title: Kommissionens direktiv 2000/23/EF af 27. april 2000 om ændring af direktiv 92/76/EØF om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i Fællesskabet

eurovoc_concepts:
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
protected area
protection of plant life

text: L 103/72 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 KOMMISSIONENS DIREKTIV 2000/23/EF af 27. april 2000 om ændring af direktiv 92/76/EØF om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i Fællesskabet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i Fælles- skabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/53/EF (2), særlig artikel 2, stk. 1, litra h), første afsnit, under henvisning til Kommissionens direktiv 92/76/EØF af 6. oktober 1992 om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i Fællesskabet (3), senest ændret ved direktiv 1999/84/EF (4), særlig artikel 2, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ved direktiv 92/76/EØF, som ændret, blev Østrig, Irland og regionerne Apulia, Emilia-Romagna, Lombardia og foreløbigt anerkendt som »beskyttet Veneto i zone« med hensyn til Erwinia amylovora for en periode, der udløber den 31. marts 2000. Italien, Af oplysninger fra Østrig, Irland og Italien og af de oplysninger, som Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret indsamlede under besøg i 1999, fremgår det, at den foreløbige anerkendelse af den beskyttede zone for Østrig, Irland og Italien med hensyn til Erwinia amylovora undtagelsesvis bør forlænges i endnu en begrænset periode, så de officielle ansvarlige organer i disse lande kan afslutte indsamlingen af oplysninger om udbredelsen af Erwinia amylovora og videreføre og afslutte deres bestræbelser på at udrydde denne skade- gører i de relevante områder i ovennævnte lande. (3) De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overens- stemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — Artikel 1 I artikel 1, stk. 1, 2000« til »31. marts 2001«. i direktiv 92/76/EØF ændres »31. marts Artikel 2 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen de natio- nale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater herom. Artikel 3 Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Det anvendes fra den 31. marts 2000. Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 4 Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2000. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen (1) EFT L 26 af 31. 1. 1977, s. 20. (2) EFT L 142 af 5. 6. 1999, s. 29. (3) EFT L 305 af 21. 10. 1992, s. 12. (4) EFT L 273 af 23. 10. 1999, s. 11


title: Kommissionens förordning (EG) nr 860/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
third country

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/59 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 860/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1707/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4), särskilt artikel 4 i denna, och av följande skäl: (1) (2) En anbudsinfordran för bidrag och/eller avgift för export av vete till alla tredje länder har inletts genom kommis- sionens förordning (EG) nr 1707/1999 (5), ändrad genom förordning (EG) nr 2011/1999 (6). I artikel 7 i förordning (EG) nr 1501/95 föreskrivs att kommissionen på grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fast- ställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/ 95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgi- vare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportavgift. (3) (4) Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuva- rande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs till det belopp som anges i artikel 1. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- från Förvaltningskommittén för liga med yttrandet spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de anbud som meddelats från och med den 21 till och med den 27 april 2000 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1707/1999 är det högsta exportbi- draget för vete fastställt till 25,00 EUR/t. Denna förordning träder i kraft den 28 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 27 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 55. (6) EGT L 248, 21. 9. 1999, s. 23


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, unge volontører, undervisere og erhvervslærere»

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
labour mobility
student mobility
teacher

