title: Konkurrensregler avseende horisontella samarbetsavtal - Tillkännagivande enligt artikel 5 i rådets förordning (EEG) nr 2821/71 av den 20 december 1971 avseende tillämpningen av fördragets artikel 81.3 på grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden, ändrad genom förordning (EEG) nr 2743/72 (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
European treaties
competition law
cooperation agreement (EU)
exchange of information

text: 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/3 Konkurrensregler avseende horisontella samarbetsavtal Tillk(cid:228)nnagivande enligt artikel 5 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 av den 20 december 1971 avseende till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 p(cid:229) grupper av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 2743/72 (2000/C 118/03) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) Kommissionen inbjuder alla intresserade parter att l(cid:228)mna synpunkter p(cid:229) f(cid:246)ljande utkast: (cid:151) utkast till kommissionens f(cid:246)rordning avseende till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 p(cid:229) grupper av forsknings- och utvecklingsavtal. (cid:151) utkast till kommissionens f(cid:246)rordning avseende till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 p(cid:229) grupper av specialiseringsavtal. (cid:151) utkast till riktlinjer avseende till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rdragets artikel 81 p(cid:229) horisontellt samarbete. Dessa synpunkter skall skickas till kommissionen senast inom en m(cid:229)nad efter publiceringen av detta tillk(cid:228)nnagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Synpunkterna, som inte b(cid:246)r inneh(cid:229)lla n(cid:229)gra aff(cid:228)rshemligheter eller annan konfidentiell information, skall skickas till f(cid:246)ljande adress: Europeiska kommissionen Generaldirektoratet f(cid:246)r konkurrens Direktoratet f(cid:246)r konkurrenspolitik, samordning, internationella fr(cid:229)gor och relationer med andra institutio- ner Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel Internetadress: comp-horizontals@cec. eu. int C 118/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Utkast till Kommissionens f(cid:246)rordning om till(cid:228)mpning av EG-f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 p(cid:229) grupper av avtal om forskning och utveckling EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 av den 20 december 1971 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) grupper av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden (1), i dess lydelse enligt (cid:214)sterrikes, Finlands och Sveriges anslutningsakt, s(cid:228)rskilt artikel 1b i denna, efter att ha offentliggjort ett utkast till denna f(cid:246)rordning (2), efter samr(cid:229)d med R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r kartell- och mo- nopolfr(cid:229)gor, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 har kommissionen befogenhet att genom f(cid:246)rordning till(cid:228)mpa f(cid:246)rdragets arti- kel 81. 3 p(cid:229) vissa grupper av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden som omfattas av artikel 81. 1 och som g(cid:228)ller forskning och utveckling avseende varor eller metoder fram till stadiet f(cid:246)r industriell till(cid:228)mpning, och utnyttjande av resultaten, inklusive best(cid:228)mmelser om immateriella r(cid:228)t- tigheter. (2) I artikel 163. 2 i f(cid:246)rdraget uppmanas gemenskapen att stimulera f(cid:246)retag, inklusive sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, i deras insatser f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling av h(cid:246)g kvalitet samt st(cid:246)dja deras anstr(cid:228)ngningar att sam- arbeta med varandra. Enligt r(cid:229)dets beslut 1999/65/EG av den 22 december 1998 om regler f(cid:246)r f(cid:246)retags, forsknings- centrums och universitets deltagande samt om regler f(cid:246)r f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av spridning av forskningsresultat Europeiska ramprogram femte (1998(cid:150)2002) (3) och kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 996/1999 beslut om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter 1999/65/EG om regler f(cid:246)r f(cid:246)retags, forskningscentrums och universitets deltagande samt om regler f(cid:246)r spridning f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Europeiska av forskningsresultat gemenskapens femte ramprogram (1998(cid:150)2002) (4) skall (cid:229)tg(cid:228)rder inom forskning och teknisk utveckling (FoTU) som st(cid:246)ds inom Europeiska gemenskapens femte rampro- gram vidtas i samarbete. gemenskapens till (1) EGT L 285, 29. 12. 1971, s. 46. (2) EGTC 118, 24. 7. 2000, s. 3. (3) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 26. (4) EGT L 122, 12. 5. 1999, s. 9. (3) Avtal om att bedriva gemensam forskning eller utveckling av forskningsresultat fram till stadiet f(cid:246)r industriell till- l(cid:228)mpning omfattas i regel inte av artikel 81. 1 i f(cid:246)rdraget. Under vissa omst(cid:228)ndigheter, exempelvis om parterna tr(cid:228)f- far avtal om att inte bedriva annan forskning och utveck- ling inom samma omr(cid:229)de och d(cid:228)rmed avst(cid:229)r fr(cid:229)n m(cid:246)jlig- heten att uppn(cid:229) konkurrensf(cid:246)rdelar i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de (cid:246)vriga parterna, kan s(cid:229)dana avtal omfattas av artikel 81. 1 och b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte undantas fr(cid:229)n denna f(cid:246)rordning. (4) I enlighet med f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 har kommis- sionen s(cid:228)rskilt antagit f(cid:246)rordning (EEG) nr 418/85 av den 19 december 1984 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 p(cid:229) grupper av avtal om forskning och utveckling (5), senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 2236/97 (6). Denna f(cid:246)rordning g(cid:228)ller till och med den 31 december 2000. (5) En ny f(cid:246)rordning m(cid:229)ste uppfylla tv(cid:229) krav: att effektivt skydda konkurrensen och att ge f(cid:246)retagen tillr(cid:228)cklig r(cid:228)tts- s(cid:228)kerhet. Samtidigt som man str(cid:228)var efter dessa m(cid:229)l b(cid:246)r man ocks(cid:229) ta h(cid:228)nsyn till behovet att f(cid:246)renkla den admi- nistrativa tillsynen och de r(cid:228)ttsliga ramarna s(cid:229) mycket som m(cid:246)jligt. Under en viss niv(cid:229) av marknadsinflytande kan det, med tanke p(cid:229) till(cid:228)mpningen av artikel 81. 3, i allm(cid:228)nhet antas att de positiva effekterna av avtal om forskning och utveckling uppv(cid:228)ger eventuella negativa ef- fekter p(cid:229) konkurrensen. (6) I f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 s(cid:228)gs att det i kommis- sionens f(cid:246)rordning om undantag skall anges a) de grupper av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden som den (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229), b) vilka begr(cid:228)nsningar eller best(cid:228)mmelser som avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden f(cid:229)r eller inte f(cid:229)r inneh(cid:229)lla, och c) vilka best(cid:228)mmelser som avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden skall inneh(cid:229)lla eller vilka andra villkor som skall vara uppfyllda. (7) Det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att g(cid:229) bort fr(cid:229)n metoden att r(cid:228)kna upp avtalsbest(cid:228)mmelser som (cid:228)r undantagna f(cid:246)r att i h(cid:246)gre grad ange vilka grupper av avtal som (cid:228)r undantagna upp till en viss niv(cid:229) av marknadsinflytande och specificera vilka begr(cid:228)nsningar eller best(cid:228)mmelser s(cid:229)dana avtal inte f(cid:229)r inneh(cid:229)lla. Detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med ett ekonomiskt syn- s(cid:228)tt, enligt vilket man bed(cid:246)mer ett avtals effekt p(cid:229) den relevanta marknaden. (5) EGT L 53, 22. 2. 1985, s. 5. (6) EGT L 306, 11. 11. 1997, s. 12. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/5 (8) F(cid:246)r till(cid:228)mpningen av artikel 81. 3 genom f(cid:246)rordning (cid:228)r det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att fastst(cid:228)lla vilka avtal som kan omfattas av artikel 81. 1. Vid bed(cid:246)mningen av enskilda avtal enligt artikel 81. 1 m(cid:229)ste flera faktorer beaktas, s(cid:228)rskilt mark- nadsstrukturen p(cid:229) den relevanta marknaden. tjandet av resultaten av forskning och utveckling, kan de dock avtala om att anv(cid:228)nda resultaten endast f(cid:246)r ytterli- gare forskning. (9) Gruppundantagsf(cid:246)rm(cid:229)nen b(cid:246)r begr(cid:228)nsas till de avtal som med tillr(cid:228)cklig s(cid:228)kerhet kan antas uppfylla villkoren i ar- tikel 81. 3. (10) Samarbete avseende forskning och utveckling samt utnyt- tjande av resultaten fr(cid:228)mjar i regel tekniskt och ekono- fram(cid:229)tskridande genom att (cid:246)ka spridningen av miskt know-how mellan parterna och undvika dubbelarbete inom forskning och utveckling, genom att stimulera ut- vecklingen genom utbyte av kompletterande know-how och genom att rationalisera tillverkningen av de varor eller till(cid:228)mpningen av de metoder som (cid:228)r resultatet av forskningen och utvecklingen. (11) Det gemensamma utnyttjandet av resultaten kan anses som den naturliga f(cid:246)ljden av gemensam forskning och utveckling. Det kan f(cid:246)rsigg(cid:229) i en rad olika former, som tillverkning, utnyttjande av immateriella r(cid:228)ttigheter som i betydande grad bidrar till tekniskt eller ekonomiskt fram- (cid:229)tskridande eller saluf(cid:246)ring av nya varor. (12) En mer omfattande och effektivare forskning och utveck- ling kan i allm(cid:228)nhet f(cid:246)rv(cid:228)ntas gagna konsumenterna ge- nom att nya eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrade metoder kan leda till nya eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrade varor och tj(cid:228)nster eller priss(cid:228)nkningar. (13) F(cid:246)r att de f(cid:246)rdelar och m(cid:229)l som beskrivs ovan skall upp- n(cid:229)s (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att f(cid:246)rm(cid:229)nen enligt denna f(cid:246)rordning utstr(cid:228)cks till att g(cid:228)lla (cid:228)ven accessoriska avtal som inte (cid:228)r det huvudsakliga syftet men har ett direkt samband med och (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av avtal om