeforbruget i 2. skolerne? a) I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke, og agter Kommissionen at gennemfłre en undesłgelse i betragtning af den (cid:129) sandsynligvis (cid:129) negative virkning p(cid:229) m(cid:230)lkeforbruget? b) Hvilke er i bekr(cid:230)ftende fald de forventede virkninger, og hvilke konklusioner drager Kommissionen af resultaterne af denne undersłgelse? Anser Kommissionen det ikke for mere hensigtsm(cid:230)ssigt at bevare den fulde stłtte til skolem(cid:230)lk- 3. sprogrammet i betragtning af m(cid:230)lks positive sundhedsm(cid:230)ssige virkninger? a) Hvorfor holder Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald fast ved sit forslag om at halvere stłtten p(cid:229) trods af m(cid:230)lks positive sundhedsm(cid:230)ssige virkninger? b) Agter Den Europ(cid:230)iske Union i bekr(cid:230)ftende fald permanent at finansiere skolem(cid:230)lksprogrammet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. juni 2000) Kommissionen łnsker allerfłrst at pr(cid:230)cisere, at dens forslag til R(cid:229)dets forordning af 10. december 1. 1999 om (cid:230)ndring af forordning (EF) nr. 1255/1999 om den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lk og mejeriprodukter (1), indeb(cid:230)rer, at neds(cid:230)ttelsen af EF-tilskuddet mere end opvejes af et obligatorisk nationalt tilskud, s(cid:229) at det samlede stłttebelłb forhłjes fra 95 % til 100 % af indikativprisen for m(cid:230)lk. Med hensyn til de detaljerede argumenter til begrundelse af forslaget henviser Kommissionen til den begrundelse, der ledsager dens forslag. 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/127 Ovenn(cid:230)vnte forslag er bl. a. baseret p(cid:229) en undersłgelse, som eksterne konsulenter har foretaget, og 2. som kan konsulteres p(cid:229) Kommissionens websted. Konklusionerne af denne undersłgelse viser, at stłtten og tilskuddets stłrrelse kun har en begr(cid:230)nset virkning for mejeriprodukternes tilstedev(cid:230)relse i skolerne og for forbrugets omfang generelt. Kommissionen erkender gerne, at uddeling af m(cid:230)lk i skolerne kan bidrage til at n(cid:229) m(cid:229)l p(cid:229) det 3. ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssige eller sociale omr(cid:229)de, hvorfor den mener, at stłtten ikke udelukkende skal p(cid:229)hvile Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) men deles med medlemsstaterne. Kom- missionens forslag bekr(cid:230)fter F(cid:230)llesskabets finansielle engagement i skolem(cid:230)lksprogrammet. (1) EFT C 89 af 28. 3. 2000. (2001/C 53 E/161) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1322/00 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen (17. april 2000) Om: Manglende udbetaling af lovet stłtte til B(cid:146)Tselem »Generating Commitment I april 1998 besluttede Kommissionen at stłtte B(cid:146)Tselems (The Israeli Information Center for human Rights (projektnummer in the Occupied Territories), 98mas15 B7-7050 i MEDA(cid:146)s demokratiprogram). I 1999 blev B(cid:146)Tselem bevilliget endnu et belłb i sin egenskab af deltager i et projekt med fire andre israelske menneskerettighedsorganisationer (projektnum- mer 1998/281A B7-7050 i MEDA(cid:146)s demokratiprogram). P(cid:229) foranledning af flere Europaparlamentarikeres forespłrgsel vedrłrende B(cid:146)Tselem 1998-bevilling svarede kommiss(cid:230)r Manuel Mar(cid:237)n, at kontrakten p(cid:229) belłbet ville blive formaliseret i begyndelsen af 1999. Til dato er der ikke blevet fremsendt en kontrakt for nogen af de to projekters vedkommende. for Human Rights«-projekt Kan Kommissionen svare p(cid:229), hvorn(cid:229)r B(cid:146)Tselem vil modtage de lovede kontrakter p(cid:229) de bevilligede belłb til deres to projekter? Kan Kommissionen svare p(cid:229), hvorfor de bevilligede belłb endnu ikke er kommet til udbetaling? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (22. maj 2000) for 1998, ca. 40 projekter, herunder B(cid:146)Tselem- Alle kontrakter under MEDA-demokratiprogrammet projektet, er nu blevet undertegnet af Kommissionen og sendt til de respektive stłttemodtagere med henblik p(cid:229) deres kontrasignatur. Trods denne beklagelige forsinkelse vil disse projekter, herunder det med B(cid:146)Tselem indg(cid:229)ede projekt, i det store og hele starte som planlagt. fire israelske ngo(cid:146)er, herunder Med hensyn til stłtten fra MEDA-demokratiprogrammet for 1999 til B(cid:146)Tselem, blev den godkendt af forvaltningsudvalget for menneskerettigheder i oktober 1999. Kontrakten vil blive undertegnet af Kommissionen og fremsendt til stłttemodtageren snarest muligt. Stłttemodtagerens kontrasignatur vil derp(cid:229) markere projektets start og udbetalingen af de bevilgede midler, i overensstemmelse med de kontraktm(cid:230)ssige betingelser. (2001/C 53 E/162) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1332/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: (cid:216)konomisk stłtte til sarcoidose-projekter I slutningen af sidste (cid:229)r oprettede nogle sarcoidosepatienter et websted for at give oplysninger om deres sygdom. Af de mange besłg p(cid:229) siden fremgik det hurtigt, at der ikke alene var et stort behov for


title: PERGUNTA ESCRITA P-1393/00 apresentada por Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) à Comissão. Subsídios cruzados e ajudas estatais no sector dos serviços postais.