formats: html pdf print

text: 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/25 3. 10. Artikel 18 Ændres som følger: »3. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet medlemsstaternes årsrapporter, en midtvejsrapport senest den 31. december 2002 og en endelig rapport senest den 1. - juni 2005. Senest 31. marts 2001 forelægger Kommissionen desuden Europa-Parlamentet og Rådet en vurdering af, om den nye Bruxelles, den 27. april 2000. fremgangsmåde og medlemsstaternes gennemførelse af den lever op til Den Europæiske Flygtningefonds målsætninger. « 3. 11. Artikel 19 Sidst i artiklen tilføjes: »Ikke-statslige organisationer, flygtningeorganisationer og ar- bejdsmarkedets parter inddrages i udvalgets arbejde som observatører. Såfremt ØSU af komitologiske årsager ikke kan repræsenteres i udvalget, høres det af udvalget. « Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamen- tets og Rådets henstilling om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, unge volontører, undervisere og erhvervslærere« (2000/C 168/08) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 29. februar 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 149 og 150 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Renate Hornung-Draus til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. april 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 372. plenarforsamling af 27. april 2000, følgende udtalelse med 111 stemmer for og 5 hverken for eller imod. 1. Indledning 1. 1. Ifølge artikel 18 i EF-traktaten giver unionsborgerska- bet alle statsborgere i en medlemsstat ret til frit at færdes og opholde sig i alle medlemsstater. Ikke desto mindre begrænses denne fundamentale rettighed for den enkelte af en række ulemper og vanskeligheder, som lægger hindringer i vejen for de borgere, som gerne vil uddanne sig uden for deres eget lands grænser. 1. 2. Den frie bevægelighed for personer gælder lønarbejdere og selvstændige og dermed også undervisere og erhvervslærere. Personer, som, ofte uden for rammerne af deres eventuelle erhvervsbeskæftigelse, ønsker at påbegynde eller fortsætte studier, en uddannelse eller en volontøraktivitet i et andet EU- land, skal også kunne udnytte denne ret. Vælger de at flytte til en anden af Fællesskabets medlemsstater, uanset om dette sker i forbindelse med et fællesskabsprogram eller ej, må det være Fællesskabets opgave at få fjernet alle de administrative hindringer, som kan stille sig i vejen for dette. Derfor hilser ØSU målsætningen i den foreliggende henstilling velkommen. Den giver det rigtige signal til Europas borgere i en tid, hvor udvidelsen af Unionen står for døren, og EU, som besluttet på det ekstraordinære topmøde i Lissabon (1), træffer forberedelser til overgangen til informations- og vidensamfun- det for at kunne opfylde kravene i forbindelse med globaliserin- gen af økonomien. (1) EFT C 117 af 26. 4. 200. C 168/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 1. 3. I forbindelse med skabelsen af et europæisk vidensam- fund spiller fremme af den tværnationale mobilitet en særlig rolle. En næsten uhindret mobilitet er en forudsætning for virkeliggørelse af den europæiske integration — et borgernes Europa — og for styrkelse af den internationale konkurrence- evne. Desuden er formidling af »europæisk kompetence« i stadigt stigende grad et vigtigt kriterium for erhvervs- og almenuddannelsens kvalitet og attraktivitet. De uddannelses- ansvarlige i EU bør i højere grad fremme de europæiske kvalifikationer som sproglig kompetence, kendskab til de forskellige politiske, juridiske, sociale og økonomiske systemer i Europa samt forståelse for de europæiske naboers levevis. De indrette sig efter den nationale uddannelsessystemer skal europæiske udvikling og dens krav; de skal være »Europa- orienterede«, dvs. åbne og gennemskuelige til gavn for alle EU’s borgere. 1. 4. Et vigtigt element i gennemførelsen af mobilitet er også en omfattende informationspolitik, som skal føres aktivt og offensivt af både Europa-Kommissionen og medlemsstaterne. Personer, der er interesserede i eller villige til at flytte til en anden medlemsstat, har ofte svært ved at få oplysninger om, hvilke muligheder de har for at udnytte et udlandsophold som led i deres faglige uddannelse eller videreuddannelse. Uden vidt udbredte, målrettede og generelt forståelige oplysninger, der står til rådighed for almendannende skoler, erhvervsuddannel- sesskoler, arbejdsformidlinger, universiteter og andre uddan- nelsesinstitutioner samt for virksomheder, forbliver mobilitet et privilegium for de få, hvis undervisere eller erhvervslærere er særligt engagerede. I denne forbindelse foreslår ØSU på mellemlang sigt at overveje, om ikke genindførelse af målrettet, individuel støtte til personer, der ønsker at bevæge sig inden for Den Europæiske Union, ville være på sin plads, således som det længe har været tilfældet på for eksempel forskningsområ- det. I den forbindelse kan der trækkes på erfaringerne fra forrige generation af europæiske uddannelsesprogrammer, som for eksempel Petra og Lingua, hvor sådanne individuelle støttemuligheder allerede fandtes og blev benyttet i høj grad. 1. 5. Kendskab til fremmedsprog er af stor betydning for arbejdstagernes muligheder for beskæftigelse, for virksomhe- dernes konkurrenceevne og for den europæiske økonomi. Mere mobilitet i Europa ville også give Europas befolkning flere muligheder for at lære fremmedsprog. Samtidig er ganske vist netop manglende kendskab til fremmedsprog en stor hindring for mobiliteten. Derfor hilser ØSU det velkomment, at Kommissionen har udpeget år 2001 til europæisk sprogår. Det er i den forbindelse et erklæret mål at gøre det muligt for så stort et antal mennesker som muligt at få adgang til at lære fremmedsprog. Ud over den personlige udvikling og forståelsen for andre kulturer bør det fremhæves, at den enkeltes beskæftigelsesmuligheder øges gennem uddannelses- og videreuddannelsesophold i udlandet. 2. Henstillingen Henstillingen er opdelt i generelle henstillinger for alle 2. 1. personkategorier og i særlige henstillinger for studerende, personer under erhvervsuddannelse, unge volontører, undervi- sere og erhvervslærere. 2. 2. Erfaringer fra Fællesskabets uddannelses- og kvalifika- tionsprogrammer som f. eks. Petra, Comett, Leonardo da Vinci og Sokrates og fra fællesskabsinitiativerne inden for området menneskelige ressourcer fik allerede i 1996 Kommissionen til at udarbejde grønbogen »Almenuddannelse — erhvervsuddan- nelse — forskning: hindringer for mobiliteten i Det Europæi- ske Fællesskab«. I grønbogen fastslog Kommissionen, at de forskellige forhold, som studerende, personer under uddannel- se, unge volontører, undervisere og erhvervslærere har i de enkelte medlemsstater, navnlig hvad angår arbejdsret, socialsikringsret og skatteret, lægger hindringer i vejen for deres bevægelighed. Dette dokument danner grundlaget for Kommissionens nærværende henstilling, som, i modsætning til grønbogen, har udeladt hele spørgsmålet om forskningssek- toren og koncentrerer sig om den almene og erhvervsmæssige uddannelse. 3. Bemærkninger 3. 1. Generelle bemærkninger Ifølge henstillingen bør medlemsstaterne vise sig 3. 1. 1. parate til at rydde de hindringer for den frie bevægelighed af vejen, som endnu findes på trods af, at der ifølge fællesskabsret- ten er fri bevægelighed for studerende, personer under uddan- nelse, unge volontører samt undervisere og erhvervslærere. 3. 1. 2. Desuden bør der træffes foranstaltninger, der sikrer, at personer fra tredjelande, som er permanent bosiddende på Fællesskabets område, kan drage nytte af bestemmelserne i fællesskabsretten om fri bevægelighed og ligebehandling og af bestemmelserne i henstillingen. Medlemsstaterne bør indvillige i at behandle borgere fra tredjelande med fast bopæl i EU på samme måde som borgere fra Fællesskabet, når de studerer, er under uddannelse, gør volontørtjeneste eller underviser inden for rammerne af et fællesskabsprogram. Det Økonomiske og Sociale Udvalg er særdeles tilfreds med, at henstillingen i høj grad beskæftiger sig med problemer vedrørende tredjelande. Navnlig i fasen inden udvidelsen af Unionen og på baggrund af den igangværende regeringskonfe- rence er dette et positivt signal til ansøgerlandene. Hvis man skal opbygge en funktionsdygtig union, skal ansøgerlandenes borgere også have en chance for at få kendskab til Den Europæiske Union. Dette kan allerede lade sig gøre inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien for ansøgerlandene og på grundlag af de Europa-aftaler, der er indgået med dem. Navnlig bør CEDEFOP’s studiebesøgsprogrammer under Leo- nardo i højere grad udnyttes til at opbygge og fremme kontakter og samarbejde med ansøgerlandene. 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/27 3. 1. 3. Desuden bør medlemsstaterne bedst muligt integrere aspektet tværnational mobilitet i deres nationale politik til gavn for de personer, der er berørt af den foreliggende henstilling. Det er i den forbindelse særligt vigtigt at udnytte de erfaringer, som er indhøstet i forbindelse med det grænse- overskridende samarbejde inden for EU-programmerne: Der er ingen mening i at opfinde hjulet igen og igen og hele tiden støde på de samme problemer. 3. 1. 4. ØSU mener imidlertid, at Kommissionens forslag ikke i tilstrækkelig grad afspejler, hvor vidtrækkende den foreliggende henstilling er. Her er der ikke kun tale om anerkendelse af udlandserfaring erhvervet under uddannelse, men om fundamentale spørgsmål, som for eksempel vedrører opholdstilladelser og de sociale sikringssystemer samt ar- bejds-, socialforsikrings- og skatteret. Mængden af delproble- mer, beføjelsernes fordeling og EU’s manglende kompetence for eksempel inden for skattepolitik giver ikke plads til kortfristede enkeltløsninger med henblik på at fjerne eksiste- rende hindringer for mobilitet. Netop hvad angår modernise- ring af den sociale beskyttelse har ØSU for nylig taget stilling i en udtalelse. 3. 1. 5. ØSU glæder sig over, at henstillingsforslaget henven- der sig til en bredere personkreds. Det bør dog tages i betragtning, at der inden for de enkelte persongrupper findes store forskelle, som egentlig nødvendiggør særskilt behandling. Derfor er det ærgerligt, at der ikke er blevet udarbejdet mere tilbundsgående skræddersyede forslag for hver enkelt målgruppe. Denne blanding af forskelligartede specifikke pro- blemer er ensbetydende med, at henstillingen er blevet meget abstrakt. Derfor frygter ØSU, at henstillingen ikke får nogen nævneværdig virkning på kort sigt, da hindringerne for mobilitet har for mange forskellige årsager. ØSU beklager, at hele forskningsområdet er blevet udeladt, og appellerer til Kommissionen om snart at fremsætte et lignende forslag for forskningen i Europa, navnlig da mobilitet allerede er langt mere udbredt inden for denne sektor, og der kan drages nytte af erfaringerne herfra. 3. 1. 6. Det ville være glædeligt og ønskværdigt, om henstil- lingen på mellemlang sigt ville føre til, at spørgsmålet om mobilitet for studerende gradvis integreres i alle relevante europæiske politiske områder (»mobility mainstreaming«). Der- med ville man være kommet »Det Europæiske Uddannelsesom- råde« nærmere. erhvervsuddannelse, et volontørophold eller en periode som underviser i en anden medlemsstat, hvad enten det sker som led i eller uafhængigt af et fællesskabsprogram. 3. 2. 1. 2. De hindringer, som disse personer står over for, er imidlertid ikke altid af økonomisk art. Foruden administrative hindringer er det ofte også sproglige og kulturelle barrierer, som afholder mennesker fra at begive sig uden for deres eget lands grænser. Derfor går ØSU ind for, at fremmedsprogsun- dervisningen intensiveres. Undervisningen bør udbygges både i skolerne, inkl. underskolen og børnehaveklasserne, og i erhvervsuddannelserne. Det Europæiske Sprogår, som er plan- lagt til år 2001, kan benyttes til at fremme pilotprojekter på dette område. Også interkulturel kompetence er en nøglefaktor for fremme af mobiliteten; den, der ved noget om andre kulturer, er også mere interesseret i at lære dem nærmere at kende. Der bør gives målrettet støtte til mobilitet inden for innovative områder, da dette kan resultere i en sund konkurrence systemerne imellem, hvilket på langt sigt kan gøre en lang række europæiske uddannelsestilbud tilgængelige for den enkelte. 3. 2. 1. 3. Mulighederne for at anvende den viden og de kvalifikationer, man har erhvervet i udlandet, i sit hjemland, er en vigtig faktor. Såfremt et udlandsophold skal give en reel tillægskvalifikation, som også er til gavn for den enkelte i den videre karriere, er det vigtigt at fremme de forskellige uddannelsessystemers gennemskuelighed. Med henblik herpå har Ekspertudvalget for Fri Bevægelighed for Personer (under forsæde af Simone Weil) foreslået at etablere et forum eller et observatorium, der under inddragelse af national ekspertise skal holde øje med ændringer vedrørende kvalifikationer og eksamensbeviser, fremme gensidig information og udarbejde standarder til fremme af gennemsigtighed og gensidig an- erkendelse. Der er allerede gjort betydelige fremskridt inden for de højere uddannelser; hvad erhvervsuddannelserne angår er man også kommet et stort skridt fremad med indførelsen af »EUROPASS-uddannelse«. ØSU opfordrer til, at de forslag, som Kommissionen, CEDEFOP og nationale uddannelseseksperter er ved at udarbejde i Det Europæiske Forum for Erhvervsuddan- nelsescertifikaters Gennemsigtighed, bliver ført ud i livet. Fremskridt forudsætter gennemskuelighed og kohærens, men også respekt for forskelle, både mellem medlemsstater og mellem fag. Jo mere gennemskuelige de forskellige uddannel- sessystemer er, desto hurtigere kan EU — hvor dette overhove- det er muligt — bevæge sig i retning af gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og kvalifikationer. Når denne sidste etape er tilbagelagt, vil en væsentlig hindring for EU-borgernes frie bevægelighed være ryddet af vejen. 3. 2. Særlige bemærkninger 3. 2. 1. G e n e r e l l e h e n s t i l l i n g e r ØSU støtter henstillingen til medlemsstaterne om 3. 2. 1. 1. at træffe alle passende foranstaltninger til at fremme mobilite- ten for personer, som ønsker at gennemføre et studium, en 3. 2. 1. 4. Opfordringen til at træffe egnede foranstaltninger, så de persongrupper, som er omfattet af henstillingen, kan drage nytte af alle de fordele, som borgerne i værtslandet nyder godt af, er i grunden berettiget, men formuleringen bør præciseres nøjere. Det bør ikke kunne udlægges således, at forpligtelse til at medlemsstaterne påtager sig en generel præstere særlige sociale ydelser. Det gælder navnlig ydelser som boligsikring, der i de fleste medlemsstater kun ydes til et C 168/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 begrænset antal mennesker efter en grundig gennemgang af deres økonomiske forhold. Der henvises sandsynligvis til de nedsættelser, som studerende og praktikanter får på grund af deres særlige status; bevis for denne særlige status leveres sædvanligvis ved hjælp af et studie- eller skolekort. ØSU foreslår, at der til dette formål indføres et fælles EU-skole- eller studiekort, som alle, der studerer eller er i praktik i udlandet, kan få. Dermed ville man få et effektivt og gennemskueligt instrument uden anvendelse af bureaukrati. 3. 2. 1. 5. Fremme af udveksling af borgere fra tredjelande i EU inden for rammerne af europæiske med fast bopæl fællesskabsprogrammer er et vigtigt element i sikringen af lige muligheder for borgerne i EU. Borgere fra tredjelande, som er legalt bosiddende i et EU-land, udsættes som regel for yderligere vanskeligheder, som skal lægges til de allerede eksisterende hindringer for deres mobilitet. Derfor støtter ØSU foranstalt- ninger, der fremmer integrationen af disse borgere, navnlig med henblik på bekæmpelse af racisme og fremmedhad i Unionen. 3. 2. 1. 6. Det er et spørgsmål, om det for tiden er realistisk at træffe yderligere foranstaltninger i medlemsstaterne, som vil gøre det muligt for statsborgere fra tredjelande at opnå fuld ligebehandling i forhold til fællesskabslovgivningen om fri bevægelighed. Det vil i mange tilfælde være i modstrid med de eksisterende nationale bestemmelser om statsborgere fra tredjelande. 3. 2. 2. F o r a n s t a l t n i n g e r , d e r n a v n l i g v e d r ø - r e r s t u d e r e n d e studerende. I denne sammenhæng henviser ØSU også til endnu en nødvendighed: De studerende bør generelt have mulighed for at anvende de stipendier, som de har fået tildelt i deres oprindelsesland, i udlandet (forudsat, at de ikke er bestemt til studier ved en ganske bestemt læreanstalt eller på anden måde er bundet til et bestemt formål). Såfremt der findes bedre uddannelsesmuligheder på et bestemt område i en anden medlemsstat, skal en studerende, som modtager stipendier, have de samme muligheder i sin søgen efter den bedst mulige uddannelse som den studerende, der selv finansierer sit studium. 3. 2. 3. F o r a n s t a l t n i n g e r , d e r n a v n l i g e r r e t t e t e r h v e r v s u d d a n - m o d p e r s o n e r u n d e r n e l s e ØSU henstiller kraftigt, at dokumentet »EURO- 3. 2. 3. 1. PASS-uddannelse« benyttes i vid udstrækning til fremme af europæiske studie- og praktikophold, også for lærlinge. EUROPASS vedrører ikke kun afsluttede uddannelser, men også videreuddannelse og dele af uddannelser, som tages i udlandet. Det er glædeligt, at der med EUROPASS nu også findes et instrument på erhvervsuddannelsesområdet, som giver personer under uddannelse bevis på de kvalifikationer, de har erhvervet i forskellige lande. Medlemsstaterne opfordres til at gøre en indsats for, at dette dokument virkelig også bliver benyttet i vid udstrækning. Det anbefales desuden, at studerende, som er i praktik i et andet europæisk land i forbindelse med deres studier, også kan benytte EUROPASS. 3. 2. 2. 1. ØSU glæder sig over, at henstillingen henviser til det eksisterende meritoverførselssystem ECTS (European Credit Transfer System) og anbefaler omfattende anvendelse heraf. Der er tale om et yderst velfungerende system, der er velegnet til at sikre gennemsigtighed i pensum. Anerkendelse af studier garanteres ved hjælp af en kontrakt, som forinden indgås mellem de studerende og læreanstalterne i både oprindelses- og værtslandet. 3. 2. 3. 2. ØSU glæder sig i denne sammenhæng over, at Kommissionen har taget initiativ til sammen med aktører i erhvervsuddannelsessektoren inden for rammerne af Euro- pæisk Forum for Erhvervsuddannelsesbevisers Gennemsigtig- hed at udarbejde forslag, som skal forbedre den gensidige forståelse af erhvervsmæssige kvalifikationer i Europa. ØSU appellerer udtrykkeligt til medlemsstaterne om så vidt muligt at tage hensyn til disse forslag. tjene til at 3. 2. 2. 2. ØSU mener imidlertid, at det er nødvendigt at slå fast, at den krævede klageadgang må begrænses til at gælde overholdelsen af en kontrakt indgået mellem den studerende og dennes læreanstalt. Det må under ingen omstændigheder kunne udlægges således, at en læreanstalts deltagelse i ECTS kan indankes for retten, da det ville bringe dette velfungerende system, som beror på frivillighedens princip, i fare. 3. 2. 2. 3. Hvad angår tildeling og udbetaling af stipendier, mener ØSU, at to forskellige aspekter bør tages i betragtning: Bankerne skal garantere, at stipendierne overføres og udbetales til tiden. Navnlig i forbindelse med Erasmus-programmet har de nationale koordineringsorganer igen og igen rapporteret om tilfælde, hvor studerende er kommet i gæld på grund af bogføringsproblemer. Mobilitetshindringer af den art skal undgås, og ØSU opfordrer de ansvarlige institutioner til at løse sådanne problemer på en ubureaukratisk måde til gavn for de ØSU støtter forslaget om fortsat at udbetale den i 3. 2. 3. 3. oprindelseslandet bevilgede arbejdsløshedsunderstøttelse til arbejdsløse, som påbegynder en uddannelse i en anden medlemsstat, dog under hensyntagen til de enkelte staters bestemmelser. Arbejdsmarkedsmyndighederne i medlemssta- terne bør i højere grad end hidtil støtte arbejdsløse, der kan og vil deltage i en tidsbegrænset uddannelses- eller videreuddan- nelsesforanstaltning i udlandet. I forbindelse med arbejdsmar- kedsmyndighedernes vurdering af, om der fortsat kan udbetales arbejdsløshedsunderstøttelse, må der gælde de samme betingel- ser for udenlandske som for nationale uddannelsestilbud, både af hensyn til kvaliteten og for at undgå misbrug. En uddannelse i udlandet må betragtes som en betydningsfuld arbejdsmar- kedserfaring og kan bidrage til, at der åbner sig nye perspektiver for de pågældende, som ikke forelå i hjemlandet. Desuden giver det mulighed for at lære et fremmedsprog, hvilket er en vigtig ekstra kvalifikation. 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/29 3. 2. 3. 4. ØSU glæder sig over kravet om at give personer, som rejser til andre europæiske lande for at uddanne sig, samme opholdsstatus, som gives til studerende. Derved tilskri- ves erhvervsuddannelse en højere værdi og vises behørig respekt på europæisk plan. Såfremt det er hensigten at arbejde hen imod ligebehandling med studerende, bør det imidlertid sikres, at personer, der gennemgår en erhvervsuddannelse, er tilknyttet en institution, ligesom studerende skal være indskre- vet ved et universitet. Alene for at forhindre misbrug af en sådan regel anser ØSU det for absolut nødvendigt, at dette præciseres. 3. 2. 4. F o r a n s t a l t n i n g e r , d e r u n g e v o l o n t ø r e r e r r e t t e t m o d ØSU støtter Kommissionens program for unge 3. 2. 4. 1. volontører. Det kan yde et stort bidrag til den tværkulturelle forståelse. Unge mennesker, der endnu befinder sig i en orienteringsfase, får derved lejlighed til via almennyttig beskæf- tigelse i et andet europæisk land at erhverve »Europakompeten- ce«, som kan være dem til nytte i deres videre udvikling. Ud over at lære et fremmedsprog drejer det sig også om at klare sig i en fremmed kultur, at styrke sine sociale færdigheder og udvide sin horisont. De hidtidige erfaringer med dette program viser, at næsten alle deltagerne mener, at volontørtjenesten har haft stor betydning for deres videre uddannelsesforløb og erhvervskarriere. 3. 2. 4. 2. For at flere end hidtil kan få mulighed for at drage nytte af dette program, må der imidlertid ud over en passende godtgørelse, der mindst dækker udgifterne til livets ophold, tilbydes de unge volontører fyldestgørende social- og syge- sikring, både under volontøropholdet og efter deres tilbageven- den til hjemlandet. 3. 2. 5. F o r a n s t a l t n i n g e r , d e r e r r e t t e t m o d u n d e r v i s e r e o g e r h v e r v s l æ r e r e ØSU glæder sig over, at også undervisere og 3. 2. 5. 1. erhvervslærere udtrykkeligt er nævnt i henstillingen. Perioder, der tilbringes med at videreuddanne sig eller undervise i en Bruxelles, den 27. april 2000. europæisk medlemsstat, har en positiv virkning ikke blot på en persons kvalifikationer, men også på undervisningen. Henstillingen til medlemsstaterne om, hvordan tidsplanerne skal udarbejdes, og opfordringen til at indføre europæiske sabbatperioder er værd at overveje. 3. 2. 5. 2. ØSU ønsker dog at understrege, at Europa-Kom- missionen ganske vist kan sætte nye tanker i gang, men at det i sidste ende må overlades til de enkelte uddannelsessteder, hvordan de vil behandle disse forslag, og hvordan de vil udforme deres tidsplaner i henhold til deres individuelle behov. Forslagene om europæiske sabbatperioder bør gennemføres fleksibelt under hensyntagen til både de berørte personers og uddannelsesinstitutioners behov. 3. 2. 5. 3. Opfordringen til at belønne mobile lærerkræfter med forfremmelse er overforenklet og ensidig. Det er ganske vist virkelig sådan, at udlandsophold i mange kredse kan have direkte negativ indflydelse på ens karriere, hvilket naturligvis må modarbejdes. Men mobilitet er ikke et mål i sig selv og heller ikke en faktor, der skal betragtes isoleret. Den kan være et kriterium, der kan have positiv indflydelse på karrierens udvikling. Her opfordrer ØSU til at fremme »passende hensyn- tagen til en persons vilje til mobilitet«. 3. 2. 6. R a p p o r t e r i n g s p l i g t 3. 2. 6. 1. Hele denne proces vil kræve et stærkt engagement fra europæiske, nationale, regionale og lokale institutioner. Det vil forbedre mulighederne for virkelige fremskridt, hvis arbejdsmarkedsparterne inddrages. Ekspertgruppen bør omfat- te repræsentanter for arbejdsmarkedsparterne på europæisk plan. Foranstaltninger til fjernelse af hindringerne for mobilitet er en langsigtet proces, og det er ikke sikkert, at resultatet kan måles ved hjælp af en lind strøm af rapporter fra medlemsstaterne og fra Kommissionen. Derfor foreslår ØSU, at det overvejes kun at aflægge rapport hvert tredje år. Kommissionens rapport bør bygge på medlemsstaternes bidrag og evaluere udviklingen i forbindelse med fri bevægelighed. Evalueringen bør i givet fald tjene som udgangspunkt for nye forslag fra Kommissionen med henblik på at opfordre medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser for at fjerne alle hindringer for den frie bevægelighed. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: PREGUNTA ESCRITA P-1393/00 de Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a la Comisión. Subvenciones cruzadas y ayudas estatales en el sector postal.