forsk- ning och utveckling. (15) Undantaget skall inskr(cid:228)nkas till avtal om forskning och utveckling som inte g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel betr(cid:228)ffande en betydande del av varorna eller tj(cid:228)nsterna i fr(cid:229)ga. Gruppundantaget f(cid:229)r inte omfatta avtal mellan konkurrenter vilkas sammanlagda andel av mark- naden f(cid:246)r varor eller tj(cid:228)nster som kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras eller ers(cid:228)ttas av resultaten av forskningen och utvecklingen (cid:246)verskrider en viss niv(cid:229) n(cid:228)r avtalet ing(cid:229)s. (16) F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att en effektiv konkurrens uppr(cid:228)tth(cid:229)lls under det gemensamma utnyttjandet av resultaten (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:246)reskriva att gruppundantaget skall upp- h(cid:246)ra att g(cid:228)lla, om parternas sammanlagda andelar av marknaden f(cid:246)r de varor som (cid:228)r resultatet av den gemen- samma forskningen och utvecklingen blir f(cid:246)r stora. Det b(cid:246)r f(cid:246)reskrivas att undantaget oberoende av parternas marknadsandelar skall forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla under en viss period efter det att det gemensamma utnyttjandet inleds f(cid:246)r att, s(cid:228)rskilt efter lanseringen av en helt ny produkt, parternas marknadsandelar skall hinna stabilisera sig och f(cid:246)r att garantera en viss minimiperiod f(cid:246)r avkastning p(cid:229) det investerade kapitalet. (17) I f(cid:246)rordningen f(cid:229)r undantag inte g(cid:246)ras f(cid:246)r begr(cid:228)nsningar som inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r uppn(cid:229)endet av dessa positiva verkningar. I princip b(cid:246)r vissa allvarliga konkurrensh(cid:228)m- mande begr(cid:228)nsningar, s(cid:229)som begr(cid:228)nsningar av parternas frihet att bedriva forskning och utveckling inom ett om- r(cid:229)de som inte har n(cid:229)got samband med det omr(cid:229)de som omfattas av programmet, fastst(cid:228)llande av priser, begr(cid:228)ns- ningar av produktion eller f(cid:246)rs(cid:228)ljning, uppdelning av marknader eller kunder, och begr(cid:228)nsningar av den passiva f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av de varor som omfattas av avtalet inom territorier som (cid:228)r f(cid:246)rbeh(cid:229)llna andra parter inte omfattas av det gruppundantag oberoende av de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens marknadsandelar. (18) Begr(cid:228)nsningen i fr(cid:229)ga om marknadsandel, det faktum att vissa avtal inte undantas och de villkor som f(cid:246)reskrivs i denna f(cid:246)rordning s(cid:228)kerst(cid:228)ller i regel att de avtal p(cid:229) vilka gruppundantaget (cid:228)r till(cid:228)mpligt inte g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de deltagande f(cid:246)retagen att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel f(cid:246)r en avsev(cid:228)rd del av varorna eller tj(cid:228)nster i fr(cid:229)ga. (14) F(cid:246)r att de undantagna konkurrensbegr(cid:228)nsningarna skall vara ber(cid:228)ttigade, m(cid:229)ste forsknings- och utvecklingsresulta- ten vara av avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r de varor eller metoder som omfattas av det gemensamma utnyttjandet, och alla parter b(cid:246)r ha tillg(cid:229)ng till resultaten av arbetet. Om uni- versitet eller forskningsinstitut deltar i forskning och ut- veckling och inte (cid:228)r intresserade av det industriella utnyt- (19) I s(cid:228)rskilda fall d(cid:228)r avtal som omfattas av denna f(cid:246)rordning (cid:228)nd(cid:229) har verkningar som (cid:228)r of(cid:246)renliga med artikel 81. 3 i f(cid:246)rdraget, kan kommissionen f(cid:246)rklara att gruppundantaget inte skall till(cid:228)mpas. C 118/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 (20) Avtal mellan f(cid:246)retag som inte (cid:228)r konkurrerande tillverkare av varor som kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras eller ers(cid:228)ttas av resultaten av forskningen och utvecklingen s(cid:228)tter en effektiv forskning ur spel inom forskning och utveckling endast under ex- ceptionella omst(cid:228)ndigheter. S(cid:229)dana avtal b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r kunna omfattas av gruppundantaget oberoende av parternas marknadsandelar, och exceptionella fall b(cid:246)r kunna be- handlas genom beslut om att f(cid:246)rordningen inte skall till- l(cid:228)mpas. (21) Avtal om forskning och utveckling (cid:228)r ofta l(cid:229)ngfristiga, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r samarbetet (cid:228)ven omfattar utnyttjandet av re- sultaten. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mpligt att fastst(cid:228)lla en giltighets- tid p(cid:229) tio (cid:229)r f(cid:246)r f(cid:246)rordningen. (22) Denna f(cid:246)rordning p(cid:229)verkar inte till(cid:228)mpningen av artikel 82 i f(cid:246)rdraget. (23) I enlighet med principen om gemenskapsr(cid:228)ttens f(cid:246)retr(cid:228)de kan en (cid:229)tg(cid:228)rd i ett konkurrens(cid:228)rende, vidtagen enligt na- tionell lag i en medlemsstat, inte hindra att gemenskapens konkurrensregler skall till(cid:228)mpas enhetligt p(cid:229) hela den ge- mensamma marknaden och att (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra dessa regler, inbegripet denna f(cid:246)rordning, skall ha full verkan. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 R(cid:228)ckvidd Undantaget enligt punkt 1 (cid:228)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpligt p(cid:229) best(cid:228)m- 2. melser som ing(cid:229)r i avtal om forskning och utveckling och som inte utg(cid:246)r avtalets fr(cid:228)msta syfte men (cid:228)r direkt knutna till och n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det, exempelvis en skyldighet att inte sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt eller tillsammans med tredje part bedriva forskning och utveckling inom det omr(cid:229)de avtalet g(cid:228)ller eller inom ett angr(cid:228)nsande omr(cid:229)de under avtalets giltighetstid. Detta g(cid:228)ller dock inte best(cid:228)mmelser som har samma syfte eller effekt som de konkurrensbegr(cid:228)nsningar som n(cid:228)mns i artikel 5. 1. Artikel 2 Villkor f(cid:246)r undantag Undantaget enligt artikel 1 g(cid:228)ller om de villkor som anges 1. i punkterna 2(cid:150)5 uppfylls. Resultaten av arbetet skall vara tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r alla parter, 2. dock f(cid:229)r forskningsinstitut eller universitet och h(cid:246)gskolor komma (cid:246)verens om att begr(cid:228)nsa utnyttjandet av resultaten till ytterligare forskning. Om avtalet endast avser gemensam forskning och utveck- 3. ling m(cid:229)ste varje part sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt f(cid:229) utnyttja resultaten av den gemensamma forskningen och utvecklingen och s(cid:229)dan redan befintlig know-how som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r detta. 1. Enligt f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 f(cid:246)rklaras att f(cid:246)rdragets arti- kel 81. 1, p(cid:229) de villkor som f(cid:246)reskrivs i denna f(cid:246)rordning, inte g(cid:228)ller avtal mellan tv(cid:229) eller flera f(cid:246)retag betr(cid:228)ffande de villkor enligt vilka dessa f(cid:246)retag bedriver 4. Det gemensamma utnyttjandet m(cid:229)ste avse s(cid:229)dana resultat som skyddas av immateriella r(cid:228)ttigheter och som i betydande grad bidrar till tekniskt eller ekonomiskt fram(cid:229)tskridande, och resultaten m(cid:229)ste vara avg(cid:246)rande f(cid:246)r tillverkningen av de varor eller till(cid:228)mpningen av de metoder som omfattas av avtalet. a) gemensam forskning och utveckling avseende varor eller metoder och gemensamt utnyttjande av resultaten av denna forskning och utveckling, b) gemensamt utnyttjande av resultaten av s(cid:229)dan forskning och utveckling avseende varor eller metoder som bedrivits ge- mensamt inom ramen f(cid:246)r ett tidigare ing(cid:229)nget avtal mellan samma f(cid:246)retag, eller c) gemensam forskning och utveckling avseende varor eller metoder utom gemensamt utnyttjande av resultaten. Denna f(cid:246)rordning g(cid:228)ller i den m(cid:229)n s(cid:229)dana avtal (nedan kallade avtal om forskning och utveckling) inneh(cid:229)ller konkurrens- begr(cid:228)nsningar som omfattas av artikel 81. 1. 5. F(cid:246)retag som anf(cid:246)rtrotts tillverkningen genom specialise- ring av produktionen m(cid:229)ste (cid:229)l(cid:228)ggas att utf(cid:246)ra leveransbest(cid:228)ll- ningar fr(cid:229)n alla parter, utom n(cid:228)r avtalet ocks(cid:229) g(cid:228)ller gemensam distribution. Artikel 3 Gr(cid:228)ns f(cid:246)r marknadsandel samt varaktighet 1. Om de deltagande f(cid:246)retagen inte (cid:228)r konkurrerande till- verkare av varor som kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras eller ers(cid:228)ttas av de varor som omfattas av avtalet, skall undantaget enligt artikel 1 g(cid:228)lla s(cid:229) l(cid:228)nge som forskningen och utvecklingen p(cid:229)g(cid:229)r och, om resultaten utnyttjas gemensamt, under fem (cid:229)r fr(cid:229)n den tidpunkt n(cid:228)r de varor som omfattas av avtalet f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden inom den gemensamma marknaden. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/7 Om tv(cid:229) eller flera av de deltagande f(cid:246)retagen (cid:228)r konkur- 2. rerande tillverkare av produkter som kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras eller ers(cid:228)t- tas av de varor som omfattas av avtalet, skall undantaget enligt artikel 1 forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla f(cid:246)r den tid som anges i punkt 1 endast om vid avtalets ing(cid:229)ende de deltagande f(cid:246)retagens sam- manlagda marknadsandel inte (cid:246)verstiger 25 % av den relevanta marknaden f(cid:246)r varor som kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras eller ers(cid:228)ttas av de varor som omfattas av avtalet. 3. Efter utg(cid:229)ngen av den period som anges i punkt ett skall undantaget forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla s(cid:229) l(cid:228)nge de deltagande f(cid:246)retagens sammanlagda marknadsandel inte (cid:246)verstiger 25 % av den rele- vanta marknaden f(cid:246)r de varor som omfattas av avtalet. Artikel 4 Definitioner (cid:151) en eller flera avtalsparter eller ett eller flera av deras anknutna f(cid:246)retag som anges i a(cid:150)d och en eller flera tredje parter. 