eurovoc_concepts:
application of EU law
control of State aid
postal service

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/165 (2001/C 26 E/204) PERGUNTA ESCRITA P-1393/00 apresentada por Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (cid:224) Comissªo (27 de Abril de 2000) Objecto: Subs(cid:237)dios cruzados e ajudas estatais no sector dos servi(cid:231)os postais O artigo 14o da Directiva 97/67/CE (1) estabelece que os Estados-membros devem tomar as medidas necessÆrias para garantir que os prestadores do servi(cid:231)o universal adoptem um sistema contabil(cid:237)stico separado a fim de evitar subsidia(cid:231)ªo cruzada. Os servi(cid:231)os nªo reservados e os servi(cid:231)os reservados deverªo ter contas separadas. Paralelamente, importa fazer uma distin(cid:231)ªo n(cid:237)tida entre os servi(cid:231)os que fazem parte do servi(cid:231)o universal e os que dele nªo fazem parte. ConcordarÆ a Comissªo em que a adop(cid:231)ªo de sistemas contabil(cid:237)sticos separados Ø essencial para se 1. evitar subs(cid:237)dios cruzados de actividades? Como exercerÆ a Comissªo controlo sobre a aplica(cid:231)ªo destas regras em matØria de contas separadas e 2. serÆ esse controlo eficaz? Na Alemanha, a Sociedade Nacional dos Servi(cid:231)os Postais (Deutche Post AG) detØm o monop(cid:243)lio legal sobre o processamento das cartas atØ 200 gramas e sobre o «direct mail» atØ 50 gramas. Esta posi(cid:231)ªo de monop(cid:243)lio estÆ prevista expirar, o mais cedo, em 31 de Dezembro de 2002. Considera a Comissªo admiss(cid:237)vel que os lucros provenientes de monop(cid:243)lios de Estado (tais como a 3. Deutsche Post AG) sejam utilizados para subsidiar servi(cid:231)os postais nªo reservados? 4. Considera a Comissªo o investimento dos lucros provenientes de monop(cid:243)lios de Estado em servi(cid:231)os postais nªo reservados, atravØs de subs(cid:237)dios cruzados, uma forma de aux(cid:237)lio estatal incompat(cid:237)vel com o Tratado? Em caso afirmativo, quais as consequŒncias disto para os actuais e futuros casos a que se possa 5. aplicar a situa(cid:231)ªo esbo(cid:231)ada no ponto 4 da presente pergunta? (1) JO L 15 de 21. 1. 1998, p. 14. Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas P-1392/00 e P-1393/00 dada pelo ComissÆrio Bolkestein em nome da Comissªo (6 de Junho de 2000) 1. A separa(cid:231)ªo contabil(cid:237)stica Ø um elemento essencial a fim de assegurar a transparŒncia na contabili- dade dos operadores do servi(cid:231)o universal, e de colocar em evidŒncia eventuais subven(cid:231)ıes cruzadas entre as diferentes actividades, nomeadamente aquelas fornecidas em regime de monop(cid:243)lio e em regime de concorrŒncia. Para esse efeito, o artigo 14o da Directiva 97/67/CE do Parlamento e do Conselho, de 15 de Dezembro de 1997, relativa (cid:224)s regras comuns para o desenvolvimento do mercado interno dos servi(cid:231)os postais comunitÆrios e a melhoria da qualidade de servi(cid:231)o (1) requer a separa(cid:231)ªo necessÆria. 2. Na sua missªo de guardiª dos Tratados e do direito comunitÆrio derivado, a Comissªo garante, controlando as transposi(cid:231)ıes nacionais, que os Estados-membros adoptem as disposi(cid:231)ıes previstas pela Directiva 97/67/CE. AlØm disso, a Comissªo solicitou recentemente aos Estados-membros indica(cid:231)ıes quanto (cid:224)s modalidades da adop(cid:231)ªo do artigo 14o, para o qual o prazo de transposi(cid:231)ªo terminava em 10 de Fevereiro de 2000. A utiliza(cid:231)ªo de benef(cid:237)cios, provenientes de um monop(cid:243)lio de Estado, em proveito de servi(cid:231)os 3. a 5. abertos (cid:224) concorrŒncia pode, em certos casos, ser contrÆria (cid:224)s regras comunitÆrias da concorrŒncia. A este respeito, a Comissªo manifestou a sua posi(cid:231)ªo na comunica(cid:231)ªo de 6 de Fevereiro de 1998 (2) que convida a consultar. A situa(cid:231)ªo contabil(cid:237)stica dos servi(cid:231)os postais alemªes, a Deutsche Post AG, Ø actualmente objecto de um exame por parte da Comissªo, no (cid:226)mbito das regras em matØria de aux(cid:237)lios estatais. Uma vez que este exame ainda estÆ a decorrer, nªo Ø poss(cid:237)vel indicar resultados definitivos. JO L 15 de 21. 1. 1998. (1) (2) Comunica(cid:231)ªo da Comissªo relativa (cid:224) aplica(cid:231)ªo das regras de concorrŒncia ao sector postal e (cid:224) aprecia(cid:231)ªo de certas medidas estatais referentes aos servi(cid:231)os postais, JO C 39 de 6. 2. 1998


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag om fastsættelse af priser for landbrugsprodukter (2000/2001)»