eurovoc_concepts:
application of EU law
control of State aid
postal service

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/165 (2001/C 26 E/204) PREGUNTA ESCRITA P-1393/00 de Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) Asunto: Subvenciones cruzadas y ayudas estatales en el sector postal El art(cid:237)culo 14 de la Directiva 97/67/CE (1) establece que los Estados miembros adoptarÆn las medidas necesarias para que los proveedores del servicio universal mantengan sistemas de contabilidad separados, a fin de evitar las subvenciones cruzadas. Los servicios liberalizados y no liberalizados deberÆn mantener cuentas separadas. TambiØn deberÆ establecerse una distinci(cid:243)n clara entre los servicios pertenecientes al servicio universal y los que no pertenecen al mismo. ¿Conviene la Comisi(cid:243)n en que la separaci(cid:243)n de los sistemas de contabilidad es primordial para evitar 1. las subvenciones cruzadas a determinadas actividades? ¿De quØ forma controla la Comisi(cid:243)n el cumplimiento de estas normas sobre cuentas separadas y 2. hasta quØ punto resulta eficaz dicho control? En Alemania, el monopolio legal de la distribuci(cid:243)n de cartas de hasta 200 gramos y la publicidad directa de hasta 50 gramos estÆ en manos del servicio de correos «Deutsche Post AG». Dicho monopolio estarÆ vigente hasta el 31 de diciembre de 2002, como m(cid:237)nimo. ¿Considera la Comisi(cid:243)n l(cid:237)cito que las ganancias obtenidas con los monopolios estatales (como el de 3. «Deutsche Post») se destinen a subvencionar servicios postales liberalizados? 4. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que el hecho de invertir las ganancias obtenidas con los monopolios estatales en servicios postales liberalizados, a travØs de subvenciones cruzadas, supone una forma de ayuda estatal incompatible con el Tratado? En caso afirmativo, ¿de quØ forma repercutirÆ esto en los casos actuales y futuros en que se den 5. situaciones como la descrita en el apartado 4? (1) DO L 15 de 21. 1. 1998, p. 14. Respuesta comœn a las preguntas escritas P-1392/00 y P-1393/00 dada por el Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de junio de 2000) 1. La contabilidad por separado es un elemento esencial para garantizar la transparencia en la contabilidad de los proveedores del servicio universal, y para poner de relieve posibles subvenciones cruzadas entre las distintas actividades, en particular, la proporcionada en monopolio y las proporcionadas en competencia. A tal efecto, el art(cid:237)culo 14 de la Directiva 97/67/CE del Parlamento y del Consejo de 15 de diciembre de 1997 relativa a las normas comunes para el desarrollo del mercado interior de los servicios postales de la Comunidad y la mejora de la calidad del servicio (1) impone la separaci(cid:243)n necesaria. En su misi(cid:243)n de guardiana de los Tratados y del Derecho comunitario derivado, 2. la Comisi(cid:243)n garantiza, mediante el control de las transposiciones nacionales, que los Estados miembros aplican las disposiciones previstas por la Directiva 97/67/CE. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n pidi(cid:243) recientemente precisiones a los Estados miembros sobre las disposiciones de aplicaci(cid:243)n de este art(cid:237)culo 14 para el cual expiraba el plazo de transposici(cid:243)n el 10 de febrero de 2000. El aprovechamiento de ganancias obtenidas con monopolios estatales para invertirlas en servicios 3. a 5. abiertos a la competencia puede, en algunos casos, ser contraria a las normas comunitarias sobre competencia. A este respecto, la Comisi(cid:243)n aclar(cid:243) su posici(cid:243)n en la comunicaci(cid:243)n de 6 de febrero de 1998 (2), a la cual remite. La situaci(cid:243)n de las cuentas del servicio de correos alemÆn, Deutsche Post AG, es actualmente objeto de examen por parte de la Comisi(cid:243)n en el marco de las normas sobre ayudas estatales. Este examen estÆ actualmente en curso, por lo cual es imposible presentar resultados definitivos. (1) DO L 15 de 21. 1. 1998. (2) Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre la aplicaci(cid:243)n de las normas de competencia al servicio postal y sobre la evaluaci(cid:243)n de determinadas medidas estatales relativas a los servicios postales, DO C 39 de 6. 2. 1998