3. Forskning och utveckling avseende varor eller metoder: f(cid:246)rv(cid:228)rv av know-how och utf(cid:246)rande av teoretiska analyser, sys- tematiska studier eller f(cid:246)rs(cid:246)k samt f(cid:246)rs(cid:246)ksproduktion, tek- nisk provning av varor eller metoder, uppf(cid:246)rande av n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga anl(cid:228)ggningar och f(cid:246)rv(cid:228)rv av immateriella r(cid:228)ttighe- ter f(cid:246)r resultaten. 4. Produkt: en vara eller en tj(cid:228)nst, inbegripet s(cid:229)v(cid:228)l mellanpro- dukter och tj(cid:228)nster i mellanledet som f(cid:228)rdigprodukter och tj(cid:228)nster i slutledet. I denna f(cid:246)rordning anv(cid:228)nds f(cid:246)ljande beteckningar med de be- tydelser som h(cid:228)r anges: 5. Metod som omfattas av avtalet: en teknik eller en metod som (cid:228)r resultatet av forskningen och utvecklingen. 1. (cid:148)Deltagande f(cid:246)retag(cid:148): a) F(cid:246)retag som (cid:228)r parter i avtalet. b) Deras respektive anknutna f(cid:246)retag. 2. (cid:148)Anknutna f(cid:246)retag(cid:148): a) F(cid:246)retag i vilka en avtalspart direkt eller indirekt (cid:151) har befogenhet att ut(cid:246)va mer (cid:228)n h(cid:228)lften av r(cid:246)str(cid:228)t- tigheterna, (cid:151) kan utse (cid:246)ver h(cid:228)lften av ledam(cid:246)terna i styrelsen, direktionen eller organ som r(cid:228)ttsligt f(cid:246)retr(cid:228)der f(cid:246)re- tagen, eller (cid:151) har r(cid:228)tt att leda verksamheten. b) F(cid:246)retag som direkt eller indirekt gentemot en avtalspart har de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a. c) F(cid:246)retag i vilka ett f(cid:246)retag som avses i b direkt eller indirekt har de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a. d) F(cid:246)retag i vilka en avtalspart tillsammans med ett eller flera av de f(cid:246)retag som anges i a, b eller c, eller i vilka tv(cid:229) eller flera av de sistn(cid:228)mnda f(cid:246)retagen tillsammans har de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a 6. Vara som omfattas av avtalet: en vara som (cid:228)r resultatet av forskningen och utvecklingen eller som tillverkas eller till- handah(cid:229)lls med hj(cid:228)lp av de metoder som omfattas av av- talet. 7. Utnyttjande av resultaten: tillverkning, f(cid:246)rs(cid:228)ljning, distribu- tion eller marknadsf(cid:246)ring av de varor som omfattas av avtalet eller till(cid:228)mpning av de metoder som omfattas av avtalet eller (cid:246)verl(cid:229)telse eller licensiering av immateriella r(cid:228)ttigheter eller (cid:246)verf(cid:246)ring av know-how som beh(cid:246)vs f(cid:246)r s(cid:229)dan tillverkning eller till(cid:228)mpning. 8. Immateriella r(cid:228)ttigheteromfattar industriell (cid:228)gander(cid:228)tt, upp- hovsr(cid:228)tt och n(cid:228)rst(cid:229)ende r(cid:228)ttigheter. 9. Know-how: ett paket best(cid:229)ende av icke patentskyddad prak- tisk information som utg(cid:246)r resultatet av erfarenheter och test och som (cid:228)r hemlig, substantiell och identifierad: i detta sammanhang betyder (cid:148)hemlig(cid:148) att denna know-how inte (cid:228)r (cid:148)substantiell(cid:148) betyder att allm(cid:228)nt k(cid:228)nd och tillg(cid:228)nglig; denna know-how inneh(cid:229)ller information som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r tillverkningen av de varor som omfattas av avtalet eller f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av de metoder som omfattas av avtalet; (cid:148)identifierad(cid:148) betyder att denna know-how m(cid:229)ste beskrivas tillr(cid:228)ckligt utf(cid:246)rligt f(cid:246)r att det skall vara m(cid:246)jligt att fast- st(cid:228)lla att den uppfyller kravet p(cid:229) att vara hemlig och sub- stantiell. 10. Forskning och utveckling, eller utnyttjande av resultaten, sker (cid:148)gemensamt(cid:148) om arbetet i fr(cid:229)ga e) F(cid:246)retag i vilka de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a innehas gemensamt av (cid:151) utf(cid:246)rs av en gemensam arbetsgrupp eller organisation eller ett gemensamt f(cid:246)retag, (cid:151) avtalsparter eller deras respektive anknutna f(cid:246)retag som anges i a(cid:150)d, eller (cid:151) gemensamt har anf(cid:246)rtrotts en tredje part, eller C 118/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 (cid:151) f(cid:246)rdelas mellan parterna enligt specialisering inom forskning, utveckling eller utnyttjande. 11. Konkurrerande tillverkare (cid:228)r f(cid:246)retag som (cid:228)r befintliga eller potentiella tillverkare av produkter som kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras eller ers(cid:228)ttas av de varor som omfattas av avtalet. Artikel 5 Avtal som inte omfattas av undantaget j) (cid:229)l(cid:228)gga de deltagande f(cid:246)retagen att g(cid:246)ra det sv(cid:229)rt f(cid:246)r anv(cid:228)n- dare eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till de varor som om- fattas av avtalet fr(cid:229)n andra (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare inom den gemen- samma marknaden, och s(cid:228)rskilt att ut(cid:246)va immateriella r(cid:228)t- tigheter eller vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att hindra anv(cid:228)ndare eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare fr(cid:229)n att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till eller inom den gemen- samma marknaden sl(cid:228)ppa ut p(cid:229) marknaden varor som lag- ligen har sl(cid:228)ppts ut p(cid:229) marknaden inom Europeiska gemen- skapen av en annan part eller med dennes samtycke. 1. Undantaget enligt artikel 1 g(cid:228)ller inte avtal som, direkt eller indirekt, ensamma eller i kombination med andra faktorer som parterna kontrollerar har till syfte 2. Punkt 1 g(cid:228)ller inte a) att begr(cid:228)nsa de deltagande f(cid:246)retagens frihet att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt eller i samarbete med tredje part bedriva forskning och utveckling inom ett omr(cid:229)de som saknar anknytning till det omr(cid:229)de som omfattas av forskningen och utvecklingen eller, efter det att forskningen och utvecklingen avslutats, inom det omr(cid:229)de som omfattas av forskningen och utveck- lingen eller ett omr(cid:229)de som har anknytning till den, b) att f(cid:246)rbjuda de deltagande f(cid:246)retagen att efter genomf(cid:246)randet av forskningen och utvecklingen bestrida giltigheten av im- materiella r(cid:228)ttigheter som parterna innehar inom den ge- mensamma marknaden och som (cid:228)r av betydelse f(cid:246)r forsk- ningen och utvecklingen eller att efter avtalets upph(cid:246)rande bestrida giltigheten av immateriella r(cid:228)ttigheter som parterna har inom den gemensamma marknaden och som skyddar resultaten av forskningen och utvecklingen, c) att begr(cid:228)nsa produktion eller f(cid:246)rs(cid:228)ljning, d) att fastst(cid:228)lla priser, e) att begr(cid:228)nsa den kundkrets de deltagande f(cid:246)retagen f(cid:229)r be- tj(cid:228)na, efter det att fem (cid:229)r g(cid:229)tt sedan de varor som omfattas av avtalet f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen sl(cid:228)pptes ut p(cid:229) marknaden inom den gemensamma marknaden, f) att f(cid:246)rbjuda passiv f(cid:246)rs(cid:228)ljning av de varor som omfattas av avtalet inom territorier som (cid:228)r f(cid:246)rbeh(cid:229)llna andra parter, g) att f(cid:246)rbjuda de deltagande f(cid:246)retagen att sl(cid:228)ppa ut p(cid:229) mark- naden de varor som omfattas av avtalet eller aktivt mark- nadsf(cid:246)ra varorna inom s(cid:229)dana territorier inom den gemen- samma marknaden som (cid:228)r f(cid:246)rbeh(cid:229)llna andra parter, efter det att fem (cid:229)r g(cid:229)tt sedan de varor som omfattas av avtalet f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen sl(cid:228)pptes ut p(cid:229) marknaden inom den ge- mensamma marknaden, h) att (cid:229)l(cid:228)gga de deltagande f(cid:246)retagen att inte bevilja tredje part licenser f(cid:246)r att tillverka de varor som omfattas av avtalet eller f(cid:246)r att till(cid:228)mpa de metoder som omfattas av avtalet, om parterna sj(cid:228)lva inte har avtalat att utnyttja eller utnyttjar resultaten av den gemensamma forskningen och utveck- lingen inte (cid:228)r planerad eller inte (cid:228)ger rum, i) att (cid:229)l(cid:228)gga de deltagande f(cid:246)retagen att v(cid:228)gra tillgodose efter- fr(cid:229)gan fr(cid:229)n anv(cid:228)ndare eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare inom sina respek- tive territorier, vilka (cid:246)nskar saluf(cid:246)ra de varor som omfattas av avtalet inom andra territorier inom den gemensamma marknaden, eller a) uppst(cid:228)llandet av produktionsm(cid:229)l d(cid:228)r utnyttjandet av resul- taten omfattar gemensam produktion av de varor som om- fattas av avtalet, b) uppst(cid:228)llande av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsm(cid:229)l och fastst(cid:228)llande av de priser som skall betalas av omedelbara kunder om utnyttjandet av resultaten omfattar gemensam distribution av de varor som omfattas av avtalet. Artikel 6 Ber(cid:228)kning av marknadsandelar F(cid:246)r till(cid:228)mpningen av tr(cid:246)skeln f(cid:246)r marknadsandelar enligt arti- kel 3 g(cid:228)ller f(cid:246)ljande regler: a) Marknadsandelen skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av marknads- v(cid:228)rdet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen. Om uppgifter om marknadsv(cid:228)rdet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen inte (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga, kan uppskattningar som baserar sig p(cid:229) annan tillf(cid:246)rlitlig marknadsinformation, d(cid:228)ri- bland f(cid:246)rs(cid:228)ljningens marknadsvolym, anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att fast- st(cid:228)lla det ber(cid:246)rda f(cid:246)retagets marknadsandel. b) Marknadsandelen skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av uppgifter fr(cid:229)n det f(cid:246)reg(cid:229)ende kalender(cid:229)ret. c) Vid ber(cid:228)kningen av marknadsandelar skall marknadsande- larna f(cid:246)r de f(cid:246)retag som avses i artikel 4. 2 e f(cid:246)rdelas lika mellan de f(cid:246)retag som har de r(cid:228)ttigheter och befogenheter som anges i artikel 4. 2 a. d) Om marknadsandelen enligt artikel 3. 