eurovoc_concepts:
agricultural product
farm prices


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1289/00 från Pasqualina Napoletano (PSE) till rådet. Bortförande av somaliska barn som anförtrotts åt italienska familjer.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/37 Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit mot detta och annat direkt och indirekt st(cid:246)d, och vilka ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder planerar den att vidta? Om inga (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits, kan kommissionen ange inom vilken tidsram konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att vidtas? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 juni 2000) 1. Betr(cid:228)ffande st(cid:246)d till k(cid:228)rnkraftsektorn kan kommissionen bekr(cid:228)fta att i de fall d(cid:229) det p(cid:229)st(cid:229)tts att statsst(cid:246)d beviljats f(cid:246)r elproduktion inom den sektorn inom gemenskapen s(cid:229) har de som p(cid:229)st(cid:229)tt detta aldrig kunna p(cid:229)visa att s(cid:229) faktiskt ocks(cid:229) var fallet. Dessutom till(cid:229)ter vissa best(cid:228)mmelser i EG-f(cid:246)rdraget att st(cid:246)d beviljas eller att (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas med motsvarande verkan. N(cid:228)r s(cid:229)dana klagom(cid:229)l inkommer (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att noggrant granska varje enskilt fall f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla om st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med best(cid:228)mmel- serna. De exempel som parlamentsledamoten tar upp uppfyller de kriterier f(cid:246)r bl. a. statligt st(cid:246)d som 2. kommissionen fastslagit f(cid:246)r st(cid:246)d till forskning. De regler som g(cid:228)ller internationellt f(cid:246)r skadest(cid:229)ndsansvar p(cid:229) k(cid:228)rnergiomr(cid:229)det finns i Paris-, Bryssel- och Wienkonventionerna om skadest(cid:229)ndsansvar p(cid:229) k(cid:228)rnenergiomr(cid:229)det. Eftersom inte alla medlemsstater skrivit under dessa kan inga begr(cid:228)nsningar p(cid:229)tvingas inom gemenskapen. Kommissionen ser inte vilka s(cid:228)kerhetskontroller som skulle subventioneras enligt best(cid:228)mmelserna i Euratomf(cid:246)rdraget. K(cid:228)rnkraftverkens skyldighet att uppr(cid:228)tta ekonomiska reserver f(cid:246)r att i ett senare stadium kunna finansiera omh(cid:228)ndertagandet av det utbr(cid:228)nda k(cid:228)rnbr(cid:228)nslet och avvecklingen av anl(cid:228)ggningarna (cid:228)r en metod f(cid:246)r internalisering av k(cid:228)rnenergins externa kostnader som anv(cid:228)nds i stor omfattning. Det (cid:228)r s(cid:229)dana reserver f(cid:246)r framtida kostnader som i princip inte (cid:228)r subventioner. Kommissionen h(cid:229)ller emellertid p(cid:229) att utreda ett klagom(cid:229)l om detta. Den inre marknaden skulle f(cid:246)r (cid:246)vrigt gynnas av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r harmonisering p(cid:229) det h(cid:228)r omr(cid:229)det. Mot bakgrund av den information som finns tillg(cid:228)nglig ser inte kommissionen vilka s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) k(cid:228)rnenergiomr(cid:229)det som skulle kunna vidtas ut(cid:246)ver att till(cid:228)mpa gemenskapslagstiftningen i enlighet med f(cid:246)rdragen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kol kan kommissionen bara (cid:229)terigen f(cid:246)rs(cid:228)kra att det direkta och indirekta st(cid:246)det till kolindustrin granskas inom ramen f(cid:246)r kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG av den 28 december 1993 om gemenskapsregler f(cid:246)r statsst(cid:246)d till kolindustrin (1), ett beslut som grundar sig p(cid:229) principerna om insyn och (cid:246)ppenhet. Det b(cid:246)r (cid:228)ven p(cid:229)pekas att regionalst(cid:246)d f(cid:246)r omst(cid:228)llning av kolomr(cid:229)den som varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r strukturomvandling inte granskas i detta sammanhang, utan inom ramen f(cid:246)r artikel 87 (tidigare artikel 92) a och c i EG-f(cid:246)rdraget. (1) EGT L 329, 30. 12. 1993. (2001/C 72 E/041) SKRIFTLIG FR¯GA E-1289/00 fr(cid:229)n Pasqualina Napoletano (PSE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: Bortf(cid:246)rande av somaliska barn som anf(cid:246)rtrotts (cid:229)t italienska familjer De senaste (cid:229)ren har det vid m(cid:229)nga tillf(cid:228)llen h(cid:228)nt att barn (cid:129) huvudsakligen somaliska medborgare (cid:141) f(cid:246)r vilka v(cid:229)rdnaden har anf(cid:246)rtrotts (cid:229)t italienska familjer olagligen har bortf(cid:246)rts av sina (verkliga eller p(cid:229)st(cid:229)dda) (cid:148)f(cid:246)r(cid:228)ldrar(cid:148) till andra stater (bland annat andra medlemsstater i EU). C 72 E/38 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 I vissa fall har man lyckats sp(cid:229)ra upp barnen men de familjer som anf(cid:246)rtrotts v(cid:229)rdnaden om barnen har m(cid:246)tt stora sv(cid:229)righeter d(cid:229) de vid domstolar i vissa medlemsstater velat tillvarata de minder(cid:229)rigas intressen, vilka anf(cid:246)rtrotts i deras v(cid:229)rd. Det finns v(cid:228)lgrundade misstankar om att de minder(cid:229)riga i m(cid:229)nga fall inte har f(cid:246)rts bort av sina verkliga f(cid:246)r(cid:228)ldrar utan av tredje part som avser att dra nytta av deras situation. N(cid:228)rmare best(cid:228)mt har det uppst(cid:229)tt m(cid:229)nga problem till f(cid:246)ljd av att best(cid:228)mmelserna i Haag-konventionen om olagliga internationella bortf(cid:246)randen av barn i praktiken inte har till(cid:228)mpats till fullo, vilket har lett till att det blivit sv(cid:229)rt att kontrollera hur barnen behandlas och om de befinner sig i god h(cid:228)lsa samt att ut(cid:246)va r(cid:228)tten att bes(cid:246)ka barnen och se till att de repatrieras s(cid:229)som f(cid:246)reskrivs i konventionen. Allt detta beror p(cid:229) att domstolarna i vissa stater som anslutit sig till konventionen (cid:228)r ben(cid:228)gna att i sak bed(cid:246)ma det f(cid:246)rfarande som avs(cid:229)g v(cid:229)rdnaden av barnen, vilket uppenbart strider mot konventionens anda, enligt vilken v(cid:229)rdnads- (cid:228)renden endast i s(cid:228)rskilda fall kan ompr(cid:246)vas i sak. Jag ber d(cid:228)rf(cid:246)r r(cid:229)det besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: (cid:129) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser unionens institutioner vidta f(cid:246)r att garantera ett faktiskt samarbete i r(cid:228)ttsliga fr(cid:229)gor avseende v(cid:229)rdnad och internationella bortf(cid:246)randen av minder(cid:229)riga? (cid:129) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser de att vidta f(cid:246)r att garantera en harmonisering av medlemsstaternas regler om erk(cid:228)nnande av v(cid:229)rdnad av minder(cid:229)riga? (cid:129) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser de att vidta f(cid:246)r att garantera att g(cid:228)llande internationella avtal (Haag-konventionen m. fl. ) faktiskt kommer att iakttas fullt ut av medlemsstaternas myndigheter? Svar (18/19 september 2000) Handlingsplanen fr(cid:229)n Wien av den 3 december 1998 och Europeiska r(cid:229)dets slutsatser fr(cid:229)n Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 fastst(cid:228)ller huvudinriktningarna f(cid:246)r arbetet under de n(cid:228)rmaste (cid:229)ren s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller omr(cid:229)det f(cid:246)r civilr(cid:228)ttsligt samarbete med m(cid:229)let att uppr(cid:228)tta ett omr(cid:229)de med frihet, s(cid:228)kerhet och r(cid:228)ttvisa. Inom ramen f(cid:246)r dessa inriktningar finns det inga planer p(cid:229) att f(cid:246)re 2004 b(cid:246)rja arbeta p(cid:229) m(cid:246)jligheten att ta ansvaret f(cid:246)r minder(cid:229)riga barn och f(cid:246)r internationellt bortf(cid:246)randet av dessa. Efter att ha sagt detta kan r(cid:229)det om kommissionen eller en medlemsstat f(cid:229)s att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag eller ett initiativ enligt best(cid:228)mmel- serna i artikel 67. 1 i F(cid:246)rdraget, granska detta f(cid:246)rslag med st(cid:246)rsta uppm(cid:228)rksamhet. F(cid:246)r (cid:246)vrigt har r(cid:229)det den 29 maj 2000 antagit en f(cid:246)rordning om domstols beh(cid:246)righet och om erk(cid:228)nnande och verkst(cid:228)llighet av domar i (cid:228)ktenskapsm(cid:229)l och m(cid:229)l om f(cid:246)r(cid:228)ldraansvar f(cid:246)r makars gemensamma barn. I denna f(cid:246)rordning fastst(cid:228)lls de best(cid:228)mmelser som avser civilr(cid:228)ttsliga f(cid:246)rfaranden om f(cid:246)r(cid:228)ldraansvar f(cid:246)r makarnas gemensamma barn vid civilr(cid:228)ttsliga f(cid:246)rfaranden om (cid:228)ktenskapsskillnad som avser att leda till en uppl(cid:246)sning av (cid:228)ktenskapet. Denna f(cid:246)rordning skapar redan en viss harmonisering av lagar i medlems- staterna s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller erk(cid:228)nnandet av ett domslut i ett annan medlemsstat. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den tredje fr(cid:229)gan (cid:228)r r(cid:229)det medvetet om att det finns internationella instrument som medlemsstaterna (cid:228)r parter i och som omfattar omr(cid:229)det f(cid:246)r skydd av minder(cid:229)riga och som den (cid:228)rade parlamentsledamoten med r(cid:228)tta p(cid:229)pekat, Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna p(cid:229) internationella bortf(cid:246)randen av barn. H(cid:228)r g(cid:228)ller det konventioner som medlemsstaterna undertecknat och ratificerat. Det (cid:229)ligger var och en av dessa medlemsstater att respektera och till(cid:228)mpa dessa konventioner i enlighet med regler f(cid:246)r internationell r(cid:228)tt