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Unionin kansalaisten mahdollisuudet viedä perusvapauksien vastaiset rikkomukset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.

eurovoc_concepts:
appeals by private individuals
fundamental rights

text: C 72 E/46 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 6. 3. 2001 ohjausta karjanhoitoon, ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, k(cid:246)yhyyteen, tasa-arvoisuuteen ja el(cid:228)inten hyvinvointiin sek(cid:228) kansan- terveyteen liittyv(cid:228)(cid:228)n tutkimukseen ja kehitykseen; erityisesti, jotta voidaan laatia kehitysstrategioita kehitys- prosessissa olevan karjatalouden asettamiseksi tutkimuslaitosten, kehitysvirastojen, yksityisten ja julkisten rahoituslaitosten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ja kolmanneksi, hankkeen tulokset poliittisten ja muiden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)stentekij(cid:246)iden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, mink(cid:228) takaa virtuaalinen tutkimus- ja kehitt(cid:228)miskeskus (keskeinen osa LEAD-aloitetta). Komissio on valmistellut tarvittavat asiakirjat ja ehdottaa parhaillaan tutkimusta rahoitettavaksi eri sis(cid:228)isist(cid:228) rahoi- tusv(cid:228)lineist(cid:228) (talousarvion kohdat (cid:148)Ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:148) tai ALA-MEDA). Tutkimuksen odotetaan tarjoavan omape- r(cid:228)isen ja innovatiivisen keinon poliittisille ja muille p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekij(cid:246)ille kansallisten painopisteiden ja strategioiden valitsemiseen, ja rahoittajille keinon apunsa parempaan suuntaamiseen. Yhteis(cid:246) ei tue teollisen karjankasvatuksen luomista tai edist(cid:228)mist(cid:228) kehitysmaissa. Useilla tahoilla se on yksityissektorin johtamaa, kun taas yhteis(cid:246)n tarkoituksena on ensisijaisesti auttaa k(cid:246)yhi(cid:228) pientilallisia. (2001/C 72 E/050) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Unionin kansalaisten mahdollisuudet vied(cid:228) perusvapauksien vastaiset rikkomukset Euroopan yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuimeen Kun Amsterdamin sopimus tuli voimaan viime vuoden maaliskuun alussa unionisopimuksen 7 artiklaan sis(cid:228)llytettiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) toimenpiteist(cid:228) sellaista j(cid:228)senvaltiota vastaan, jonka todetaan laiminly(cid:246)v(cid:228)n ihmis- oikeuksien kunnioittamiseen ja takaamiseen liittyv(cid:228)t velvollisuutensa. Haluaisin tiet(cid:228)(cid:228), voivatko my(cid:246)s yksityiset kansalaiset turvautua kyseiseen menettelyyn sellaista j(cid:228)senvaltiota vastaan, joka laiminly(cid:246) velvollisuuksiaan? Voivatko unionin kansalaiset k(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) tuomioistuimen puoleen, jos mainittuja oikeuksia rikotaan j(cid:228)senval- tiossa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. hein(cid:228)kuuta 2000) Komissio muistuttaa ett(cid:228) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan mukaan vain komissio tai yksi kolmasosa j(cid:228)senvaltioista voi ehdottaa valtion- tai hallitusten p(cid:228)(cid:228)miesten kokoonpanossa kokoontuvalle neuvostolle, ett(cid:228) se toteaisi jonkin j(cid:228)senvaltion rikkoneen vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja periaatteita. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuinta koskevien Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten (220 artikla ss. (ent. 164 artikla)) mukaan yksityinen kansalainen ei voi suoraan valittaa j(cid:228)senvaltioiden toimista yhteis(cid:246)jen tuomioistuimeen. Sen sijaan kansalliset tuomioistuimet voivat saattaa tai tarvittaessa niiden on saatettava ennakkoratkaisupyynn(cid:246)t yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)viksi Euroopan yhteis(cid:246)n perustamis- sopimuksen 234 artiklan (ent. 177 artikla) mukaisesti my(cid:246)s riita-asioissa, joissa yksityinen kansalainen esitt(cid:228)(cid:228) jonkin j(cid:228)senvaltion syyllistyneen rikkomukseen yhteis(cid:246)n oikeuden, perusoikeuksien tai yhteis(cid:246)n oikeuden yleisten periaatteiden soveltamisessa


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1314/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Kasvirasvojen haitallisuus.

eurovoc_concepts:
food safety
foodstuffs legislation
public health
vegetable fats

text: C 81 E/26 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 3. 2001 Vastaus (29. syyskuuta 2000) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) viisumin my(cid:246)nt(cid:228)minen tai ep(cid:228)(cid:228)minen kuuluu yksinomaan j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Menettelyst(cid:228) ja mahdollisista kanteista tapauksessa, jossa jonkun j(cid:228)senvaltion diplomaatti- tai konsuliedus- tusto kielt(cid:228)ytyy tutkimasta hakemusta tai my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) viisumia, s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n kyseisen j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Neuvostolla ei ole valtuuksia esitt(cid:228)(cid:228) kantaa asiasta, toimivaltaan. joka ei kuulu sen perustamissopimusten mukaiseen (2001/C 81 E/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1314/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Kasvirasvojen haitallisuus jossa sallitaan tiettyjen kasvirasvojen k(cid:228)ytt(cid:246) suklaan Hiljattain hyv(cid:228)ksyttiin kaakaota koskeva direktiivi, valmistuksessa t(cid:228)h(cid:228)n saakka k(cid:228)ytetyn kaakaovoin (5 %) sijaan. Euroopan parlamentin (cid:228)(cid:228)nestyksen tulos laillistaa ennen (cid:129) vuoden 1976 lain nojalla (cid:129) huijaukseksi katsotun k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n. Her(cid:228)(cid:228) kysymys, onko Italiassa voimassa ollut laki perustunut tieteelliselt(cid:228) kannalta virheellisiin tietoihin, vai tarjoaako nyt Strasbourgissa hyv(cid:228)ksytty teksti varmemmat takeet seuraavien kasvirasvojen k(cid:228)yt(cid:246)n terveydellisist(cid:228) vaikutuksista: voipuun siemenist(cid:228) saatu rasva, illipe, kokum, shorea, palmu(cid:246)ljy (tai voi), mango(cid:246)ljy (tai voi)? tieteelliset N(cid:228)it(cid:228) tuotteita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n Euroopassa margariinin, saippuan, el(cid:228)inrehun ja kynttil(cid:246)iden valmistukseen sek(cid:228) t(cid:228)yteaineina kosmeettisissa voiteissa ja rasvoissa; selv(cid:228)stikin monik(cid:228)ytt(cid:246)isi(cid:228) tuotteita, mutta ei elintarvike- k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Jotta voitaisiin v(cid:228)ltty(cid:228) turhilta ep(cid:228)ilyilt(cid:228) ja rauhoittaa kuluttajia, pyyt(cid:228)isin komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio varmasti, etteiv(cid:228)t n(cid:228)m(cid:228) tuotteet ole haitallisia ihmisten terveydelle? 2. Onko komissio saanut tieteellisilt(cid:228) elimilt(cid:228)(cid:228)n takeet n(cid:228)iden rasvojen vaarattomuudesta? 3. Onko komissio p(cid:228)invastaisessa tapauksessa valmis teett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n erityisen tieteellisen tutkimuksen n(cid:228)iden trooppisten tuotteiden elintarviketurvallisuudesta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. kes(cid:228)kuuta 2000) Elintarvikkeena k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) kaakao- ja suklaatuotteita koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)mi- sest(cid:228) 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 73/241/ETY (1) 14 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)direktiivi ei vaikuta kansallisiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin, joilla t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) sallitaan tai kiellet(cid:228)(cid:228)n muun kasvisrasvan kuin kaakaovoin lis(cid:228)(cid:228)minen(cid:133) suklaatuotteisiin(cid:148). T(cid:228)ll(cid:228) perusteella seitsem(cid:228)n j(cid:228)senvaltiota on sallinut muun kasvirasvan kuin kaakaovoin lis(cid:228)(cid:228)misen suklaa- tuotteisiin ja kahdeksan j(cid:228)senvaltiota on kielt(cid:228)nyt sen. 13. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 81 E/27 Neuvoston ja parlamentin uudella, 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 2000 annetulla direktiivill(cid:228) annetaan yhteis(cid:246)n kaikille valmistajille mahdollisuus lis(cid:228)t(cid:228) suklaatuotteisiin viisi prosenttia muuta kasvirasvaa kuin kaakao- voita, mutta rajoitetaan t(cid:228)m(cid:228) mahdollisuus seuraaviin kasvirasvoihin: voipuun siemenist(cid:228) saatu rasva, illipe, kokum, shorea, palmu(cid:246)ljy (tai -voi). N(cid:228)it(cid:228) kasvirasvoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yleisesti lukuisten muiden elintarvikkeiden valmistuksessa. -voi) sek(cid:228) mango(cid:246)ljy (tai T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) elintarvikkeiden turvallisuudesta ovat ensisijaisesti vastuussa alan toimijat. Niiden on varmistettava, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t saata markkinoille tuotteita, jotka aiheuttavat vaaraa kuluttajien terveydelle. Toimivaltaiset viranomaiset vastaavat puolestaan t(cid:228)m(cid:228)n vastuun seurannasta ja soveltamisesta perustamalla kansallisia seuranta- ja valvontaj(cid:228)rjestelmi(cid:228). Toistaiseksi komission tietoon ei ole tullut t(cid:228)llaisia terveysongelmia. Jos komissio saisi todisteita elintarvi- ketuotteissa todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ei vain suklaatuotteissa) k(cid:228)ytettyjen kasvirasvojen ihmisen terveydelle aiheutta- masta vaarasta, se voisi kuulla tiedekomiteaa. (1) EYVL L 228, 16. 8. 1973. (2001/C 81 E/030) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1333/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Komission j(cid:228)senten kabinetit Voisiko komissio kertoa, jatkona kirjalliseen kysymykseen E-0254/00 (1) antamaansa vastaukseen, mitk(cid:228) ovat kunkin kabinetin yksitt(cid:228)isten j(cid:228)senten palkat ja heid(cid:228)n maksamansa veroprosentit? (1) EYVL C 374 E, 28. 12. 2000, s. 46. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (30. kes(cid:228)kuuta 2000) Taulukko, josta ilmenee nykyisen komission kabinetin henkil(cid:246)st(cid:246)n (virkamiehet ja v(cid:228)liaikaiset toimihenki- l(cid:246)t) jakauma palkkaluokittain, l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n suoraan parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle. Kuten parlamentin j(cid:228)sen ymm(cid:228)rt(cid:228)nee, tarkkojen palkkatietojen julkistamista laki ei tiettyjen virkamiesten nimien yhteydess(cid:228). tietosuojan vuoksi salli tiedot palkasta (mukaan lukien lis(cid:228)t, verot Kabinetin koko henkil(cid:246)st(cid:246) saa palkkaa henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen (virkamiehet ja muu henkil(cid:246)st(cid:246)) palkkataulukon mukaisesti. T(cid:228)ydelliset ja el(cid:228)kkeet) sis(cid:228)ltyiv(cid:228)t komission vastaukseen, joka annettiin Paulo Casacan (1) t(cid:228)m(cid:228)n vuoden tammikuussa esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymyk- seen E-2360/99. Vastauksessa viitataan esimerkkiluetteloon, joka l(cid:228)hetettiin suoraan parlamentin j(cid:228)senelle jonka komissio antoi ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle. Lis(cid:228)tietoja lisist(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s vastauksessa, viime joulukuussa Jeffrey Titfordin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-2045/99 (2). Kabinetin j(cid:228)senten peruspalkka on kaikkien EU:n toimielinten virkamiesten ja muun henkil(cid:246)st(cid:246)n palkkojen tavoin progressiivisen veron alaista. Marginaaliveroaste on enimmill(cid:228)(cid:228)n 45 prosenttia, mink(cid:228) lis(cid:228)ksi osasta palkkaa kannetaan 5,83 prosentin tilap(cid:228)inen maksu. Sosiaaliturvamaksut, jotka henkil(cid:246)st(cid:246)n on henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti maksettava, ovat seuraavat: el(cid:228)ke: tapaturma: 0,1 prosenttia perus- 8,25 prosenttia peruspalkasta, sairaus: 1,7 prosenttia peruspalkasta, palkasta ja ty(cid:246)tt(cid:246)myys (v(cid:228)liaikaiset toimihenkil(cid:246)t): 0,4 prosenttia peruspalkasta. (1) EYVL C 303 E, 24. 10. 2000, s. 53. (2) EYVL C 219 E, 1. 8. 2000, s. 76