3 fr(cid:229)n b(cid:246)rjan inte (cid:246)verstiger 25 % men sedan stiger (cid:246)ver denna niv(cid:229), dock utan att (cid:246)verstiga 30 %, skall undantaget enligt artikel 1 forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla under tv(cid:229) p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande kalender(cid:229)r efter det (cid:229)r d(cid:229) tr(cid:246)skeln 25 % (cid:246)verskreds f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. e) Om marknadsandelen enligt artikel 3. 3 fr(cid:229)n b(cid:246)rjan inte (cid:246)verstiger 25 % men sedan stiger (cid:246)ver 30 %, skall undanta- get enligt artikel 1 forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla under ett kalender(cid:229)r efter det (cid:229)r d(cid:229) niv(cid:229)n 30 % (cid:246)verskreds f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. f) Reglerna enligt punkt d och punkt e f(cid:229)r inte kombineras s(cid:229) att f(cid:246)rl(cid:228)ngningen blir mer (cid:228)n tv(cid:229) kalender(cid:229)r. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/9 Artikel 7 Beslut om att f(cid:246)rordningen inte skall till(cid:228)mpas Kommissionen f(cid:229)r enligt artikel 7 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 best(cid:228)mma att denna f(cid:246)rordning inte skall till(cid:228)mpas om den i ett visst fal p(cid:229) eget initiativ eller p(cid:229) beg(cid:228)ran av en medlemsstat eller en fysisk eller juridisk person som kan (cid:229)be- ropa ett ber(cid:228)ttigat intresse, konstaterar att ett avtal som (cid:228)r undantaget enligt denna f(cid:246)rordning (cid:228)nd(cid:229) har vissa verkningar som (cid:228)r of(cid:246)renliga med de villkor som anges i f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 och s(cid:228)rskilt om a) avtalet p(cid:229) grund av den begr(cid:228)nsade forskningskapacitet som finns tillg(cid:228)nglig p(cid:229) annat h(cid:229)ll i v(cid:228)sentlig grad begr(cid:228)nsar utrymmet f(cid:246)r tredje part att bedriva forskning och utveck- ling inom det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det, b) avtalet p(cid:229) grund av den s(cid:228)rskilda utbudsstrukturen i v(cid:228)sent- lig grad begr(cid:228)nsar tredje parts tilltr(cid:228)de till marknaden f(cid:246)r de varor som omfattas av avtalet, c) parterna utan saklig grund underl(cid:229)ter att utnyttja resultaten av den gemensamma forskningen och utvecklingen, d) de varor som omfattas av avtalet inte inom den gemen- samma marknaden eller en v(cid:228)sentlig del av den (cid:228)r utsatta f(cid:246)r en effektiv konkurrens fr(cid:229)n varor som (cid:228)r identiska eller som p(cid:229) grund av sina egenskaper, sitt pris och sin tillt(cid:228)nkta anv(cid:228)ndning av konsumenterna betraktas som likartade, e) avtalet skulle s(cid:228)tta en effektiv konkurrens ur spel inom forskning och utveckling p(cid:229) en viss marknad. Artikel 8 Beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden Denna f(cid:246)rordning skall ocks(cid:229) till(cid:228)mpas p(cid:229) beslut av f(cid:246)retags- sammanslutningar och samordnade f(cid:246)rfaranden. Artikel 9 (cid:214)verg(cid:229)ngsperiod F(cid:246)rbudet enligt artikel 81. 1 i EG-f(cid:246)rdraget skall inte g(cid:228)lla under perioden 1 januari 2001(cid:150)31 december 2001 f(cid:246)r avtal som g(cid:228)llde redan den 31 december 2000 och som inte uppfyller de villkor f(cid:246)r beviljande av undantag enligt i denna f(cid:246)rordning men som uppfyller de villkor f(cid:246)r beviljande av undantag enligt i f(cid:246)rordning (EEG) nr 418/85. Artikel 10 F(cid:246)rordningens giltighetstid Denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft den 1 januari 2001. Den g(cid:228)ller till och med den 31 december 2010. Denna f(cid:246)rordning (cid:228)r till alla delar bindande och direkt till- l(cid:228)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:228)rdad i Bryssel den. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar. Ledamot av kommissionen C 118/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Utkast till kommissionens f(cid:246)rordning om till(cid:228)mpning av EG-f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 p(cid:229) grupper av specialiseringsavtal EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 av den 20 december 1971 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) grupper av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden (1), i dess lydelse enligt (cid:214)sterrikes, Finlands och Sveriges anslutningsakt, s(cid:228)rskilt artikel 1 c i denna, efter att ha offentliggjort ett utkast till denna f(cid:246)rordning (2), efter samr(cid:229)d med R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r kartell- och mo- nopolfr(cid:229)gor, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 har kommissionen befogenhet att genom f(cid:246)rordning till(cid:228)mpa f(cid:246)rdragets arti- kel 81. 3 p(cid:229) vissa grupper av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden som omfattas av artikel 81. 1 och som avser specialisering, inklusive avtal som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma specialisering. (2) I enlighet med f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 har kommis- sionen s(cid:228)rskilt antagit f(cid:246)rordning (EEG) nr 417/85 av den 19 december 1984 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 p(cid:229) grupper av specialiseringsavtal (3), senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) 2236/97 (4). Denna f(cid:246)rordning upph(cid:246)r att g(cid:228)lla den 31 december 2000. (3) En ny f(cid:246)rordning m(cid:229)ste uppfylla tv(cid:229) krav: att effektivt skydda konkurrensen och att ge f(cid:246)retagen tillr(cid:228)cklig r(cid:228)tts- s(cid:228)kerhet. Samtidigt som man str(cid:228)var efter dessa m(cid:229)l b(cid:246)r man ocks(cid:229) ta h(cid:228)nsyn till behovet att f(cid:246)renkla den admi- nistrativa tillsynen och de r(cid:228)ttsliga ramarna s(cid:229) mycket som m(cid:246)jligt. Under en viss niv(cid:229) av marknadsinflytande kan det i allm(cid:228)nhet antas att de positiva effekterna av specialiseringsavtal uppv(cid:228)ger eventuella negativa effekter p(cid:229) konkurrensen. (4) I f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 s(cid:228)gs det att det i kommis- sionens f(cid:246)rordning om undantag skall anges a) vilka grup- (1) EGT L 285, 29. 12. 1971, s. 46. (2) EGT C 118, 27. 4. 2000, s. 3. (3) EGT L 53, 22. 2. 1985, s. 1. (4) EGT L 306, 11. 11. 1997, s. 12. per av avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden som den (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229), b) vilka begr(cid:228)nsningar eller best(cid:228)mmelser som avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden f(cid:229)r eller inte f(cid:229)r inneh(cid:229)lla, och c) vilka best(cid:228)mmelser som avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden skall inneh(cid:229)lla eller vilka andra villkor som skall vara uppfyllda. (5) Det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att g(cid:229) bort fr(cid:229)n metoden att r(cid:228)kna upp avtalsbest(cid:228)mmelser som (cid:228)r undantagna f(cid:246)r att i h(cid:246)gre grad ange vilka grupper av avtal som (cid:228)r undantagna upp till en viss niv(cid:229) av marknadsinflytande och specificera vilka begr(cid:228)nsningar eller best(cid:228)mmelser s(cid:229)dana avtal inte f(cid:229)r inneh(cid:229)lla. Detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med ett ekonomiskt syn- s(cid:228)tt, enligt vilket man bed(cid:246)mer ett avtals effekt p(cid:229) den relevanta marknaden. (6) I en f(cid:246)rordning om till(cid:228)mpningen av artikel 81. 3 (cid:228)r det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att peka ut vilka avtal som kan omfattas av artikel 81. 1. Vid bed(cid:246)mningen av enskilda avtal enligt artikel 81. 1 m(cid:229)ste flera faktorer beaktas, s(cid:228)rskilt mark- nadsstrukturen p(cid:229) den relevanta marknaden. (7) Endast s(cid:229)dana avtal b(cid:246)r f(cid:229) (cid:229)tnjuta gruppundantag, f(cid:246)r vilka det med tillr(cid:228)cklig s(cid:228)kerhet kan fastst(cid:228)llas att de uppfyller villkoren i artikel 81. 3. (8) Avtal om specialisering inom produktionen bidrar i all- m(cid:228)nhet till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra produktionen eller distributionen av varor, eftersom de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen kan koncentrera sig p(cid:229) tillverkning av vissa varor och f(cid:246)ljaktligen arbeta mera effektivt och erbjuda varorna till l(cid:228)gre priser. Spe- cialiseringsavtal f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster kan i all- m(cid:228)nhet ocks(cid:229) s(cid:228)gas ge upphov till liknande f(cid:246)rb(cid:228)ttringar. Med en effektiv konkurrens kommer konsumenterna tro- ligen att f(cid:229) en sk(cid:228)lig andel av de uppn(cid:229)dda f(cid:246)rdelarna. (9) Dessa f(cid:246)rdelar kan uppn(cid:229)s b(cid:229)de genom avtal enligt vilka den ena parten avst(cid:229)r fr(cid:229)n att tillverka vissa varor eller tillhandah(cid:229)lla vissa tj(cid:228)nster till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r en annan part (ensidig specialisering), avtal enligt vilka b(cid:229)da parterna avst(cid:229)r fr(cid:229)n att tillverka vissa varor eller tillhandah(cid:229)lla vissa tj(cid:228)nster till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r den andra parten ((cid:246)msesidig spe- cialisering), och avtal enligt vilka parterna f(cid:246)rbinder sig att gemensamt tillverka vissa varor eller tillhandah(cid:229)lla vissa tj(cid:228)nster (gemensam produktion). 