title: Regolamento (CE) n. 856/2000 della Commissione, del 27 aprile 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 103/52 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 4. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 856/2000 DELLA COMMISSIONE del 27 aprile 2000 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (4), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, relativo all'organizzazione considerando quanto segue: (1) (2) (3) Ai sensi dell'articolo 13 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92 e dell'articolo 13 del regolamento (CE) n. 3072/95 la differenza tra i corsi o i prezzi sul mercato mondiale dei prodotti di cui all'articolo 1 di detti regolamenti ed i prezzi di tali prodotti nella Comunità può essere compensata mediante una restituzione all'esportazione. In virtù dell'articolo 13 del regolamento (CE) n. 3072/95 le restituzioni devono essere fissate tenendo conto della situazione e della probabile evoluzione, da una parte, delle disponibilità di cereali, di riso e delle rotture di riso e dei loro prezzi sul mercato comunitario, e dall'altra dei prezzi dei cereali, del riso e delle rotture di riso e dei prodotti del settore cerealicolo sul mercato mondiale. In virtù degli stessi articoli, occorre anche garantire ai mercati dei cereali e del riso una situazione equilibrata e uno sviluppo naturale dal punto di vista dei prezzi e degli scambi, e tener conto inoltre dell'aspetto econo- mico delle esportazioni previste nonché dell'opportunità di evitare perturbazioni sul mercato comunitario. Il regolamento (CE) n. 1518/95 della Commissione (5), modificato dal regolamento (CE) n. 2993/95 (6), relativo al regime di importazione e di esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso, ha definito all'arti- colo 4 i criteri specifici su cui deve essere fondato il computo della restituzione per tali prodotti. (4) (5) (6) (7) (8) È opportuno graduare la restituzione da accordare in funzione del contenuto, secondo i prodotti, in ceneri, in cellulosa greggia, in materie grasse o in amido, tale contenuto essendo particolar- mente indicativo della quantità di prodotti di base real- mente incorporata nel prodotto trasformato. in involucri, in proteine, Per quanto riguarda le radici di manioca ed altre radici e tuberi tropicali, nonché le loro farine, l'aspetto econo- mico delle esportazioni prevedibili non rende necessaria al momento attuale, tenendo conto della natura e dell'o- rigine dei prodotti, la fissazione di una restituzione all'e- sportazione. Per alcuni prodotti trasformati a base di cereali, l'esiguità della partecipazione della Comunità al commercio mondiale, non rende necessaria, attualmente, la fissazione di una restituzione all'esportazione. La situazione del mercato mondiale o le esigenze speci- fiche di certi mercati possono rendere necessaria la diffe- renziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione. La restituzione deve essere fissata una volta al mese e che può essere modificata nel periodo intermedio. Alcuni prodotti trasformati a base di granturco possono essere sottoposti ad un trattamento termico in seguito al quale la qualità del prodotto non corrisponde a quella ammessa a beneficiare di una restituzione. È pertanto opportuno precisare che tali prodotti, contenenti amido pregelatinizzato, non sono ammessi a beneficiare di restituzioni all'esportazione. (9) Il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presidente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 55. (6) GU L 312 del 23. 12. 1995, pag. 25. Le restituzioni all'esportazione per i prodotti di cui all'articolo 1, paragrafo 1, lettera d) del regolamento (CEE) n. 1766/92 e all'articolo 1, paragrafo 1, lettera c) del regolamento (CE) n. 3072/95, soggetti al regolamento (CE) n. 1518/95 sono fissate conformemente all'allegato del presente regolamento. 28. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 103/53 Il presente regolamento entra in vigore il 28 aprile 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione al regolamento della Commissione, del 27 aprile 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso ALLEGATO (EUR/t) (EUR/t) Codice prodotto 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Ammontare delle restituzioni 54,04 46,32 46,32 30,92 21,02 63,20 63,20 69,48 54,04 46,32 46,32 44,32 31,95 32,46 21,02 30,92 70,22 56,18 32,46 61,76 50,18 30,92 30,92 41,22 32,98 56,18 59,69 Codice prodotto 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Ammontare delle restituzioni 57,90 44,39 32,46 31,82 31,82 7,96 9,65 56,64 36,69 63,64 63,64 61,76 61,76 61,76 61,76 51,68 51,68 0,00 77,13 59,05 77,13 59,05 59,05 77,13 59,05 80,82 56,10 59,05 (1) Non è concessa alcuna restituzione ai prodotti sottoposti ad un trattamento termico che provoca una pregelatinizzazione dell'amido. (2) Le restituzioni sono concesse conformemente al regolamento (CEE) n. 2730/75 del Consiglio (GU L 281 dell'1. 11. 1975, pag. 20), modificato. NB: I codici prodotto e i relativi richiami in calce sono definiti dal regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (GU L 366 del 24. 12. 1987, pag. 1), modificato


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1305/00 υποβολή: Michl Ebner (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Ερώτηση Η-0191/00.

eurovoc_concepts:
Austria
European Union membership
Israel
Lebanon
Russia
common foreign and security policy
extreme right
military intervention
war of independence