title: Regolamento (CE) n. 864/2000 della Commissione, del 27 aprile 2000, che fissa la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 756/2000

eurovoc_concepts:
Portugal
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

text: 28. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 103/63 REGOLAMENTO (CE) N. 864/2000 DELLA COMMISSIONE del 27 aprile 2000 che fissa la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 756/2000 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 12, paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) (2) Una gara per la riduzione massima del dazio all'importa- zione di granturco in Spagna è stata indetta con il regolamento (CE) n. 756/2000 della Commissione (3). Conformemente all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1839/95 della Commissione (4), modificato dal regola- mento (CE) n. 1963/95 (5), la Commissione può, secondo la procedura prevista all'articolo 23 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, decidere la fissazione di una riduzione massima del dazio all'importazione; per tale fissazione si deve tener conto, in particolare, dei criteri precisati agli articoli 6 e 7 del regolamento (CE) n. 1839/95; è dichiarato aggiudicatario ogni concorrente la cui offerta non superi l'importo della riduzione massima del dazio all'importazione. (3) (4) L'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la riduzione massima del dazio all'importazione al livello di cui all'articolo 1. Il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presidente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 21 al 27 aprile 2000 nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 756/2000 la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco è fissata a 57,87 EUR/t per un quantitativo massimo globale di 130 740 t. Il presente regolamento entra in vigore il 28 aprile 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 92 del 13. 4. 2000, pag. 8. (4) GU L 177 del 28. 7. 1995, pag. 4. (5) GU L 189 del 10. 8. 1995, pag. 22


title: PREGUNTA ESCRITA E-1314/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisión. Grado de nocividad de las grasas vegetales.

text: C 81 E/26 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 3. 2001 Respuesta (29 de septiembre de 2000) El Consejo informa a Su Seæor(cid:237)a de que la concesi(cid:243)n o la denegaci(cid:243)n de un visado es competencia exclusiva de los Estados miembros. El procedimiento y los recursos posibles en el caso de que la Representaci(cid:243)n diplomÆtica o consular de un Estado miembro se niegue a dar curso a una solicitud o a expedir un visado estÆn regulados por el Derecho interno de dicho Estado miembro. El Consejo no estÆ autorizado a definirse en un asunto que no forma parte de sus competencias en virtud de los Tratados. (2001/C 81 E/029) PREGUNTA ESCRITA E-1314/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) Asunto: Grado de nocividad de las grasas vegetales Con la reciente aprobaci(cid:243)n de la Directiva sobre el cacao, se autoriza el uso de algunas grasas vegetales para la producci(cid:243)n de chocolate, en sustituci(cid:243)n del 5 % de manteca de cacao utilizado hasta ahora. Por lo que se refiere a Italia, la votaci(cid:243)n del PE legaliza lo que, en virtud de una Ley de 1976, se consideraba un fraude. Cabe preguntarse, en consecuencia, si lo que se proh(cid:237)be en Italia tiene una base cient(cid:237)ficamente incorrecta o bien si el texto aprobado en Estrasburgo ofrece garant(cid:237)as cient(cid:237)ficas mÆs s(cid:243)lidas, por lo que concierne a la protecci(cid:243)n de la salud, para el uso de las grasas vegetales siguientes: manteca de karitØ, manteca de illipØ, manteca de korum, manteca de shorea, aceite (o manteca) de palma, aceite (o manteca) de mango. Estas grasas se utilizan en Europa para la producci(cid:243)n de margarina, jabones, piensos y velas, y como excipiente para ung(cid:252)entos y pomadas. Como se puede comprobar, se trata de sustancias de mœltiple uso, pero ninguno alimentario. Para evitar especulaciones inoportunas y tranquilizar a los consumidores, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n hacer saber si: 1. puede afirmar con conocimiento de causa que estos productos no perjudican la salud humana; 2. ha tenido garant(cid:237)as de la inocuidad de estas grasas por parte de sus (cid:243)rganos cient(cid:237)ficos; 3. en caso contrario, estÆ dispuesta a encargar una investigaci(cid:243)n cient(cid:237)fica espec(cid:237)fica sobre la seguridad alimentaria de estos productos tropicales? Respuesta del Sr. Fischler En nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de junio de 2000) En el art(cid:237)culo 14 de la Directiva 73/241/CEE del Consejo, de 24 de julio de 1973, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros sobre los productos de cacao y de chocolate destinados a la alimentaci(cid:243)n humana (1), se establece que la Directiva «no afectarÆ a las disposiciones de las legislaciones nacionales en virtud de la cuales actualmente se admite o prohibe la adici(cid:243)n [(cid:133)] de materias grasas vegetales distintas de la manteca de cacao» A partir de esta disposici(cid:243)n, siete Estados miembros admitieron la adici(cid:243)n de materias grasas vegetales distintas de la manteca de cacao y ocho Estados miembros la prohibieron. 13. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 81 E/27 La nueva Directiva del Consejo y del Parlamento de 25 de mayo de 2000 ofrece a todos los fabricantes de la Comunidad la posibilidad de aæadir un 5 % de materias grasas vegetales distintas de la manteca de cacao, pero limita esta posibilidad a las siguientes materias grasas: ilipØ, aceite de palma, sal, karitØ, kakum grugi, huesos de mango. Asimismo, estas materias grasas vegetales se utilizan habitualmente en la fabricaci(cid:243)n de otros muchos productos alimentarios. A este respecto, cabe seæalar que los operadores son los responsables primordiales en materia de seguridad alimentaria. Todos ellos deben velar por que el producto que comercializan no comporte riesgo alguno para la salud del consumidor; por su parte, las autoridades competentes son responsables del seguimiento y la aplicaci(cid:243)n de esta responsabilidad mediante la puesta en marcha de sistemas nacionales de vigilancia y control. Hasta el momento, la Comisi(cid:243)n no ha sido informada de ningœn riesgo sanitario de esta naturaleza, pero en caso de que dispusiera de pruebas de que existe un riesgo para la sanidad animal como consecuencia de las materias grasas vegetales empleadas en los productos alimentarios (riesgo que probablemente no quedar(cid:237)a restringido a los productos a base de chocolate), consultar(cid:237)a al ComitØ Cient(cid:237)fico. (1) DO L 228 de 16. 8. 1973. (2001/C 81 E/030) PREGUNTA ESCRITA E-1333/00 de Daniel Hannan (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (4 de mayo de 2000) Asunto: Gabinetes de los Comisarios En relaci(cid:243)n con su respuesta a la pregunta escrita E-0254/00 (1), ¿podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n a cuÆnto ascienden las remuneraciones de los diferentes miembros de cada gabinete y quØ tipo impositivo se les aplica? (1) DO C 374 E de 28. 12. 2000, p. 46. Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de junio de 2000) Me complace comunicarle que va a serles remitida directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a del (funcionarios y agentes Parlamento una lista en la que figura, desglosado por grados, el personal temporales) que integra los Gabinetes de la actual Comisi(cid:243)n. Por razones de protecci(cid:243)n de la informaci(cid:243)n que Su Seæor(cid:237)a comprenderÆ, no es legalmente posible dar a conocer el importe exacto del salario que percibe un funcionario concreto. La remuneraci(cid:243)n de todos los miembros de los Gabinetes se ajusta a la escala salarial establecida en el Estatuto (funcionarios u otros agentes). En la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita E-2360/99 del Sr. Casaca (1), de enero de este aæo, se facilit(cid:243) informaci(cid:243)n detallada acerca de las remuneraciones (incluidos los distintos complementos, los impuestos y las pensiones). En esa respuesta se hace referencia a una lista de ejemplos remitida directamente a dicho Diputado y a la Secretar(cid:237)a del Parlamento. Puede obtenerse, asimismo, mÆs informaci(cid:243)n sobre los distintos tipos de retribuciones en la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita E-2045/99 del Sr. Titford (2), del pasado mes de diciembre. El salario bÆsico de los miembros de los Gabinetes, al igual que el de todos los funcionarios y otros agentes de las Instituciones europeas, estÆ sujeto a un tipo impositivo progresivo. El tipo impositivo marginal mÆximo es del 45 % y tambiØn se aplica una contribuci(cid:243)n temporal del 5,83 % de una parte del salario. Las contribuciones al rØgimen de la seguridad social que el personal estÆ obligado a abonar en cumplimiento del Estatuto son las siguientes: pensi(cid:243)n: 8,25 % del salario bÆsico; enfermedad: 1,7 % del salario bÆsico; accidente: 0,1 % del salario bÆsico y desempleo (para el personal temporal): 0,4 % del salario bÆsico. (1) DO C 303 E de 24. 10. 2000, p. 53. (2) DO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 76