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/11 (10) Eftersom avtal om ensidig specialisering mellan icke-kon- kurrerande f(cid:246)retag kan omfattas av gruppundantaget en- ligt f(cid:246)rordning (EG) nr 2790/1999 (5), (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att begr(cid:228)nsa omfattningen av den ensidiga specialiseringen enligt den h(cid:228)r f(cid:246)rordningen till avtal mellan konkurrenter. (17) F(cid:246)r att underl(cid:228)tta ing(cid:229)endet av specialiseringsavtal, som struktur, b(cid:246)r kan p(cid:229)verka de deltagande f(cid:246)retagens f(cid:246)rordningens giltighetstid best(cid:228)mmas till tio (cid:229)r. (11) Till denna grupp b(cid:246)r alla avtal mellan f(cid:246)retag h(cid:228)nf(cid:246)ras som behandlar de villkor enligt vilka f(cid:246)retagen specialise- rar sig i fr(cid:229)ga om produktion av varor eller tj(cid:228)nster, och relaterade ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsavtal. Gruppundantaget b(cid:246)r ocks(cid:229) omfatta accessoriska avtal som inte utg(cid:246)r det direkta f(cid:246)rem(cid:229)let f(cid:246)r specialiseringsavtalen men som (cid:228)r direkt knutna till dem och n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av dem och vissa relaterade ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsavtal. (18) Denna f(cid:246)rordning p(cid:229)verkar inte till(cid:228)mpningen av artikel 82 i f(cid:246)rdraget. (19) I enlighet med principen om gemenskapsr(cid:228)ttens f(cid:246)retr(cid:228)de kan inget beslut i ett konkurrens(cid:228)rende, fattat enligt na- tionell lag i en medlemsstat, hindra att gemenskapens konkurrensregler skall till(cid:228)mpas enhetligt p(cid:229) hela den ge- mensamma marknaden och att (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra dessa regler, inbegripet denna f(cid:246)rordning, skall ha full verkan. (12) F(cid:246)r att f(cid:246)rdelarna med specialiseringen skall bli verklighet utan att n(cid:229)gon part l(cid:228)mnar marknaden i leden efter pro- duktionen, b(cid:246)r ensidig och (cid:246)msesidig specialisering om- fattas av denna f(cid:246)rordning endast n(cid:228)r avtalet inneh(cid:229)ller (cid:229)taganden om leverans och k(cid:246)p. S(cid:229)dana f(cid:246)rpliktelser kan vara exklusiva men beh(cid:246)ver inte vara det. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 R(cid:228)ckvidd (13) Det kan antas att specialiseringsavtal av det slag som anges i denna f(cid:246)rordning som allm(cid:228)n regel kommer att skapa stordriftsf(cid:246)rdelar eller m(cid:246)jligg(cid:246)ra b(cid:228)ttre produk- tionsteknik, samtidigt som konsumenterna f(cid:229)r en rimlig andel av vinsten av detta, om de deltagande f(cid:246)retagens andel av den relevanta marknaden inte (cid:246)verstiger 20 %. (14) I f(cid:246)rordningen f(cid:229)r undantag inte g(cid:246)ras f(cid:246)r begr(cid:228)nsningar som inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r uppn(cid:229)endet av dessa positiva verkningar. Vissa allvarliga begr(cid:228)nsningar av konkurren- sen som h(cid:246)r samman med fastst(cid:228)llande av priser, begr(cid:228)ns- ning av tillverkning eller f(cid:246)rs(cid:228)ljning och uppdelning av marknader eller kunder kan i princip inte (cid:229)tnjuta detta gruppundantag oavsett de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens marknads- andelar. 1. Enligt f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 f(cid:246)rklaras h(cid:228)rmed att f(cid:246)rdra- gets artikel 81. 1, p(cid:229) de villkor som f(cid:246)reskrivs i denna f(cid:246)rord- ning, inte g(cid:228)ller f(cid:246)ljande avtal mellan tv(cid:229) eller flera f(cid:246)retag om de villkor enligt vilka dessa f(cid:246)retag specialiserar sig i fr(cid:229)ga om produktion av varor: a) Avtal om ensidig specialisering, genom vilka den ena parten f(cid:246)rbinder sig att upph(cid:246)ra med eller avst(cid:229) fr(cid:229)n tillverkning av vissa produkter och att k(cid:246)pa dessa av en konkurrent, medan konkurrenten f(cid:246)rbinder sig att tillverka och leverera produk- terna i fr(cid:229)ga. b) Avtal om (cid:246)msesidig specialisering, genom vilka tv(cid:229) eller flera parter (cid:246)msesidigt (cid:229)tar sig att upph(cid:246)ra med eller avst(cid:229) fr(cid:229)n tillverkning av vissa, men olika, produkter och att k(cid:246)pa produkterna i fr(cid:229)ga fr(cid:229)n en konkurrent, som (cid:229)tar sig att leverera dem. (15) Begr(cid:228)nsningen i fr(cid:229)ga om marknadsandel, det faktum att vissa avtal inte undantas och villkoren i denna f(cid:246)rordning (cid:228)r normalt tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att de avtal p(cid:229) vilka grupp- undantaget (cid:228)r till(cid:228)mpligt inte skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de deltagande f(cid:246)retagen att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel f(cid:246)r en avsev(cid:228)rd del av varorna eller tj(cid:228)nsterna i fr(cid:229)ga. c) Avtal om gemensam produktion, genom vilka tv(cid:229) eller flera parter (cid:229)tar sig att gemensamt tillverka vissa produkter. Detta undantag g(cid:228)ller i den m(cid:229)n s(cid:229)dana avtal (nedan kallade specialiseringsavtal) inneh(cid:229)ller konkurrensbegr(cid:228)nsningar som omfattas av artikel 81. 1 i f(cid:246)rdraget. (16) I s(cid:228)rskilda fall d(cid:228)r avtal som uppfyller villkoren i denna f(cid:246)rordning (cid:228)nd(cid:229) har verkningar som (cid:228)r of(cid:246)renliga med artikel 81. 3 i f(cid:246)rdraget, kan kommissionen f(cid:246)rklara att gruppundantaget inte skall till(cid:228)mpas. (5) EGT L 336, 29. 12. 1999, s. 21. 2. Undantaget enligt punkt 1 (cid:228)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpligt p(cid:229) best(cid:228)m- melser som ing(cid:229)r i specialiseringsavtal och som inte utg(cid:246)r avtalets fr(cid:228)msta syfte men (cid:228)r direkt knutna till och n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det, till exempel best(cid:228)mmelser om (cid:246)ver- l(cid:229)telse eller utnyttjande av immateriella r(cid:228)ttigheter. Detta g(cid:228)ller dock inte best(cid:228)mmelser som har samma syfte eller verkan som de begr(cid:228)nsningar av konkurrensen som anges i artikel 4. 1. C 118/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Artikel 2 Relaterade ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsavtal Artikel 5 Definitioner Undantaget enligt artikel 1 skall ocks(cid:229) till(cid:228)mpas p(cid:229) relaterade ink(cid:246)ps- eller f(cid:246)rs(cid:228)ljningsavtal i vilka I denna f(cid:246)rordning anv(cid:228)nds f(cid:246)ljande beteckningar med de be- tydelser som h(cid:228)r anges: a) parterna accepterar en exklusiv ink(cid:246)ps- eller leveransskyldig- het p(cid:229) det s(cid:228)tt som anges i artikel 1. 1 a, b och c, eller b) parterna (cid:246)verenskommer om gemensam (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljning eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljning genom tredje part, med eller utan ensamr(cid:228)tt, p(cid:229) det s(cid:228)tt som anges i artikel 1. 1 c, om den tredje parten inte (cid:228)r konkurrent till parterna p(cid:229) den relevanta marknaden. 1. Deltagande f(cid:246)retag: a) F(cid:246)retag som (cid:228)r parter i avtalet b) deras respektive anknutna f(cid:246)retag. 2. Anknutna f(cid:246)retag: Artikel 3 Gr(cid:228)ns f(cid:246)r marknadsandel Artiklarna 1 och 2 (cid:228)r till(cid:228)mpliga under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de deltagande f(cid:246)retagen inte har en sammanlagd marknadsandel som (cid:246)verstiger 20 % av den relevanta marknaden. a) F(cid:246)retag i vilka en avtalspart direkt eller indirekt (cid:151) har befogenhet att ut(cid:246)va mer (cid:228)n h(cid:228)lften av r(cid:246)str(cid:228)ttig- heterna, (cid:151) kan utse mer (cid:228)n h(cid:228)lften av ledam(cid:246)terna i styrelsen, direktionen eller organ som r(cid:228)ttsligt f(cid:246)retr(cid:228)der f(cid:246)reta- get, eller Artikel 4 Avtal som inte omfattas av undantaget (cid:151) har r(cid:228)tt att leda verksamheten. 1. Undantaget enligt artikel 1 (cid:228)r inte till(cid:228)mpligt p(cid:229) avtal som direkt eller indirekt, ensamma eller i samverkan med andra faktorer under parternas kontroll syftar till att b) F(cid:246)retag som gentemot ett f(cid:246)retag som (cid:228)r part i avtalet direkt eller indirekt har de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a. a) fastst(cid:228)lla priser, c) F(cid:246)retag gentemot vilka ett f(cid:246)retag som avses i b har de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a. b) begr(cid:228)nsa produktion eller f(cid:246)rs(cid:228)ljning, eller c) dela upp marknader eller kunder. 2. Punkt 1 (cid:228)r inte till(cid:228)mplig p(cid:229) a) best(cid:228)mmelser om (cid:246)verenskomna produktm(cid:228)ngder i fr(cid:229)ga om avtal enligt artikel 1. 1 a och 1. 1 b eller best(cid:228)mning av kapacitet och produktionsvolym f(cid:246)r ett samriskf(cid:246)retag enligt artikel 1. 1 c, eller d) F(cid:246)retag gentemot vilka en avtalspart tillsammans med en eller flera f(cid:246)retag som avses i a, b eller c, eller tv(cid:229) eller flera av dessa f(cid:246)retag, gemensamt har de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a. e) F(cid:246)retag i vilka de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i a innehas gemensamt av (cid:151) avtalsparter eller deras respektive anknutna f(cid:246)retag enligt a(cid:150)d, eller (cid:151) en eller flera avtalsparter eller en eller flera anknutna f(cid:246)retag enligt a(cid:150)d tillsammans med en eller flera tredje parter. b) fastst(cid:228)llandet av de priser som ett samriskf(cid:246)retag tar ut av sina omedelbara kunder under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att f(cid:246)retaget i fr(cid:229)ga ocks(cid:229) distribuerar produkterna, s(cid:229) att de olika funk- tionerna (cid:228)r integrerade i det fastst(cid:228)llda priset. 3. Produkt: en vara eller en tj(cid:228)nst, inbegripet s(cid:229)v(cid:228)l mellanpro- dukter och tj(cid:228)nster i mellanledet som f(cid:228)rdigprodukter och tj(cid:228)nster i slutledet, utom distributions- och uthyrningstj(cid:228)ns- ter. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/13 4. Tillverkning: tillverkning av varor eller tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster, (cid:228)ven genom underleverant(cid:246)rer. 5. Relevant marknad: den relevanta produktmarknad och geo- grafiska marknad dit de produkter som omfattas av ett spe- cialiseringsavtal h(cid:246)r. 6. Konkurrent: ett f(cid:246)retag som faktiskt eller potentiellt (cid:228)r kon- kurrent p(cid:229) den relevanta marknaden. 7. Exklusiv leveransskyldighet: skyldighet att inte leverera den produkt som omfattas av specialiseringsavtalet till en kon- kurrent. 