text: C 46 E/168 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 Vw ky·ria shmei·a kritikh·w anafe·rontai h ana·meijh se mi·a dhmokratikh· diadikasi·a, h epilexuei·sa apo· ta 14 kra·th me·lh thw EE morfh· tvn me·trvn, ta opoi·a den efarmo·zontai sto plai·sio thw (cid:201)nvshw alla· ekto·w aytoy· toy nomikoy· xv·roy, kauv·w kai o epilektiko·w tro·pow energeiv·n thw portogalikh·w Proedri·aw, h opoi·a den e·dvse sth ne·a aystriakh· kybe·rnhsh kami·a dynato·thta gia na la·bei ue·sh sta anvte·rv. Ypa·rxei de rhth· anafora· o·ti epi· toy paro·ntow den yfi·statai kane·naw lo·gow gia na ypoue·soyme o·ti «h Aystri·a apotelei· e·na ligo·tero dhmokratiko· kra·tow apo· o·, ti h Irlandi·a h· opoiadh·pote a·llh xv·ra thw EE». Eno·cei ayth·w thw uemelivme·nhw episthmonikh·w mele·thw, ua epiuymoy·sa na rvth·sv to Symboy·lio: (cid:129) ea·n gnvri·zei thn en lo·gv mele·th, (cid:129) ea·n (cid:129) se arnhtikh· peri·ptvsh (cid:129) proti·uetai na thn promhueytei· na thn meleth·sei kai te·low, (cid:129) ti proti·uetai na pra·jei, v·ste na ejomaly·nei ek ne·oy tiw sxe·seiw me thn Aystri·a. Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) To Symboy·lio den e·xei ejeta·sei th mele·th sthn opoi·a anafe·retai o Ajio·timow k. Boyleyth·w kai vw ek toy·toy, den e·xei a·poch. Ta me·tra sta opoi·a anafe·retai h erv·thsh den desmey·oyn to Symboy·lio kai, vw ek toy·toy, den e·xei la·bei kami·a ue·sh gia ta me·tra ayta·. (2001/C 46 E/195) GRAPTH ERVTHSH E-1305/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Erv·thsh H-0191/00 Stiw 17 Marti·oy 2000 e·laba se grapth· morfh· thn apa·nthsh thw proforikh·w moy ervth·sevw H-0191/00 gia to Israh·l kai th Rvsi·a. Sxetika· mporei· na diapistvuei· o·ti to Symboy·lio anafe·ruhke mo·no sthn prv·th kai dey·terh para·grafo thw ervth·sev·w moy, env· agno·hse plh·rvw thn tri·th kai oysiastikh· para·grafo ayth·w. Idiai·tera, den ypa·rxei sthn apa·nthsh anafora· se o·, ti afora· th sxe·sh metajy· tvn shmerinv·n me·trvn tvn dekatessa·rvn kratv·n melv·n kata· thw Aystri·aw, o·pvw pragmatopoiei·tai sthn erv·thsh. H erv·thsh ua pre·pei vw ek toy·toy na uevrhuei· o·ti se e·na mega·lo baumo· den e·xei apanthuei· kai o ypoba·llvn thn erv·thsh aname·nei gia to lo·go ayto· mi·a ple·on emperistatvme·nh apa·nthsh. Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) To Symboy·lio parape·mpei to Ajio·timo Me·low sthn apa·nthsh thw progene·sterhw ervth·sev·w toy gia to ue·ma ayto·. Dedome·noy o·ti h teleytai·a para·grafow thw erv·thshw ayth·w apeyuyno·tan sthn Portogalikh· Proedri·a, den ei·nai sko·pimo na apanth·sei to Symboy·lio. En pa·sh periptv·sei, pro·keitai gia ue·ma epi· toy opoi·oy to Symboy·lio den e·xei apofanuei·. (2001/C 46 E/196) GRAPTH ERVTHSH E-1310/00 ypobolh·: Nicholas Clegg (ELDR) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Sh·mansh yfantoyrgikv·n proi¤o·ntvn Poi·ew ei·nai oi en isxy·i diata·jeiw poy die·poyn tiw apaith·seiw shma·nsevw se eyrvpai¤ko· h· polymere·w epi·pedo gia yfantoyrgika· proi¤o·nta apo· kra·th ekto·w EE; Poi·a me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia na uespi·sei


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1232/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Galician kaltaisten alueiden osallistuminen Euroopan unionin kalastusneuvostoihin.

eurovoc_concepts:
Galicia
common fisheries policy
competence of the Member States
region-EU relationship

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/149 (2001/C 46 E/171) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1226/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Ymp(cid:228)rist(cid:246) Euroopan komissio ehdotti (cid:228)skett(cid:228)in j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen osto- ja myyntij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). J(cid:228)rjes- telm(cid:228) helpottaisi Kioton p(cid:246)yt(cid:228)kirjan noudattamista ja v(cid:228)hent(cid:228)isi siit(cid:228) aiheutuvia kustannuksia. P(cid:246)yt(cid:228)kirjan mukaan nykyisi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) olisi v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) kahdeksalla prosentilla ajanjaksolla 2008(cid:129)2012. Sek(cid:228) ehdotuksessa ett(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa mainitut p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ovat nettop(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi parempi mukauttaa n(cid:228)m(cid:228) parametrit p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin tuotettua yksikk(cid:246)(cid:228) kohden? T(cid:228)ten yrityksemme olisivat kilpailukykyisempi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228) ja tukisivat suoraan ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) enemm(cid:228)n kunnioittavien tuotantotekniikoiden tutkimusta ja kehityst(cid:228). Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) est(cid:228)(cid:228)kseen yrityksiemme toiminnan siirtymisen maihin, p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeva lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on joustavampaa? joissa Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (30. toukokuuta 2000) Komissio ei usko, ett(cid:228) olisi asianmukaisempaa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen vertailuyksikk(cid:246)n(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) tuotettua yksikk(cid:246)(cid:228) kohti, kun arvioidaan, t(cid:228)yttyv(cid:228)tk(cid:246) Kioton p(cid:246)yt(cid:228)kirjan mukaiset sitoumukset. Perusteena t(cid:228)lle on l(cid:228)hinn(cid:228) se, ett(cid:228) Kioton p(cid:246)yt(cid:228)kirjan tavoitteet ovat absoluuttisia tavoitteita. N(cid:228)in ollen yhteis(cid:246)n on v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) kasvihuonekaasup(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) on absoluuttisesti ilmaistulla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228), jotta se saavuttaisi kansain- v(cid:228)liset sitoumuksensa. Mit(cid:228) tulee teollisuuslaitosten mahdolliseen siirtymiseen yhteis(cid:246)n ulkopuolelle, on syyt(cid:228) mainita, ett(cid:228) my(cid:246)s kaikki yhteis(cid:246)n merkitt(cid:228)v(cid:228)t teollistuneet kilpailijamaat ovat sitoutuneet alennettuihin p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)tavoitteisiin, joiden saavuttaminen edellytt(cid:228)(cid:228) politiikkojen noudattamista. N(cid:228)in ollen on todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) muissa teollisuusmaissa sijaitsevien yritysten on toteutettava vastaavanlaisia pyrkimyksi(cid:228) kuin yhteis(cid:246)ss(cid:228) toimivien yritysten. Vastaavasti voidaan pohtia yritysten mahdollista siirtymist(cid:228) kehitysmaihin, jotka eiv(cid:228)t ole sitoutuneet Kioton p(cid:246)yt(cid:228)kirjaan perustuvien tavoitteiden saavuttamiseen. Komissio katsoo, ett(cid:228) yrityksen toiminnan siirt(cid:228)minen toiseen maahan riippuu useista eri tekij(cid:246)ist(cid:228), joista ymp(cid:228)rist(cid:246)kriteerit ovat vain yksi. On kuitenkin todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) pitk(cid:228)ll(cid:228) t(cid:228)ht(cid:228)imell(cid:228) my(cid:246)s kehitysmaissa on toteutettava pyrkimyksi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)- jen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi, jotta voidaan saavuttaa ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen tavoitteet. (2001/C 46 E/172) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1232/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Galician kaltaisten alueiden osallistuminen Euroopan unionin kalastusneuvostoihin Espanjan maatalous- ja kalastusasioiden ministeri Jesus Posada sanoi Santiago de Compostelassa pidetyss(cid:228) kokouksessa ep(cid:228)ilev(cid:228)ns(cid:228), voiko sellainen itsehallintoalue kuin Galicia, jolla on asiaankuuluva toimivalta ja merkitt(cid:228)v(cid:228) kalastusteollisuus, osallistua j(cid:228)senvaltion edustajana ministerineuvostojen kokouksiin. Onko neuvosto samaa mielt(cid:228)? Osallistuvatko muiden j(cid:228)senvaltioiden osavaltiot tai muut sis(cid:228)poliittiset tahot kalastusneuvostojen kokouksiin? C 46 E/150 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 Vastaus (10. hein(cid:228)kuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti neuvosto muodostuu j(cid:228)senvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin j(cid:228)senvaltiosta ja joilla on j(cid:228)senvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. N(cid:228)in ollen on kunkin j(cid:228)senvaltion asia p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), miten se on edustettuna kalastusneuvoston istunnoissa ja kuka sit(cid:228) edustaa. (2001/C 46 E/173) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1233/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosemarie M(cid:252)ller (PSE) komissiolle (10. huhtikuuta 2000) Aihe: EU:ssa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevat h(cid:228)t(cid:228)numerot Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioissa on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) kussakin oma h(cid:228)t(cid:228)numeronsa. T(cid:228)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) oleskelles- saan toisissa EU:n j(cid:228)senvaltioissa monetkaan eiv(cid:228)t varmasti tunne siell(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)numeroa. USA:sta sadut kokemukset osoittavat, ett(cid:228) yhten(cid:228)inen h(cid:228)t(cid:228)numero yksinkertaistaa avun saamista. N(cid:228)in ollen kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on siit(cid:228), ett(cid:228) EU:ssa on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) lukuisia h(cid:228)t(cid:228)numeroita? 2. Onko komissio yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) koko EU:lle yhteinen h(cid:228)t(cid:228)numero parantaisi avun saantia h(cid:228)t(cid:228)tilanteessa? 3. Onko komissio ryhtynyt toimiin yhteisen h(cid:228)t(cid:228)numeron ottamiseksi k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n EU:ssa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) Yhten(cid:228)isen Euroopan h(cid:228)t(cid:228)numeron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisesta 29. hein(cid:228)kuuta 1991 tehdyss(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) 91/396/ETY (1) edellytet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden varmistavan, ett(cid:228) numero 112 otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yleisiss(cid:228) puhelinverkoissa, ISDN-verkoissa ja yleisiss(cid:228) matkapuhelinverkoissa. Siin(cid:228) ei kuitenkaan vaadita kyseisen numeron yksinomaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), vaan sallitaan vakiintuneiden h(cid:228)t(cid:228)numeroiden rinnakkainen k(cid:228)ytt(cid:246). Avoi- men verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) 26. helmikuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:228) 98/10/EY (2) taataan lis(cid:228)ksi kiinteiden ja matkapuhelinten sek(cid:228) yleis(cid:246)puhelinten k(cid:228)ytt(cid:228)jille maksuton yhteys 112-h(cid:228)t(cid:228)numeron palve- lulinjoille. Vaikka mainitussa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) vahvistettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottop(cid:228)iv(cid:228)ksi 31. joulukuuta 1992, siin(cid:228) sallittiin teknisist(cid:228), rahoitukseen liittyvist(cid:228), maantieteellisist(cid:228) tai organisointiin liittyvist(cid:228) vaikeuksista johtuvat joulukuuta 1996 saakka. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen kiinteist(cid:228) puhelimista, matkapuhelimista ja poikkeukset 31. julkisista yleis(cid:246)puhelimista on saanut maksuttoman yhteyden h(cid:228)t(cid:228)numeroon 112 kaikissa j(cid:228)senvaltioissa lukuun ottamatta Kreikkaa, jota vastaan on k(cid:228)ynnistetty rikkomista koskeva menettely. Useat j(cid:228)senvaltiot ovat ottaneet h(cid:228)t(cid:228)numeron 112 k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ainoana kansallisena h(cid:228)t(cid:228)numerona ja useita kansainv(cid:228)lisi(cid:228) tiedotuskampanjoita on rahoitettu sen k(cid:228)yt(cid:246)n kehitt(cid:228)miseksi sek(cid:228) kotimaassa ett(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) matkustettaessa. Lis(cid:228)ksi monissa j(cid:228)senvaltioissa puheluihin vastataan tarvittaessa useilla eri kielill(cid:228), vaikka mainitussa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) ei vaadita. Yksityiskohtaisia lis(cid:228)tietoja annetaan komission tammikuussa 1999 julkaisemassa kertomuksessa, joka on saatavissa Internetiss(cid:228) osoitteesta http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de directive du Parlement européen et du Conseil modifiant les directives 85/611/CEE, 92/49/CEE, 92/96/CEE et 93/22/CEE en ce qui concerne l'échange d'informations avec des pays tiers»