title: Verordening (EG) nr. 852/2000 van de Commissie van 27 april 2000 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 2219/92 houdende bepalingen ter uitvoering van de specifieke regeling voor de voorziening van Madeira met melk en zuivelproducten met betrekking tot de steunbedragen

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply

text: 28. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 103/27 VERORDENING (EG) Nr. 852/2000 VAN DE COMMISSIE van 27 april 2000 tot wĳziging van Verordening (EEG) nr. 2219/92 houdende bepalingen ter uitvoering van de specifieke regeling voor de voorziening van Madeira met melk en zuivelproducten met betrekking tot de steunbedragen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1600/92 van de Raad van 15 juni 1992 houdende specifieke maatregelen voor bepaalde landbouwproducten ten behoeve van de Azoren en Madeira (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 562/98 van de Commissie (2), en met name op artikel 10, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Bĳ Verordening (EEG) nr. 1696/92 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EEG) nr. 2596/ 93 (4), zĳn met name de uitvoeringsbepalingen voor de specifieke regeling voor de voorziening van de Azoren en Madeira met bepaalde landbouwproducten vastge- steld. In bĳlage II bĳ Verordening (EEG) nr. 2219/92 van de Commissie van 30 juli 1992 houdende bepalingen ter uitvoering van de specifieke regeling voor de voorzie- ning van Madeira met melk en zuivelproducten en tot laatstelĳk vaststelling van de voorzieningsbalans (5), (3) (4) gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 577/2000 (6), is de hoogte van de steun voor zuivelproducten vastgesteld. Bĳ Verordening (EG) nr. 854/2000 van de Commissie van 27 april 2000 tot vaststelling van de uitvoerrestitu- ties in de sector melk en zuivelproducten (7), zĳn de restituties voor deze producten vastgesteld. Bĳlage II bĳ Verordening (EEG) nr. 2219/92 moet aan deze wĳzi- gingen worden aangepast. De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor melk en zuivelproducten, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Bĳlage II bĳ Verordening (EEG) nr. 2219/92 wordt vervangen door de bĳlage bĳ deze verordening. Deze verordening treedt in werking op 28 april 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 173 van 27. 6. 1992, blz. 1. (2) PB L 76 van 13. 3. 1998, blz. 6. (3) PB L 179 van 1. 7. 1992, blz. 6. (4) PB L 238 van 23. 9. 1993, blz. 24. (5) PB L 218 van 1. 8. 1992, blz. 75. (6) PB L 69 van 17. 3. 2000, blz. 34. (7) Zie bladzĳde 43 van dit Publicatieblad. L 103/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 2000 BĲLAGE „BĲLAGE II GN-code Omschrĳving Productcode Aantekening Bedrag van de steun (in EUR/100 kg nettogewicht, behoudens andere vermeldingen) 0401 Melk en room, niet ingedikt, zonder toegevoegde suiker of andere zoetstoffen: 0401 10 – met een vetgehalte van niet meer dan 1 gewichtspercent: 0401 10 10 – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 2 l 0401 10 90 – – andere 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 – met een vetgehalte van meer dan 1 doch niet meer dan 6 gewichtspercenten: – – met een vetgehalte van niet meer dan 3 gewichtspercenten: 0401 20 11 – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 2 l: – met een vetgehalte van niet meer dan 1,5 gewichtspercent 0401 20 11 9100 – met een vetgehalte van meer dan 1,5 gewichtspercent 0401 20 11 9500 0401 20 19 – – – andere: – met een vetgehalte van niet meer dan 1,5 gewichtspercent 0401 20 19 9100 – met een vetgehalte van meer dan 1,5 gewichtspercent 0401 20 19 9500 – – met een vetgehalte van meer dan 3 gewichtspercenten: 0401 20 91 – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 2 l: – met een vetgehalte van niet meer dan 4 gewichtspercenten 0401 20 91 9100 – met een vetgehalte van meer dan 4 gewichtspercenten 0401 20 91 9500 0401 20 99 – – – andere: – met een vetgehalte van niet meer dan 4 gewichtspercenten 0401 20 99 9100 – met een vetgehalte van meer dan 4 gewichtspercenten 0401 20 99 9500 0401 30 – met een vetgehalte van meer dan 6 gewichtspercenten: – – met een vetgehalte van niet meer dan 21 gewichtspercenten: 0401 30 11 – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 2 l: – met een vetgehalte: – van niet meer dan 10 gewichtspercenten 0401 30 11 9100 – van meer dan 10 doch niet meer dan 17 gewichtspercenten 0401 30 11 9400 – van meer dan 17 gewichtspercenten 0401 30 11 9700 0401 30 19 – – – andere: – met een vetgehalte: – van niet meer dan 10 gewichtspercenten 0401 30 19 9100 – van meer dan 10 doch niet meer dan 17 gewichtspercenten 0401 30 19 9400 – van meer dan 17 gewichtspercenten 0401 30 19 9700 2,327 2,327 2,327 3,597 2,327 3,597 4,551 5,302 4,551 5,302 6,803 10,50 15,77 6,803 10,50 15,77 – – met een vetgehalte 45 gewichtspercenten: van meer dan 21 doch niet meer dan 28. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 103/29 GN-code Omschrĳving Productcode Aantekening Bedrag van de steun (in EUR/100 kg nettogewicht, behoudens andere vermeldingen) 0401 30 31 – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 2 l: – met een vetgehalte: – van niet meer dan 35 gewichtspercenten 0401 30 31 9100 – van meer dan 35 doch niet meer dan 39 gewichtspercenten 0401 30 31 9400 – van meer dan 39 gewichtspercenten 0401 30 31 9700 0401 30 39 – – – andere: – met een vetgehalte: – van niet meer dan 35 gewichtspercenten 0401 30 39 9100 – van meer dan 35 doch niet meer dan 39 gewichtspercenten 0401 30 39 9400 – van meer dan 39 gewichtspercenten 0401 30 39 9700 – – met een vetgehalte van meer dan 45 gewichtspercenten: 0401 30 91 – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 2 l: – met een vetgehalte: – van niet meer dan 68 gewichtspercenten 0401 30 91 9100 – van meer dan 68 doch niet meer dan 80 gewichtspercenten 0401 30 91 9400 – van meer dan 80 gewichtspercenten 0401 30 91 9700 0401 30 99 – – – andere: – met een vetgehalte: – van niet meer dan 68 gewichtspercenten 0401 30 99 9100 – van meer dan 68 doch niet meer dan 80 gewichtspercenten 0401 30 99 9400 – van meer dan 80 gewichtspercenten 0401 30 99 9700 ex 0402 ex 0402 Magere-melkpoeder met een vetgehalte van niet meer dan 1,5 gewichtspercent 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 Volle-melkpoeder met een vetgehalte van niet meer dan 27 gewichtspercenten 0402 21 11 9900 0402 21 19 9900 0402 21 11 – – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 2,5 kg: – met een vetgehalte: – van niet meer dan 11 gewichtspercenten 0402 21 11 9200 – van meer dan 11 doch niet meer dan 17 gewichtspercenten 0402 21 11 9300 – van meer dan 17 doch niet meer dan 25 gewichtspercenten 0402 21 11 9500 – van meer dan 25 gewichtspercenten 0402 21 11 9900 – – – – andere: 0402 21 19 – – – – – met een vetgehalte 27 gewichtspercenten: van meer dan 11 doch niet meer dan – van niet meer dan 17 gewichtspercenten 0402 21 19 9300 – van meer dan 17 doch niet meer dan 25 gewichtspercenten 0402 21 19 9500 – van meer dan 25 gewichtspercenten 0402 21 19 9900 (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 65,00 93,00 65,00 82,00 86,40 93,00 82,00 86,40 93,00 L 103/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 2000 GN-code Omschrĳving Productcode Aantekening Bedrag van de steun (in EUR/100 kg nettogewicht, behoudens andere vermeldingen) ex 0405 Boter en andere van melk afkomstige vetstoffen; zuivelpasta's: 0405 10 – Boter: – – met een vetgehalte van niet meer dan 85 %: – – – natuurlĳke boter: 0405 10 11 – – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 1 kg: – – – – – met een vetgehalte: – – – – – – van 80 of meer doch minder dan 82 gewichtspercenten 0405 10 11 9500 – – – – – – van 82 gewichtspercenten of meer 0405 10 11 9700 0405 10 19 – – – – andere: – – – – – met een vetgehalte: – – – – – – van 80 of meer doch minder dan 82 gewichtspercenten 0405 10 19 9500 – – – – – – van 82 gewichtspercenten of meer 0405 10 19 9700 0405 10 30 – – – gerecombineerde boter: – – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 1 kg: – – – – – met een vetgehalte: – – – – – – van 80 of meer doch minder dan 82 gewichtspercenten 0405 10 30 9100 – – – – – – van 82 gewichtspercenten of meer 0405 10 30 9300 – – – – andere: – – – – – met een vetgehalte: – – – – – – van 80 of meer doch minder dan 82 gewichtspercenten 0405 10 30 9500 – – – – – – van 82 gewichtspercenten of meer 0405 10 30 9700 0405 10 50 – – – weiboter: – – – – in verpakkingen met een netto-inhoud per onmiddellĳke verpakking van niet meer dan 1 kg: – – – – – met een vetgehalte: – – – – – – van 80 of meer doch minder dan 82 gewichtspercenten 0405 10 50 9100 – – – – – – van 82 gewichtspercenten of meer 0405 10 50 9300 – – – – andere: – – – – – met een vetgehalte: – – – – – – van 80 of meer doch minder dan 82 gewichtspercenten 0405 10 50 9500 – – – – – – van 82 gewichtspercenten of meer 0405 10 90 – – andere ex 0405 20 – Zuivelpasta's: 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 – – met een vetgehalte 80 gewichtspercenten: van meer dan 75 doch minder dan – – – met een vetgehalte: – – – – van meer dan 75 doch minder dan 78 gewichtspercenten 0405 20 90 9500 – – – – van 78 gewichtspercenten of meer 0405 20 90 9700 0405 90 – andere: 0405 90 10 – – met een vetgehalte van 99,3 of meer gewichtspercenten en een vochtgehalte van niet meer dan 0,5 gewichtspercent 0405 90 90 – – andere 0405 90 10 9000 0405 90 90 9000 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 187,10 165,09 171,69 228,00 180,50 28. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 103/31 GN-code Omschrĳving ex 0406 Kaas en wrongel (3): ex 0406 90 23 – – – Edam ex 0406 90 25 – – – Tilsit ex 0406 90 76 – – – – – – – Danbo, Samsø: Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, – – – – – – – – met een vetgehalte, berekend op de droge stof, van 45 of meer doch minder dan 55 gewichtspercenten: – – – – – – – – – met een gehalte, berekend op de droge stof, van 50 of meer doch minder dan 56 gewichtspercenten – – – – – – – – – met een gehalte, berekend op de droge stof, van 56 gewichtspercenten of meer – – – – – – – – met een vetgehalte, berekend op de droge stof, van 55 gewichtspercenten of meer ex 0406 90 78 – – – – – – – Gouda: – – – – – – – – met een vetgehalte, berekend op de droge stof, van minder dan 48 gewichtspercenten – – – – – – – – met een vetgehalte, berekend op de droge stof, van 48 of meer doch minder dan 55 gewichtspercenten – – – – – – – – andere ex 0406 90 79 – – – – – – – Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Nectaire, Saint-Paulin en Taleggio ex 0406 90 81 – – – – – – – Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby en Monterey ex 0406 90 86 ex 0406 90 87 – – – – – – – – van meer 47 52 gewichtspercenten: dan doch niet meer dan – – – – – – – – – kazen geproduceerd uit wei – – – – – – – – – andere, met een vetgehalte, berekend op de droge stof: – – – – – – – – – – van minder dan 5 gewichtspercenten – – – – – – – – – – van 5 of meer 19 gewichtspercenten doch minder dan – – – – – – – – – – van 19 of meer doch minder dan 39 gewichtsper- centen – – – – – – – – – – van 39 gewichtspercenten of meer – – – – – – – – van meer 52 62 gewichtspercenten: dan doch niet meer dan – – – – – – – – – kazen geproduceerd uit wei, met uitzondering van Manouri – – – – – – – – – andere, met een vetgehalte, berekend op de droge stof: – – – – – – – – – – van minder dan 5 gewichtspercenten – – – – – – – – – – van 5 of meer 19 gewichtspercenten doch minder dan – – – – – – – – – – van 19 of meer doch minder dan 40 gewichtsper- centen (in EUR/100 kg nettogewicht, behoudens andere vermeldingen) Aanvullende eisen om de productcode te gebruiken Maximaal vochtgehalte van het product (%) Minimaal vetgehalte berekend op de droge stof (%) Productcode Aan- teke- ning Bedrag van de steun 47 47 50 44 46 50 45 45 56 44 52 51 47 40 60 55 53 40 45 45 45 55 20 48 55 40 44 5 19 39 5 19 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 (3) (3) 103,92 102,80 0406 90 76 9300 (3) 96,98 0406 90 76 9400 (3) 108,62 0406 90 76 9500 (3) 102,45 0406 90 78 9100 (3) 102,26 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 (3) (3) 105,98 104,35 0406 90 79 9900 (3) 86,27 0406 90 81 9900 (3) 108,62 0406 90 86 9100 — 0406 90 86 9200 (3) 102,23 0406 90 86 9300 (3) 103,32 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 (3) (3) 108,62 117,90 0406 90 87 9100 — 0406 90 87 9200 (3) 85,19 0406 90 87 9300 (3) 94,89 0406 90 87 9400 (3) 96,33 L 103/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 2000 GN-code Omschrĳving ex 0406 90 87 – – – – – – – – – – van 40 gewichtspercenten of meer: (vervolg) – – – – – – – – – – – Idiazabal, Manchego en Roncal uitsluitend gefa- briceerd uit schapenmelk – – – – – – – – – – – Maasdam – – – – – – – – – – – Manouri – – – – – – – – – – – Hushallsost – – – – – – – – – – – Murukoloinen – – – – – – – – – – – andere – – – – – – – – van meer 62 72 gewichtspercenten: dan ex 0406 90 88 doch niet meer dan – – – – – – – – – kazen geproduceerd uit wei – – – – – – – – – andere: – – – – – – – – – – andere: – – – – – – – – – – – met een vetgehalte, berekend op de droge stof: – – – – – – – – – – – – van 10 of meer doch minder dan 19 gewicht- (in EUR/100 kg nettogewicht, behoudens andere vermeldingen) Aanvullende eisen om de productcode te gebruiken Maximaal vochtgehalte van het product (%) Minimaal vetgehalte berekend op de droge stof (%) Productcode Aan- teke- ning Bedrag van de steun 45 45 43 46 41 47 45 45 53 45 50 40 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9979 (3) (3) (3) (3) (3) (3) 106,68 106,68 45,63 104,74 113,19 103,92 0406 90 88 9100 — spercenten 60 10 0406 90 88 9300 (3) 83,50 (3) Indien de kaas is verpakt in onmiddellĳke verpakkingen welke eveneens vloeibare bewaringsmiddelen zoals pekel bevatten, wordt de steun toegekend voor het nettogewicht na aftrek van het gewicht van deze vloeibare bewaringsmiddelen. (13) Als het product melkvreemde stoffen bevat, wordt het gedeelte dat met de melkvreemde stoffen overeenkomt, niet in aanmerking genomen voor de berekening van het steunbedrag. Bĳ de vervulling van de douaneformaliteiten moet de belanghebbende in de daarvoor bedoelde aangifte vermelden of al dan niet melkvreemde stoffen zĳn toegevoegd, en zo ja, moet hĳ ook het maximale gehalte in gewichtspercenten aan toegevoegde melkvreemde stoffen per 100 kg eindproduct aangeven. ”