8. Exklusiv ink(cid:246)psskyldighet: skyldighet att k(cid:246)pa produkten som omfattas av specialiseringsavtalet enbart fr(cid:229)n den part som (cid:246)verenskommer att leverera den. Artikel 6 Ber(cid:228)kning av marknadsandelar F(cid:246)r till(cid:228)mpningen av tr(cid:246)skeln f(cid:246)r marknadsandelar enligt arti- kel 3 g(cid:228)ller f(cid:246)ljande regler: a) Marknadsandelen skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av marknads- v(cid:228)rdet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen. Om uppgifter om marknadsv(cid:228)rdet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen inte (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga, kan uppskattningar som baserar sig p(cid:229) annan tillf(cid:246)rlitlig marknadsinformation, d(cid:228)ri- bland f(cid:246)rs(cid:228)ljningens marknadsvolym, anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att fast- st(cid:228)lla det ber(cid:246)rda f(cid:246)retagets marknadsandel. b) Marknadsandelen skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av uppgifter fr(cid:229)n det f(cid:246)reg(cid:229)ende kalender(cid:229)ret. c) Vid ber(cid:228)kningen av marknadsandelar skall den marknads- andel som innehas av de f(cid:246)retag som anges i artikel 5. 2 e f(cid:246)rdelas lika mellan de f(cid:246)retag som har de r(cid:228)ttigheter eller befogenheter som anges i artikel 5. 2 a. d) Om marknadsandelen enligt artikel 3 fr(cid:229)n b(cid:246)rjan inte (cid:246)ver- stiger 20 % men sedan stiger (cid:246)ver denna niv(cid:229), dock utan att (cid:246)verstiga 25 %, skall undantaget enligt artikel 1 forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla under tv(cid:229) p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande kalender(cid:229)r efter det (cid:229)r d(cid:229) tr(cid:246)skeln 20 % (cid:246)verskreds f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. e) Om marknadsandelen enligt artikel 3 fr(cid:229)n b(cid:246)rjan inte (cid:246)ver- stiger 20 % men sedan stiger (cid:246)ver 25 %, skall undantaget enligt artikel 1 forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla under ett kalender(cid:229)r efter det (cid:229)r d(cid:229) niv(cid:229)n 25 % (cid:246)verskreds f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. f) Reglerna enligt punkt d och punkt e f(cid:229)r inte kombineras s(cid:229) att f(cid:246)rl(cid:228)ngningen blir mer (cid:228)n tv(cid:229) kalender(cid:229)r. Artikel 7 Beslut att f(cid:246)rordningen inte skall till(cid:228)mpas Kommissionen f(cid:229)r enligt artikel 7 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 2821/71 best(cid:228)mma att denna f(cid:246)rordning inte skall till(cid:228)mpas om den i ett visst fall, p(cid:229) eget initiativ eller p(cid:229) beg(cid:228)ran av en medlemsstat eller av en fysisk eller juridisk person som (cid:229)beropar ett ber(cid:228)ttigat intresse, konstaterar att ett avtal som (cid:228)r undantaget enligt denna f(cid:246)rordning (cid:228)nd(cid:229) har verkningar som (cid:228)r of(cid:246)renliga med de villkor som anges i f(cid:246)rdragets artikel 81. 3 och s(cid:228)rskilt om a) avtalet inte leder till betydande rationaliseringsvinster eller konsumenterna inte f(cid:229)r en sk(cid:228)lig andel av de uppn(cid:229)dda f(cid:246)rdelarna, eller b) de varor som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r specialisering inte inom den gemensamma marknaden eller en betydande del av den (cid:228)r utsatta f(cid:246)r en effektiv konkurrens fr(cid:229)n varor som (cid:228)r iden- tiska eller som p(cid:229) grund av sina egenskaper, pris och till- t(cid:228)nkta anv(cid:228)ndning av konsumenterna betraktas som lik- artade. Artikel 8 Beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden Denna f(cid:246)rordning skall ocks(cid:229) till(cid:228)mpas p(cid:229) beslut av f(cid:246)retags- sammanslutningar och samordnade f(cid:246)rfaranden. Artikel 9 (cid:214)verg(cid:229)ngsperiod F(cid:246)rbudet i artikel 81. 1 i EG-f(cid:246)rdraget skall inte g(cid:228)lla under perioden 1 januari 2001(cid:150)31 december 2001 f(cid:246)r avtal som g(cid:228)llde redan den 31 december 2000 och som inte uppfyller de villkor f(cid:246)r beriljande av undantag enligt denna f(cid:246)rordning, men som uppfyller de villkor f(cid:246)r beviljande av undantag de enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 417/85. Artikel 10 F(cid:246)rordningens giltighetstid Denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft den 1 januari 2001. Den g(cid:228)ller till och med den 31 december 2010. Denna f(cid:246)rordning (cid:228)r till alla delar bindande och direkt till- l(cid:228)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:228)rdad i Bryssel den. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar. Ledamot av kommissionen C 118/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Utkast till riktlinjer f(cid:246)r till(cid:228)mpning av artikel 81 p(cid:229) horisontellt samarbete 1. INLEDNING 1. 1 SYFTE 1. I dessa riktlinjer fastst(cid:228)lls principerna f(cid:246)r bed(cid:246)mning av horisontellt samarbete enligt artikel 81 i EG-f(cid:246)rdraget. Ett sam- arbete (cid:228)r horisontellt, om f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamma p(cid:229) samma marknadsniv(cid:229)(er) ing(cid:229)r ett avtal eller inleder ett samordnat f(cid:246)r- farande. Horisontellt samarbete inneb(cid:228)r oftast samarbete mellan konkurrenter. Det omfattar exempelvis omr(cid:229)den s(cid:229)som forsk- ning och utveckling (FoU), tillverkning, ink(cid:246)p eller saluf(cid:246)ring. F(cid:246)retagen m(cid:229)ste reagera p(cid:229) ett (cid:246)kande konkurrenstryck 2. och p(cid:229) marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden som (cid:228)r stadda i st(cid:228)ndig f(cid:246)r(cid:228)nd- ring p(cid:229) grund av globaliseringen, de snabba tekniska framste- gen och marknadernas generellt mer dynamiska natur. Sam- arbete kan vara ett s(cid:228)tt att dela risker, spara kostnader, f(cid:246)rena know-how och lansera innovationer snabbare. Samarbete (cid:228)r framf(cid:246)r allt f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag ett viktigt s(cid:228)tt att anpassa sig till de skiftande marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llandena. 3. Horisontellt samarbete kan dock ocks(cid:229) leda till konkur- rensproblem. Detta (cid:228)r fallet om parterna i ett samarbete kom- mer (cid:246)verens om att fastst(cid:228)lla priser eller produktion eller dela upp marknader, eller om samarbetet ger parterna m(cid:246)jlighet att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla, f(cid:246)rv(cid:228)rva eller ut(cid:246)ka ett marknadsinflytande och d(cid:228)rmed har negativa effekter p(cid:229) marknaden i fr(cid:229)ga om priser, produktion, innovation eller varusortiment och varukvalitet. 4. Samtidigt som kommissionen erk(cid:228)nner att samarbete kan medf(cid:246)ra ekonomiska f(cid:246)rdelar, m(cid:229)ste den s(cid:228)kerst(cid:228)lla att en ef- fektiv konkurrens uppr(cid:228)tth(cid:229)lls. Artikel 81 utg(cid:246)r den r(cid:228)ttsliga ramen f(cid:246)r en balanserad bed(cid:246)mning, d(cid:228)r s(cid:229)v(cid:228)l konkurrens- begr(cid:228)nsande effekter som ekonomiska f(cid:246)rdelar beaktas. 5. ˜nda tills dessa riktlinjer antogs var det tv(cid:229) meddelanden och tv(cid:229) gruppundantagsf(cid:246)rordningar som utgjorde underlag f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av horisontellt samarbete enligt artikel 81 (1). Meddelandena t(cid:228)ckte vissa juridiska avtalstyper, s(cid:229)som tillk(cid:228)n- nagivandet om samriskf(cid:246)retag, eller handlade, s(cid:229)som 1968 (cid:229)rs (1) Meddelande om avtal, beslut och samordnade f(cid:246)rfaranden i fr(cid:229)ga om samarbete mellan f(cid:246)retag (EGT C 75, 29. 7. 1968, s. 3). Kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 417/85 av den 19 december 1984 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets arikel 85. 3 p(cid:229) grupper av spe- cialiseringsavtal, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 151/93. Kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 418/85 av den 19 december 1984 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) grupper av avtal om forskning och utveckling, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 151/93 (EGT L 53, 22. 2. 1985, s. 5, EGT L 21, 29. 1. 1993, s. 8). Meddelande om bed(cid:246)mningen av kooperativa samriskf(cid:246)retag enligt artikel 81 (EGT C 43, 16. 2. 1993, s. 2). tillk(cid:228)nnagivande om samarbetsavtal, om vissa typer av sam- arbete som inte omfattas av artikel 81. Genom f(cid:246)rordningarna (EEG) nr 417/85 och (EEG) nr 418/85 undantogs vissa grupper av specialiseringsavtal och avtal om forskning och utveckling. 6. De skiftande marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llandena har gett upphov till en allt mer varierande och omfattande anv(cid:228)ndning av horison- tellt samarbete. Det beh(cid:246)vs fullst(cid:228)ndigare och uppdaterade an- visningar f(cid:246)r att (cid:246)ka klarheten och (cid:246)versk(cid:229)dligheten i fr(cid:229)ga om till(cid:228)mpningen av artikel 81 p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Vid bed(cid:246)mningen m(cid:229)ste man f(cid:228)sta st(cid:246)rre vikt vid ekonomiska kriterier, som b(cid:228)ttre (cid:229)terspeglar den senaste utvecklingen i gemenskapsdom- stolarnas r(cid:228)ttsskipning och r(cid:228)ttspraxis. 7. Syftet med dessa riktlinjer (cid:228)r att skapa ett analysunderlag f(cid:246)r de vanligaste typerna av horisontellt samarbete. Detta un- derlag grundar sig fr(cid:228)mst p(cid:229) kriterier som bidrar till att ana- lysera den ekonomiska kontexten kring ett samarbetsavtal. Eko- nomiska kriterier, s(cid:229)som parternas marknadsinflytande och an- dra omst(cid:228)ndigheter som har samband med marknadsstruk- turen, (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av samarbetets sannolika inverkan p(cid:229) marknaden och d(cid:228)rmed f(cid:246)r en bed(cid:246)mning enligt artikel 81. Med tanke p(cid:229) de otaliga typerna och kombinatio- nerna av horisontellt samarbete och de marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden under vilka dessa typer och kombinationer av horisontellt sam- arbete anv(cid:228)nds, (cid:228)r det om(cid:246)jligt att ge entydiga l(cid:246)sningar f(cid:246)r varje t(cid:228)nkbart scenario. Det aktuella analysunderlaget, som grundar sig p(cid:229) ekonomiska kriterier, kommer dock att vara till hj(cid:228)lp f(cid:246)r f(cid:246)retagen n(cid:228)r de skall bed(cid:246)ma huruvida ett enskilt samarbetsavtal (cid:228)r f(cid:246)renligt med artikel 81. 8. Riktlinjerna ers(cid:228)tter inte endast de ovann(cid:228)mnda medde- landena om horisontellt samarbete, utan t(cid:228)cker ocks(cid:229) ett brett urval av de vanligaste typerna av horisontella avtal. De utg(cid:246)r ett komplement till gruppundantagsf(cid:246)rordningarna om forsk- ning och utveckling samt specialisering. 1. 