eurovoc_concepts:
banking
credit institution
exchange of information
management audit
third country

text: 16. 6. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 168/1 II (Actes préparatoires) COMITE´ E´ CONOMIQUE ET SOCIAL Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de directive du Parlement européen et du Conseil modifiant les directives 85/611/CEE, 92/49/CEE, 92/96/CEE et 93/22/CEE en ce qui concerne l’échange d’informations avec des pays tiers» (2000/C 168/01) Le 10 avril 2000, européenne, a décidé de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. le Conseil, conformément à l’article 262 du Traité instituant la Communauté La section «Marché unique, production et consommation», chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a élaboré son avis le 5 avril 2000 (rapporteur: M. Burani). Lors de sa 372e session plénière du 27 avril 2000, le Comité a adopté par 103 voix pour et 1 voix contre le présent avis. 1. Introduction La directive 98/33/CEE du 22 juin 1998 (1) porte 1. 1. modification de l’article 12 de la directive 77/780/CEE (2) (première directive bancaire), des articles 2, 5, 6, 7 et 8 et des annexes II et III de la directive 89/647/CEE (3) relative à un ratio de solvabilité des établissements de crédit, ainsi que de l’article 2 et de l’annexe II de la directive 93/6/CEE (4) sur l’adéquation des fonds propres des entreprises d’investissement et des établissements de crédit. La modification dont il est question dans le présent document porte sur les règles relatives à l’échange d’informations confidentielles, dans le cadre d’ac- cords de coopération conclus avec les organes ou autorités de pays tiers qui, de quelque manière et sous quelque forme que ce soit, contribuent à renforcer la stabilité du secteur financier. 1. 2. Cette modification vise à élargir l’éventail des possibili- tés en matière d’échange d’informations: alors qu’auparavant seules les autorités de surveillance étaient habilitées à procéder à cet échange d’informations (et, dans certains cas, uniquement celles des E´ tats membres de l’Union européenne), la proposi- tion de directive à l’examen étend cette possibilité tel qu’indiqué à la dernière phrase du point 1. 1. L’objectif poursuivi est manifestement celui de contribuer à la création d’un cadre d’informations générales afin de pouvoir mieux surveiller les activités des entreprises visées par la deuxième directive bancaire. 1. 3. La Commission a souligné (deuxième «considérant» de la proposition de directive à l’examen) que, pour des raisons de cohérence, les mêmes règles devraient s’appliquer également aux établissements qui ne relèvent pas de la deuxième directive bancaire, mais qui, sous des formes diverses, exercent des activités financières réglementées par d’autres directives: les organismes de placement collectif en valeurs mobilières et (OPCVM) prévus par 93/22/CEE (4), et les compagnies d’assurance directe autre que l’assurance sur la vie [directives 92/49/CEE (6) et 92/96/CEE (7)]. les directives 85/611/CEE (5) (1) JO L 204 du 21. 7. 1998. (2) JO L 322 du 17. 12. 1977. (3) JO L 386 du 30. 12. 1989. (4) JO L 141 du 11. 6. 1993. (5) JO L 375 du 31. 12. 1985. (6) JO L 228 du 11. 8. 1992. (7) JO L 360 du 9. 12. 1992. C 168/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 16. 6. 2000 La proposition de directive autorise dès lors les E´ tats 1. 4. membres à conclure des accords de coopération avec toute autorité de pays tiers, susceptible de posséder et d’échanger des informations relatives aux établissements visés au paragra- phe 1. 3, sous réserve que les informations bénéficient de garanties de secret professionnel. 2. Considérations Comme l’indique la Commission, la proposition de 2. 1. directive est conforme à une ligne d’action qui tend à renforcer l’efficacité de la surveillance et du contrôle des activités financières, quelles que soient la manière dont celles-ci sont exercées et la personne qui les exerce. Le Comité économique et social ne peut dès lors que marquer son accord et apporter son soutien à l’initiative de la Commission. En revanche, 2. 2. le CES reste perplexe quant à la liste des instances dans les pays tiers habilitées à échanger des Bruxelles, le 27 avril 2000. informations: outre celles mentionnées (les autorités de surveil- lance, les organes impliqués dans une liquidation ou une faillite et les autorités de contrôle de ces organes, les réviseurs aux comptes, etc. ), il serait opportun d’y ajouter les organes engagés dans la lutte contre le blanchiment d’argent et la fraude. Certes, les règles régissant les activités de ces organes — et leur nature, différente de celle des autorités de contrôle — peuvent rendre difficile l’échange d’informations. Dans certains cas, toutefois, la bonne volonté et la prise en compte de l’intérêt général pourraient l’emporter sur des considérations d’ordre formel ou d’interprétation restrictive des règles juridi- ques. 2. 3. L’ajout des organes évoqués au point précédent présen- terait un double avantage: d’une part, cela permettrait d’infor- mer en temps utile les organes de surveillance sur des faits qui, s’ils sont connus à temps, pourraient éviter de fâcheuses conséquences (voyez le cas célèbre de la BCCI), et d’autre part, cela s’avérerait bénéfique — dans certains cas — pour la lutte contre la criminalité organisée; cet argument figure du reste dans un avis du Comité économique et social en cours d’élaboration. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Cedefop work programme 2000.