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για τις «Προτάσεις της Επιτροπής σχετικά με τον καθορισμό των γεωργικών τιμών (2000/2001)»

eurovoc_concepts:
agricultural product
farm prices


title: Regolamento (CE) n. 865/2000 della Commissione, del 27 aprile 2000, che fissa la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 757/2000

text: L 103/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 4. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 865/2000 DELLA COMMISSIONE del 27 aprile 2000 che fissa la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 757/2000 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 12, paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) (2) Una gara per la riduzione massima del dazio all'importa- zione di granturco in Portogallo è stata indetta con il regolamento (CE) n. 757/2000 della Commissione (3). Conformemente all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1839/95 della Commissione (4), modificato dal regola- mento (CE) n. 1963/95 (5), la Commissione può, secondo la procedura prevista all'articolo 23 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, decidere la fissazione di una riduzione massima del dazio all'importazione; per tale fissazione si deve tener conto, in particolare, dei criteri precisati agli articoli 6 e 7 del regolamento (CE) n. 1839/95. È dichiarato aggiudicatario ogni concorrente la cui offerta non superi l'importo della riduzione massima del dazio all'importazione. (3) (4) L'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la riduzione massima del dazio all'importazione al livello di cui all'articolo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 21 al 27 aprile 2000 nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 757/2000, la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco è fissata a 56,90 EUR/t per un quantitativo massimo globale di 65 000 t. Il presente regolamento entra in vigore il 28 aprile 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, 27 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 92 del 13. 4. 2000, pag. 9. (4) GU L 177 del 28. 7. 1995, pag. 4. (5) GU L 189 del 10. 8. 1995, pag. 22


title: Kommissionens förordning (EG) nr 856/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: L 103/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 856/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (4), särskilt artikel 13. 3 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordning- arna och priserna för de produkterna inom gemen- skapen kan täckas av ett exportbidrag. Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar före- skriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dess- utom att ta hänsyn till den planerade exportens ekono- miska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/ 95 (5), ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (6), om import- bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar exportsystemet och för (4) (5) (6) (7) (8) Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvän- digt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som inne- håller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. (9) Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 55. (6) EGT L 312, 23. 12. 1995, s. 25. Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1. 1 d i förordning (EEG) nr 1766/92 och i artikel 1. 1 c i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1518/95. 28. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/53 Denna förordning träder i kraft den 28 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 27 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen BILAGA till kommissionens förordning av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris Produktnummer Bidragsbelopp Produktnummer Bidragsbelopp (EUR/ton) (EUR/ton) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 54,04 46,32 46,32 30,92 21,02 63,20 63,20 69,48 54,04 46,32 46,32 44,32 31,95 32,46 21,02 30,92 70,22 56,18 32,46 61,76 50,18 30,92 30,92 41,22 32,98 56,18 59,69 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 57,90 44,39 32,46 31,82 31,82 7,96 9,65 56,64 36,69 63,64 63,64 61,76 61,76 61,76 61,76 51,68 51,68 0,00 77,13 59,05 77,13 59,05 59,05 77,13 59,05 80,82 56,10 59,05 (1) Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats. (2) Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1. 11. 1975, s. 20). Obs: Produktnumren och fotnoterna definieras i kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1)


title: Règlement (CE) n° 845/2000 de la Commission du 27 avril 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 845/2000 DE LA COMMISSION du 27 avril 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) les valeurs forfai- En application des critères susvisés, taires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 3223/94 de la Commission du vu le règlement 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commerciales multilaté- rales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 28 avril 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 103/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 du règlement de la Commission, du 27 avril 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 068 204 999 052 999 052 999 052 204 212 220 624 999 388 400 404 508 512 528 720 804 999 388 512 528 720 999 139,7 107,3 84,7 110,6 89,4 89,4 81,1 81,1 67,1 32,2 44,8 24,6 45,3 42,8 99,6 95,4 97,1 95,9 93,9 87,1 105,0 83,6 94,7 79,7 80,7 77,1 59,5 74,3 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2543/1999 de la Commission (JO L 307 du 2. 12. 1999, p. 46). Le code «999» représente «autres origines»