2 RIKTLINJERNAS R˜CKVIDD 9. Dessa riktlinjer omfattar avtal eller samordnade f(cid:246)rfaran- den (2) mellan tv(cid:229) eller flera f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamma p(cid:229) samma marknadsniv(cid:229)(er), till exempel p(cid:229) samma produktions- (2) I forts(cid:228)ttningen omfattar varje h(cid:228)nvisning till avtal (cid:228)ven samord- nade f(cid:246)rfaranden. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/15 eller distributionsniv(cid:229). I det sammanhanget (cid:228)r huvudvikten f(cid:246)r- lagd till samarbete mellan konkurrenter. Begreppet (cid:148)konkurren- ter(cid:148), s(cid:229)som det anv(cid:228)nds i dessa riktlinjer, omfattar b(cid:229)de fak- tiska (3) och potentiella (4) konkurrenter. fekterna p(cid:229) marknaden och de eventuella konkurrensproble- men vara likadana som i fr(cid:229)ga om horisontella avtal. S(cid:229)dana avtal m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r bed(cid:246)mas enligt de principer som beskrivs i dessa riktlinjer. Det utesluter inte att man dessutom till(cid:228)mpar riktlinjerna om vertikala begr(cid:228)nsningar p(cid:229) dessa avtal f(cid:246)r att bed(cid:246)ma de vertikala begr(cid:228)nsningar s(cid:229)dana avtal inneh(cid:229)ller (7). 10. De aktuella riktlinjerna g(cid:228)ller dock inte alla t(cid:228)nkbara horisontella avtal, utan endast s(cid:229)dant samarbete som kan leda till effektivitetsvinster. Hit h(cid:246)r bland annat avtal om forskning och utveckling, produktion, ink(cid:246)p, saluf(cid:246)ring och standardise- ring samt milj(cid:246)avtal. Andra typer av horisontella avtal mellan konkurrenter, t. ex. om utbyte av information eller om minori- tetsinnehav, kommer att behandlas separat. Avtal som ing(cid:229)s mellan f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamma p(cid:229) 11. olika niv(cid:229)er i produktions- eller distributionskedjan, dvs. verti- kala avtal, (cid:228)r i princip undantagna fr(cid:229)n dessa riktlinjer och behandlas i riktlinjerna (5) och gruppundantagsf(cid:246)rordningen om vertikala begr(cid:228)nsningar (6). I den m(cid:229)n vertikala avtal, ex- empelvis distributionsavtal, ing(cid:229)s mellan konkurrenter, kan ef- (3) Ett f(cid:246)retag behandlas som en faktisk konkurrent om det antingen (cid:228)r verksamt p(cid:229) samma relevanta marknad eller om det, i avsaknad av ett avtal, kan l(cid:228)gga om produktionen och b(cid:246)rja tillverka de rele- vanta produkterna och saluf(cid:246)ra dem kortfristigt utan att uts(cid:228)tta sig f(cid:246)r v(cid:228)sentliga till(cid:228)ggskostnader eller risker som svar p(cid:229) en liten men best(cid:229)ende h(cid:246)jning av de relativa priserna (omedelbar utbytbarhet p(cid:229) utbudssidan). Om utbytbarhet p(cid:229) utbudssidan medf(cid:246)r ett v(cid:228)sentligt behov av att anpassa befintliga materiella och immateriella till- g(cid:229)ngar, g(cid:246)ra nyinvesteringar, fatta strategiska beslut och t(cid:229)la f(cid:246)r- seningar, kommer ett f(cid:246)retag dock inte att betraktas som en faktisk konkurrent utan som en potentiell konkurrent (se nedan). Se kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om definitionen av relevant mark- nad i gemenskapens konkurrenslagstiftning (EGT C 372, 9. 12. 1997, punkterna 20(cid:150)23). (4) Ett f(cid:246)retag betraktas som en potentiell konkurrent om det finns tecken som tyder p(cid:229) att f(cid:246)retaget utan ett avtal skulle g(cid:246)ra de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga ytterligare investeringarna eller andra n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:228)nd- ringar f(cid:246)r att kunna tr(cid:228)da in p(cid:229) den relevanta marknaden som svar p(cid:229) en liten och best(cid:229)ende h(cid:246)jning av de relativa priserna. Denna bed(cid:246)mning m(cid:229)ste ha en realistisk grund, en rent teoretisk m(cid:246)jlighet f(cid:246)r marknadsintr(cid:228)de (cid:228)r inte tillr(cid:228)cklig (se kommissionens tillk(cid:228)nna- givande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens kon- kurrenslagstiftning (EGT C 372, 9. 12. 1997, punkt 24). Se ocks(cid:229) kommissionens trettonde rapport om konkurrenspolitiken, punkt 55 och (cid:228)rende Elopak/Metal Box-Odin EGT L 209, 8. 8. 1990, s. 15. (5) Riktlinjer om vertikala begr(cid:228)nsningar. (6) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2790/1999 av den 22 december 1999 om till(cid:228)mpningen av artikel 81. 3 i f(cid:246)rdraget p(cid:229) grupper av vertikala f(cid:246)rfaranden (EGT L 336, 29. 12. 1999, s. 21). avtal och samordnade 12. Avtal kan omfatta olika samarbetsniv(cid:229)er, exempelvis forskning och utveckling samt utnyttjande av resultaten. S(cid:229)dana avtal omfattas av dessa riktlinjer, om de inte omfattas av kon- centrationsf(cid:246)rordningen. Tyngdpunkten i samarbetet avg(cid:246)r vil- ken del av de aktuella riktlinjerna som (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) avtalet i fr(cid:229)ga. N(cid:228)r tyngdpunkten fastst(cid:228)lls, beaktas s(cid:228)rskilt tv(cid:229) faktorer: i) utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r samarbetet och ii) graden av integration mellan de olika funktioner som sammansl(cid:229)s. Ett samarbete som omfattar s(cid:229)v(cid:228)l gemensam forskning och utveckling som gemen- samt utnyttjande av resultaten skulle d(cid:228)rf(cid:246)r normalt omfattas av avsnittet om avtal om forskning och utveckling, eftersom gemensam tillverkning kan ske endast om forskningen och utvecklingen (cid:228)r framg(cid:229)ngsrik. Det inneb(cid:228)r att resultaten av den gemensamma forskningen och utvecklingen (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r ett kommersiellt utnyttjande. Avtalet om forskning och ut- veckling kan d(cid:228)rf(cid:246)r ses som utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r samarbetet. En s(cid:229)dan bed(cid:246)mning skulle f(cid:246)r(cid:228)ndras om avtalet skulle avse en fullst(cid:228)ndig integration i fr(cid:229)ga om tillverkning och endast en partiell integration av viss forsknings- och utvecklingsverksam- het. I det fallet skulle samarbetets eventuella konkurrensbegr(cid:228)n- sande effekter och ekonomiska f(cid:246)rdelar i stor utstr(cid:228)ckning ha ett samband med den gemensamma tillverkningen, och avtalet skulle d(cid:228)rf(cid:246)r unders(cid:246)kas enligt de principer som fastst(cid:228)lls i avsnittet om produktionsavtal. Mer komplicerade arrangemang, s(cid:229)som strategiska allianser, d(cid:228)r ett antal olika samarbetsomr(cid:229)- den och samarbetsinstrument kombineras p(cid:229) olika s(cid:228)tt, omfat- tas inte av riktlinjerna. Bed(cid:246)mningen av varje enskilt sam- arbetsomr(cid:229)de inom en allians kan utf(cid:246)ras med hj(cid:228)lp av mot- svarande kapitel riktlinjerna. Komplicerade arrangemang m(cid:229)ste dock ocks(cid:229) analyseras i sin helhet. P(cid:229) grund av de m(cid:229)nga olika omr(cid:229)den en allians kan kombinera, (cid:228)r det om(cid:246)jligt att ge allm(cid:228)nna anvisningar f(cid:246)r en s(cid:229)dan (cid:246)vergripande bed(cid:246)mning. Allianser eller andra former av samarbete som fr(cid:228)mst utg(cid:246)r avsiktsf(cid:246)rklaringar (cid:228)r om(cid:246)jliga att bed(cid:246)ma enligt konkurrens- reglerna s(cid:229) l(cid:228)nge de saknar en exakt r(cid:228)ckvidd. i 13. De kriterier som fastst(cid:228)lls i riktlinjerna (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) samarbete b(cid:229)de i fr(cid:229)ga om varor och tj(cid:228)nster (8). Riktlinjerna (cid:228)r (7) Gr(cid:228)nsdragningen mellan horisontella och vertikala avtal kommer att vidareutvecklas i kapitlen om gemensamma ink(cid:246)p (punkt 4) och gemensam saluf(cid:246)ring (punkt 5). (8) I forts(cid:228)ttningen omfattar inneb(cid:246)rden av termerna (cid:148)produkter(cid:148) eller (cid:148)varor(cid:148) (cid:228)ven tj(cid:228)nster. C 118/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 dock inte till(cid:228)mpliga i den m(cid:229)n sektorspecifika regler g(cid:228)ller, fr(cid:229)ga om transporter eller f(cid:246)rs(cid:228)kringar (9). i vilket (cid:228)r fallet Transaktioner som faller under koncentrationsf(cid:246)rordningen omfattas inte heller av dessa riktlinjer (10). 1. 3. GRUNDL˜GGANDE PRINCIPER F(cid:214)R BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81 1. 3. 1 Artikel 81. 1 16. Artikel 81. 1 g(cid:228)ller horisontella samarbetsavtal som har till syfte eller resultat att hindra, begr(cid:228)nsa eller snedvrida kon- kurrensen (11). 17. I vissa fall anger samarbetets art fr(cid:229)n f(cid:246)rsta b(cid:246)rjan att artikel 81. 1 skall till(cid:228)mpas. Detta g(cid:228)ller avtal som har till syfte att begr(cid:228)nsa konkurrensen genom fastst(cid:228)llande av priser, be- gr(cid:228)nsning av produktionen eller uppdelning av marknader eller kunder. Dessa avtal antas ha negativa effekter p(cid:229) marknaden, och d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att unders(cid:246)ka vilka effekter de verkligen har p(cid:229) konkurrensen och marknaden. De flesta avtal om horisontellt samarbete har dock inte 18. till syfte att begr(cid:228)nsa konkurrensen. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att unders(cid:246)ka effekterna av avtalet. F(cid:246)r denna unders(cid:246)kning (cid:228)r det inte tillr(cid:228)ckligt att avtalet begr(cid:228)nsar konkurrensen mellan parterna. Det m(cid:229)ste ocks(cid:229) sannolikt p(cid:229)verka konkurrensen p(cid:229) marknaden i en s(cid:229)dan utstr(cid:228)ckning att negativa marknadseffek- ter i fr(cid:229)ga om priser, produktion, innovation eller utbudet och kvaliteten p(cid:229) varor och tj(cid:228)nster kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas. 19. Huruvida ett avtal kan ha s(cid:229)dana negativa effekter p(cid:229) marknaden beror p(cid:229) den ekonomiska kontexten. Man b(cid:246)r d(cid:229) ta h(cid:228)nsyn till b(cid:229)de avtalets art och parternas gemensamma mark- nadsinflytande som (cid:150) tillsammans med andra strukturbetingade faktorer (cid:150) avg(cid:246)r hur stor risken (cid:228)r f(cid:246)r att samarbetet p(cid:229)verkar konkurrensen totalt sett i s(cid:229) stor omfattning. Avtalets art 20. Avtalets art best(cid:228)ms av faktorer s(cid:229)som omr(cid:229)det f(cid:246)r och syftet med samarbetet, konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan parterna och i vilken omfattning de sl(cid:229)r samman sin verksamhet. Dessa faktorer anger sannolikheten f(cid:246)r att parterna samordnar sitt beteende p(cid:229) marknaden. Vissa avtalstyper, exempelvis de flesta avtal om forskning 21. och utveckling eller samarbete f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla standarder eller f(cid:246)rb(cid:228)ttra milj(cid:246)f(cid:246)rh(cid:229)llanden, inneh(cid:229)ller mindre sannolikt be- gr(cid:228)nsningar som g(cid:228)ller priser och produktion. Om s(cid:229)dana av- talstyper har negativa effekter (cid:246)verhuvudtaget g(cid:228)ller dessa san- nolikt innovation eller varusortiment. De kan ocks(cid:229) ge upphov till avsk(cid:228)rmningsproblem. (11) I forts(cid:228)ttningen omfattar alla h(cid:228)nvisningar till konkurrensbegr(cid:228)ns- ningar (cid:228)ven hindrande och snedvridning av konkurrens. Artikel 81. 