eurovoc_concepts:
Cedefop
action programme
competitiveness
continuing education
employment policy
exchange of information
free movement of persons
innovation
professional qualifications
vocational training


title: QUESTION ÉCRITE E-1217/00 posée par Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) au Conseil. Emploi, éducation et mobilité géographique: le cas de la Galice.

eurovoc_concepts:
European social policy
Galicia
brain drain
fight against unemployment

text: C 46 E/148 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/170) QUESTION (cid:201)CRITE E-1217/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Emploi, Øducation et mobilitØ gØographique: le cas de la Galice Le rapport approuvØ lors de la rØunion du Conseil europØen de Lisbonne qui a eu lieu les 23 et 24 mars dernier «afin de dØfinir pour l(cid:146)Union un nouvel objectif stratØgique dans le but de renforcer l(cid:146)emploi, la rØforme Øconomique et la cohØsion sociale dans le cadre d(cid:146)une Øconomie fondØe sur la connaissance» indique que l(cid:146)existence de quinze millions de ch(cid:244)meurs constitue un problŁme grave qui affecte l(cid:146)Øconomie europØenne, situation qui touche particuliŁrement les femmes, les personnes (cid:226)gØes et certains territoires de l(cid:146)Union europØenne. Le Conseil europØen s(cid:146)est, dŁs lors, entendu sur la prØparation de la «transition vers une sociØtØ et une Øconomie fondØes sur la connaissance» au moyen de l(cid:146)apprentissage, de la formation et de l(cid:146)Øducation. Cette analyse de la situation de l(cid:146)emploi et de la solution qui peut y Œtre apportØe dans le contexte de la nouvelle Øconomie, pour Œtre complŁte, doit tenir compte du fait que le ch(cid:244)mage affecte aujourd(cid:146)hui particuliŁrement les pays (cid:224) faible revenu par habitant, et mŒme les rØgions qui, comme la Galice, ont, sur le plan technique et universitaire notamment, le niveau Øducatif nØcessaire pour accØder (cid:224) l(cid:146)Øconomie de la connaissance. Ces rØgions se trouvent confrontØes au problŁme de l(cid:146)Ømigration des personnes les plus compØtentes, ce qui conduit, paradoxalement, au gaspillage des moyens investis dans leur Øducation au profit de pays plus riches. Un tel phØnomŁne nØgatif se vØrifie mŒme dans le cadre de l(cid:146)Union, oø il est appelØ «mobilitØ gØographique». Comment le Conseil pense-t-il, dŁs lors, faire face au problŁme de l(cid:146)augmentation de l(cid:146)emploi, (cid:224) la rØforme Øconomique, (cid:224) la cohØsion sociale et (cid:224) l(cid:146)Øquilibre territorial dans la perspective d(cid:146)une Øconomie et d(cid:146)une sociØtØ fondØes sur la connaissance dans le cas de pays, comme la Galice, dans lesquels le niveau ØlevØ de ch(cid:244)mage co(cid:239)ncide avec un rendement faible et qui, ayant en principe la capacitØ nØcessaire (cid:224) l(cid:146)amØlioration de la formation et de l(cid:146)Øducation, constatent que les jeunes les plus compØtents doivent Ømigrer pour rechercher un travail, prØcisØment vers les pays les plus riches et les moins touchØs par le ch(cid:244)mage? RØponse (10 juillet 2000) Le Conseil europØen a fixØ (cid:224) Lisbonne un nouvel objectif stratØgique pour l(cid:146)Union: «devenir l(cid:146)Øconomie de la connaissance la plus compØtitive et la plus dynamique du monde, capable d(cid:146)une croissance Øconomique durable accompagnØe d(cid:146)une amØlioration quantitative et qualitative de l(cid:146)emploi et d(cid:146)une plus grande cohØsion sociale». Pour rØaliser cet objectif, le Conseil europØen a dØfini une stratØgie globale qui devrait permettre (cid:224) l(cid:146)Union de rØtablir les conditions propices au plein emploi et de renforcer la cohØsion rØgionale en son sein. Dans ce nouveau processus Øtabli (cid:224) Lisbonne, l(cid:146)Union Øtablira un cadre permettant d(cid:146)utiliser toutes les ressources disponibles pour assurer la transition vers l(cid:146)Øconomie de la connaissance en apportant sa propre contribution (cid:224) cet effort dans le cadre des politiques communautaires existant tout en respectant l(cid:146)Agenda 2000. Dans ce contexte de l(cid:146)Agenda 2000, les rØgions qui souffrent d(cid:146)un retard de dØveloppement, comme la Galice, pourront ainsi, gr(cid:226)ce (cid:224) l(cid:146)aide des Fonds structurels bØnØficier du nouveau dispositif communautaire d(cid:146)aides rØgionales et sociales pour faire face aux problŁmes tels que ceux mentionnØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1315/00 af Cristiana Muscardini (UEN) og Gianfranco Fini (UEN) til Kommissionen. Anvendelse af direktiv EF 86/653 i Italien.