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1299/00 von Charles Tannock (PPE-DE) an den Rat. Fristgerechte Beantwortung der Parlamentarischen Anfragen durch den Rat.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
written question

text: C 46 E/166 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (15. Juni 2000) Es ist nicht Ziel der Kommission, der Tierqu(cid:228)lerei Vorschub zu leisten. Die Kommission bem(cid:252)ht sich ganz im Gegenteil nach wie vor darum, das Leiden zu mindern, dem Tiere w(cid:228)hrend der Versuche ausgesetzt sind, die Anzahl der Tierversuche zu verringern und dieses Leiden so rasch und so weitgehend wie m(cid:246)glich zu beenden. Dieses Ziel ist auch Bestandteil der Richtlinie 86/609/EWG zum Schutz der f(cid:252)r Versuche und andere wissenschaftliche Zwecke verwendeten Tiere (1). Die Kommission hat dieses Ziel auch in ihrem Vorschlag f(cid:252)r die siebte ˜nderung dieser Richtlinie ber(cid:252)cksichtigt. Dieser Vorschlag beinhaltet sowohl f(cid:252)r kosmetische Fertigerzeugnisse als auch f(cid:252)r ihre Bestandteile ein endg(cid:252)ltiges Verbot von Tierversuchen in Europa. Da die Entwicklung geeigneter Verfahren als Ersatz f(cid:252)r Tierversuche die entscheidende L(cid:246)sung f(cid:252)r dieses Problem darstellt, bem(cid:252)ht sich die Kommission zudem weiterhin um die Ausarbeitung alternativer Versuchsmethoden und macht ihren Einsatz verpflichtend, sobald sie gemeinschaftsweit wissenschaftlich validiert sind. Dar(cid:252)ber hinaus wird sich die Kommission f(cid:252)r eine rasche Anerkennung dieser alternativen Versuchsmethoden durch die Organisation f(cid:252)r wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung (OECD) einsetzen, so da(cid:223) sie weltweit zur Anwendung kommen k(cid:246)nnen. Bei der Ausarbeitung dieses Vorschlags hat die Kommission alle von der Problematik der Tierversuche betroffenen Gruppen hinzugezogen, darunter auch die Tierschutzverb(cid:228)nde. (1) ABl. L 358 vom 8. 12. 1986. (2001/C 46 E/191) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1299/00 von Charles Tannock (PPE-DE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Fristgerechte Beantwortung der Parlamentarischen Anfragen durch den Rat Der Rat wird gebeten mitzuteilen, warum ich auf meine Schriftliche Anfrage zu den Steuerdiskussionen (P-2219/99), die am 5. November 1999 vorgelegt wurde und die im Dezember h(cid:228)tte beantwortet werden m(cid:252)ssen, erst am 4. Februar 2000 eine Antwort erhalten habe. (2001/C 46 E/192) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1300/00 von Charles Tannock (PPE-DE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Behebung des h(cid:228)ufigen Problems der nicht fristgerechten Beantwortung von parlamentarischen Anfragen durch den Rat Der Rat wird gebeten mitzuteilen, ob die versp(cid:228)teten Antworten einiger Mitgliedstaaten daf(cid:252)r verant- wortlich sind, da(cid:223) der Rat oft nicht in der Lage ist, parlamentarische Anfragen fristgerecht zu beantworten, und wenn ja, ob nicht in Erw(cid:228)gung gezogen wurde, f(cid:252)r Einw(cid:228)nde seitens der Mitgliedstaaten gegen die vorschlagenen Antworten eine Frist festzusetzen, damit die Antworten den Mitgliedern des Parlaments innerhalb der vorgesehenen Frist (cid:252)bermittelt werden k(cid:246)nnen


title: Komission asetus (EY) N:o 857/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
manufactured feedingstuffs

text: L 103/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 857/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten ruokintaan käytet- täviin viljapohjaisiin rehuseoksiin sovellettavan tuonti- ja vientĳärjestelmän osalta sekä vilja- ja riisialan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista erityi- sistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1162/95 muuttamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1517/95 (3) 2 artiklassa määritellään näiden tuotteiden tuen laskemi- sessa huomioon otettavat erityisperusteet. Laskemisessa on otettava huomioon myös viljatuotepi- toisuus; yksinkertaisuuden vuoksi tukea olisi maksettava jota kahdelle ”viljatuotteiden” käytetään yleisimmin vientiin tarkoitettujen rehuseosten valmistuksessa, sekä ja maissipohjaisille ”muille viljoille”, jotka muodostuvat tukeen oikeutetuista lukuun ottamatta maissia ja maissipoh- viljatuotteista, luokalle, eli maissille, tuotteille, jaisia tuotteita; tukea on myönnettävä rehuseosten sisäl- tämän viljatuotteiden määrän mukaan. Tuen määrässä on lisäksi otettava huomioon kyseisten tuotteiden myyntimahdollisuudet ja -edellytykset maail- manmarkkinoilla, tarve välttää häiriöitä yhteisön markki- noilla ja viennin taloudelliset seikat. rehuseoksissa Tuen laskemisen perusteena olisi tällä hetkellä kuitenkin suotavaa käyttää yleisesti käytettyjen raaka-aineiden hinnoissa yhteisön markkinoilla ja maail- manmarkkinoilla eroa, mikä mahdollistaa mainittujen tuotteiden viennin taloudellisten edellytysten selkeämmän huomioon ottamisen. todettua Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana. Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan (4) (5) (6) (7) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (EY) N:o 1517/95 soveltamis- alaan kuuluvien rehuseosten vientituet vahvistetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 51. 28. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 103/55 viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 27 päivänä huhtikuuta 2000 annettuun komission asetukseen LIITE Vientitukea saavan tuotteen koodi (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Viljatuotteet (2) Tuen määrä (2) (EUR/t) Maissi ja maissipohjaiset tuotteet CN-koodit 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Viljatuotteet (2), jaisia tuotteita lukuun ottamatta maissia ja maissipoh- 38,60 26,22 (1) Tuotekoodit määritellään komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 5 jaksossa. (2) Tukea varten otetaan huomioon ainoastaan viljatuotteista lähtöisin oleva tärkkelys. Viljatuotteina pidetään yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden 0709 90 60 ja 0712 90 19, 10 ryhmän, nimikkeiden 1101, 1102, 1103 ja 1104 tuotteita, (sellaisenaan ja ilman ennalleen saattamista) lukuun ottamatta alanimikkeen 1104 30 tuotteita ja alanimikkeisiin 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvien viljatuotteiden sisältöä. Yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden 1904 10 10 ja 1904 10 90 viljatuotesisältöä pidetään yhtä suurena kuin valmiiden tuotteiden painoa. Tukea ei myönnetä viljoille, joiden tärkkelyksen alkuperää ei voida selvästi määrittää analyyseissä


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1299/00 di Charles Tannock (PPE-DE) al Consiglio. Capacità del Consiglio di rispondere alle interrogazioni del Parlamento rispettando i tempi.

text: C 46 E/166 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 Risposta del sig. Liikanen in nome della Commissione (15 giugno 2000) L(cid:146)obiettivo della Commissione non Ł aumentare la crudelt(cid:224) verso gli animali. Al contrario, la Commissione continua ad adoperarsi per ridurre le sofferenze inflitte agli animali in occasione dei test, il numero di test e, nella misura del possibile e quanto prima, per sopprimere la sofferenza defgli animali, obiettivo altresi(cid:146) perseguito dalla direttiva 86/609/CEE concernente la protezione degli animali utilizzati a fini sperimentali o ad altri fini scientifici (1). Nel quadro della sua proposta relativa al settimo emendamento la Commissione ha tenuto conto di tale obiettivo. Infatti, la proposta introduce un divieto definitivo di realizzare sperimentazioni animali sia per in Europa. Inoltre, essendo la messa a punto di prodotti cosmetici finiti sia per i rispettivi ingredienti metodi sostitutivi della sperimentazione animale la soluzione chiave a tale problema, la Commissione prosegue i suoi sforzi volti allo sviluppo dei metodi alternativi, rendendone obbligatoria l(cid:146)utilizzazione una volta che detti metodi sono stati convalidati scientificamente a livello comunitario. Inoltre la Commissione si adoperer(cid:224) per ottenere rapidamente il beneplacito dell(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economici dei metodi alternativi e quindi consentirne l(cid:146)utilizzo su scala mondiale. Quanto ai contatti avuti, nel quadro della preparazione della proposta in parola, consultato tutte le parti difesa degli animali. interessate alla questione della sperimentazione animale, compresi la Commissione ha i gruppi di (1) GU L 358 dell(cid:146)8. 12. 1986. (2001/C 46 E/191) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1299/00 di Charles Tannock (PPE-DE) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: Capacit(cid:224) del Consiglio di rispondere alle interrogazioni del Parlamento rispettando i tempi Pu(cid:242) il Consiglio far sapere per quale motivo l(cid:146)interrogazione scritta sul dibattito sulle imposte (P-2219/99), presentata il 5 novembre 1999 e alla quale si sarebbe dovuto rispondere in dicembre, non ha ricevuto risposta che il 4 febbraio 2000? (2001/C 46 E/192) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1300/00 di Charles Tannock (PPE-DE) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: Soluzioni per la frequente incapacit(cid:224) del Consiglio di rispondere alle interrogazioni del Parla- mento rispettando i tempi Pu(cid:242) il Consiglio far sapere se la causa della frequente incapacit(cid:224) del Consiglio di rispondere alle interrogazioni del Parlamento rispettando i tempi va individuata nella lentezza dei tempi di reazione di alcuni Stati membri? In caso affermativo, Ł stata presa in considerazione l(cid:146)idea di fissare un tempo limite per le obiezioni che gli Stati membri possono formulare in merito ai progetti di risposta, cos(cid:236) che i deputati al Parlamento europeo possano ricevere le risposte in questione nei tempi previsti?