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
occupational status
sales occupation
sales representative
self-employed person
severance pay
wage earner

text: C 46 E/170 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/197) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1315/00 af Cristiana Muscardini (UEN) og Gianfranco Fini (UEN) til Kommissionen Om: Anvendelse af direktiv EF 86/653 i Italien (27. april 2000) En handelsvirksomhed har udbetalt fratr(cid:230)delseslłn til en lłnnet arbejdstager (handelsagent) p(cid:229) grundlag af en łkonomisk aftale af 25. juli 1989 i stedet for p(cid:229) grundlag af lovdekret af 10. september 1991 nr. 303, som omhandlet af EF-direktiv 86/653 (1), om samordning af medlemsstaternes lovgivning om selvst(cid:230)ndige handelsagenter i overensstemmelse med artikel 15 i lov nr. 428 af 29. december 1990. Den mulighed, virksomheden har valgt, betyder en kraftig neds(cid:230)ttelse af godtgłrelsen, medens lovdekret 303, som omhandlet i det europ(cid:230)iske direktiv ville stille arbejdstageren bedre, og han p(cid:229)ber(cid:229)ber sig ovenn(cid:230)vnte dekret, men dette er ikke blevet accepteret. Kan Kommissionen s(cid:229)ledes oplyse fłlgende: (cid:129) Mener den, at det europ(cid:230)iske direktiv har prioritet over for den łkonomiske aftale af 1989? (cid:129) G(cid:229)r europ(cid:230)iske bestemmelser forud for nationale bestemmelser? (cid:129) I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke skridt kan arbejdstageren tr(cid:230)ffe, for at de rettigheder, der er anerkendt i direktivet, vil blive respekteret? (1) EFT L 382 af 31. 12. 1986, s. 17. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (15. juni 2000) Begrebet handelsagent skal ifłlge artikel 1, stk. 2, i R(cid:229)dets direktiv 86/653/E(cid:216)F af 18. december 1986 om samordning af medlemsstaternes lovgivning om selvst(cid:230)ndige handelsagenter defineres som »en selvst(cid:230)ndig mellemmand, som er vedvarende antaget til at formidle salg eller kłb af varer for en anden person, i det fłlgende ben(cid:230)vnt agenturgiveren, eller til at formidle og afslutte s(cid:229)danne forretninger i agenturgiverens navn og for dennes regning«. Den definition af handelsagent, der gives i direktivet, udelukker visse typer af mellemhandlere, navnlig handelsrejsende, som ikke er selvst(cid:230)ndige mellemm(cid:230)nd, men lłnmodtagere i en virksomhed. (2001/C 46 E/198) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1324/00 af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen (17. april 2000) Om: Psykologhj(cid:230)lp i forbindelse med naturkatastrofer og andre alvorlige ulykker jordsk(cid:230)lv, sne- eller I Europa er der i de seneste (cid:229)r sket flere alvorlige ulykker og naturkatastrofer: togulykker, skibskatastrofer, mineulykker osv. Ud over at kr(cid:230)ve utallige jordskred, oversvłmmelser, dłdsofre og medfłre legemsbeskadigelse har katastroferne p(cid:229)fłrt en r(cid:230)kke mennesker psykiske lidelser og skader. Der er et stort behov for omg(cid:229)ende psykologhj(cid:230)lp til katastroferamte, og psykologhj(cid:230)lp i lłbet af de fłrste dage forbedrer restitueringsmulighederne betydeligt


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1292/00 di Olle Schmidt (ELDR) al Consiglio. OICVM (Organismo di investimento collettivo in valori mobiliari).

eurovoc_concepts:
free movement of capital
investment company
single market

text: C 89 E/24 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/021) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1292/00 di Olle Schmidt (ELDR) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: OICVM (Organismo di investimento collettivo in valori mobiliari) Negli ultimi anni i mercati dei piø disparati servizi finanziari hanno registrato notevoli sviluppi rendendo pertanto necessario un aggiornamento delle apposite normative. Molto resta ancora da fare prima di addivenire ad un funzionante mercato unico in detto settore. Considerato che in febbraio il Parlamento europeo ha votato sulla relazione OICVM di cui l(cid:146)interrogante Ł relatore, potrebbe il Consiglio far sapere quali iniziative abbia promosso la presidenza portoghese per portare avanti l(cid:146)esame di questa problematica? In quale stadio si trova esso attualmente e quali sono, a giudizio del Consiglio, i principali scogli? Potrebbe il Consiglio fornire altres(cid:236) indicazioni su quando si potr(cid:224) contare su una posizione comune? Risposta (23 ottobre 2000) Il Consiglio sta attualmente esaminando le due proposte di direttiva, modificate dalla Commissione il 30 maggio 2000, che modificano la direttiva CEE 85/611/CEE concernente il coordinamento delle legislative, regolamentari e amministrative in materia di taluni organismi d(cid:146)investimento disposizioni (OICVM) e gli emendamenti proposti dal Parlamento Europeo nel collettivo in valori mobiliari febbraio 2000. In sede di Consiglio sono state organizzate varie riunioni per analizzare gli emendamenti proposti dal Parlamento europeo e le proposte modificate della Commissione. In data 17 luglio il Consiglio ha tenuto un dibattito orientativo sulle proposte. A seguito di tale dibattito, il Consiglio ha concluso che gli sembra opportuno giungere ad un accordo politico durante il mese di ottobre sulla prima direttiva ed ha auspicato che siano compiuti progressi rapidi in merito alla seconda direttiva al fine di raggiungere un accordo politico su tale testo entro il 1o marzo 2001. A tale data verr(cid:224) fatto il punto sull(cid:146)adozione della prima direttiva. (2001/C 89 E/022) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1301/00 di Ursula Stenzel (PPE-DE) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Fondi degli strumenti Sapard e ISPA destinati alla Polonia La settimana scorsa tra la Polonia e l(cid:146)UE ci sono stati dei segni di tensione. Alla base vi sono con tutta probabilit(cid:224) dei problemi concreti, riguardanti in modo particolare l(cid:146)erogazione dei fondi a titolo degli strumenti finanziari Sapard e ISPA. la Polonia fa notare che, nel suo bilancio, Da parte sua, le linee relative allo sviluppo rurale e all(cid:146)infrastruttura sono bloccate in quanto l(cid:146)Unione europea non ha finora divulgato le norme che disciplinano l(cid:146)impiego di detti fondi. Si rimprovera alla Commissione di essere in ritardo su questo punto. 1. 2. Per quale motivo i fondi degli strumenti finanziari Sapard e ISPA non sono ancora stati erogati? Quali misure dovrebbero essere adottate, anche da parte polacca, per poter utilizzare detti fondi?