1 g(cid:228)ller endast horisontella samarbetsavtal 14. som kan p(cid:229)verka handeln mellan medlemsstater. Dessa riktlin- jer r(cid:246)r inte bed(cid:246)mningen av huruvida ett visst avtal kan p(cid:229)- verka handeln. F(cid:246)ljande principer om till(cid:228)mpningen av artikel 81 grundar sig d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) antagandet att handeln mellan med- lemsstaterna p(cid:229)verkas. I praktiken m(cid:229)ste denna fr(cid:229)ga dock un- ders(cid:246)kas fr(cid:229)n fall till fall. 15. Den bed(cid:246)mning enligt artikel 81 som beskrivs i dessa riktlinjer p(cid:229)verkar inte en eventuell samtidig till(cid:228)mpning av artikel 82 i EG-f(cid:246)rdraget p(cid:229) horisontella samarbetsavtal. Des- sutom p(cid:229)verkar den inte f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens och EG-domsto- lens tolkning i fr(cid:229)ga om till(cid:228)mpningen av artikel 81 p(cid:229) hori- sontella avtal. (9) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 26 (EGT 1962 30/993) (jordbruk); R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1017/68 (EGT 1968 L 175, s. 1) (trans- porter p(cid:229) j(cid:228)rnv(cid:228)g, landsv(cid:228)g och inre vattenv(cid:228)gar); R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4056/86 (EGT 1986 L 378, s. 4) (sj(cid:246)- transporter); R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3975/87 (EGT 1987 L 374, s. 1) (luft- transporter), (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 1284/91 (EGT 1991, L 122, s. 2) och f(cid:246)rordning (EEG) nr 2410/92 (EGT 1992 L 240, s. 18); R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3976/87 (EGT 1987 L 374, s. 9) (luft- transporter) (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning nr 2411/92 (EGT 1992 L 240, s. 19); Kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 1617/93 (EGT 1993 L 155, s. 18) (Gruppundantag avseende gemensam planering och samord- ning av tidtabeller, gemensam drift, samr(cid:229)d om passagerar- och frakttaxor i regelbunden luftfart samt f(cid:246)rdelning av avg(cid:229)ngs- och ankomsttider p(cid:229) flygplatser), (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning nr 1523/96 1996 (EGT 1996 L 190, s. 11) och f(cid:246)rordning nr 1083/99 (EGT 1999 L 131, s. 27); R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 479/92 (EGT 1992 L 55, s. 3) (linje- rederier); R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 870/95 (EGT 1995 L 89, s. 7) (grupp- undantag som omfattar vissa avtal mellan linjerederier); R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1534/91 (EGT 1991 L 143, s. 1) (f(cid:246)r- s(cid:228)kringssektorn); Kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 3932/92 (EGT 1992 L 398, s. 7) (Gruppundantag som omfattar vissa avtal inom f(cid:246)rs(cid:228)krings- sektorn). (10) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89, (EGT L 395, 30. 12. 1989; r(cid:228)ttad version i EGT L 257, 21. 9. 1990); senast (cid:228)ndrad genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1310/97 av den 30 juni 1997 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av f(cid:246)retagskoncentratio- ner (EGT L 180, 9. 7. 1997; r(cid:228)ttelse i EGT L 40, 13. 2. 1997, s. 17). 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/17 Andra typer av samarbete, s(cid:229)som produktionsavtal och 22. ink(cid:246)psavtal, medf(cid:246)r vanligen en viss grad av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse f(cid:246)r (total)kostnaderna. Om graden av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse (cid:228)r h(cid:246)g, kan parterna l(cid:228)ttare samordna marknadspriser och produktion. En betydande grad av kostnads(cid:246)verensst(cid:228)mmelse kan uppn(cid:229)s endast under vissa f(cid:246)rh(cid:229)llanden: F(cid:246)r det f(cid:246)rsta m(cid:229)ste sam- arbetsomr(cid:229)det, exempelvis produktion och ink(cid:246)p, utg(cid:246)ra en stor del av de totala kostnaderna p(cid:229) en viss marknad. F(cid:246)r det andra m(cid:229)ste parterna sammansl(cid:229) sin verksamhet p(cid:229) samarbets- omr(cid:229)det i betydande omfattning. Detta (cid:228)r fallet exempelvis n(cid:228)r de tillsammans tillverkar eller k(cid:246)per in en viktig mellanprodukt eller en stor andel av sin totala produktion av en f(cid:228)rdigprodukt. Detta g(cid:228)ller dock inte om en s(cid:229)dan best(cid:228)mmelse (cid:228)r 25. n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att ett avtal som annars inte (cid:228)r konkurrens- begr(cid:228)nsande eller kan undantas skall fungera. Det kan till ex- empel g(cid:228)lla ett samriskf(cid:246)retag som ocks(cid:229) saluf(cid:246)r de gemensamt tillverkade varorna. Ett s(cid:229)dant samriskf(cid:246)retag fungerar p(cid:229) det s(cid:228)ttet att beslut om priser och produktion fattas gemensamt av parterna i ett s(cid:229)dant avtal. I det fallet omfattas avtalet inte automatiskt av artikel 81. 1, enbart d(cid:228)rf(cid:246)r att det inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om priser eller produktion. Best(cid:228)mmelser om priser eller produktion m(cid:229)ste bed(cid:246)mas tillsammans med sam- riskf(cid:246)retagets (cid:246)vriga effekter p(cid:229) marknaden. De nedan be- skrivna ramarna f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla till(cid:228)mpligheten av artikel 81. 1 skall f(cid:246)ljas vid bed(cid:246)mningen. Avtal som inte omfattas av artikel 81. 1 Avtal som kan omfattas av artikel 81. 1 Vissa kategorier av avtal (cid:228)r av en s(cid:229)dan art att de inte 23. omfattas av artikel 81. 1. Det g(cid:228)ller vanligen samarbete som inte inneb(cid:228)r en samordning av parternas konkurrensbeteende p(cid:229) marknaden, s(cid:229)som 26. Avtal som inte h(cid:246)r till de ovann(cid:228)mnda kategorierna beh(cid:246)ver unders(cid:246)kas n(cid:228)rmare f(cid:246)r att man skall kunna avg(cid:246)ra om de omfattas av artikel 81. 1. Unders(cid:246)kningen m(cid:229)ste omfatta marknadsrelaterade kriterier s(cid:229)som parternas marknadsposition och andra strukturella faktorer. (cid:151) samarbete mellan icke-konkurrenter, Marknadsinflytande och marknadsstruktur (cid:151) samarbete mellan konkurrerande f(cid:246)retag som inte sj(cid:228)lvst(cid:228)n- digt kan genomf(cid:246)ra det projekt eller den verksamhet som omfattas av samarbetet, (cid:151) samarbete som g(cid:228)ller en verksamhet som ligger l(cid:229)ngt fr(cid:229)n saluf(cid:246)ringsniv(cid:229)n. Dessa samarbetskategorier omfattas av artikel 81. 1 endast om det (cid:228)r fr(cid:229)ga om f(cid:246)retag med ett betydande marknadsinflytande och det (cid:228)r sannolikt att tredje parter kommer att avsk(cid:228)rmas fr(cid:229)n marknaden. Avtal som n(cid:228)stan alltid omfattas av artikel 81. 1 24. Det finns en annan kategori av avtal som redan fr(cid:229)n b(cid:246)rjan normalt kan anses omfattade av artikel 81. 1. Det hand- lar om samarbetsavtal som har till syfte att begr(cid:228)nsa konkur- rensen genom fastst(cid:228)llande av priser, begr(cid:228)nsning av produk- tionen eller uppdelning av marknader eller kunder. S(cid:229)dana begr(cid:228)nsningar anses mest skadliga, eftersom de direkt p(cid:229)verkar slutresultatet av konkurrensen. Fastst(cid:228)llande av priser och be- gr(cid:228)nsning av produktionen leder till att kunderna betalar h(cid:246)gre priser eller inte f(cid:229)r de kvantiteter de (cid:246)nskar. Uppdelning av marknader eller kunder minskar det till buds st(cid:229)ende utbudet f(cid:246)r kunderna och leder d(cid:228)rf(cid:246)r till h(cid:246)gre priser eller mindre produktion. Det kan d(cid:228)rf(cid:246)r presumeras att dessa begr(cid:228)nsningar har negativa effekter p(cid:229) marknaden, och d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rbjuds de n(cid:228)stan alltid. Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r unders(cid:246)kningen (cid:228)r parternas st(cid:228)ll- 27. ning p(cid:229) de marknader som ber(cid:246)rs av samarbetet. Detta avg(cid:246)r om det (cid:228)r sannolikt att de uppr(cid:228)tth(cid:229)ller, f(cid:246)rv(cid:228)rvar eller ut(cid:246)kar ett marknadsinflytande genom samarbetet, dvs. kan orsaka ne- gativa marknadseffekter i fr(cid:229)ga om priser, produktion, innova- tion eller utbudet eller kvaliteten p(cid:229) varor och tj(cid:228)nster. F(cid:246)r att kunna genomf(cid:246)ra unders(cid:246)kningen m(cid:229)ste man definiera de re- levanta marknaderna enligt den metod f(cid:246)r marknadsdefinition tillk(cid:228)nnagivande (12). Dessa som fastst(cid:228)lls riktlinjer kommer att ge ytterligare v(cid:228)gledning i fr(cid:229)ga om s(cid:228)r- skilda typer av relevanta marknader, s(cid:229)som ink(cid:246)psmarknader eller teknikmarknader. i kommissionens Om parterna tillsammans har en svag st(cid:228)llning p(cid:229) mark- 28. naden (13), (cid:228)r det osannolikt att samarbetet f(cid:229)r n(cid:229)gon konkur- rensbegr(cid:228)nsande effekt, och det beh(cid:246)vs ingen ytterligare under- s(cid:246)kning. Med tanke p(cid:229) m(cid:229)ngfalden av samarbetsformer och de olika effekter de kan ha i olika marknadssituationer, (cid:228)r det om(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla ett generellt tr(cid:246)skelv(cid:228)rde f(cid:246)r marknads- andelar (cid:246)ver vilket man kan anta att marknadsinflytandet (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt stort f(cid:246)r att samarbetet skall ha konkurrensbegr(cid:228)n- sande effekter. F(cid:246)rutom parternas 29. gemensamma marknadsandelar m(cid:229)ste ocks(cid:229) deras enskilda marknadsandelar beaktas. Om den ena av tv(cid:229) parter har endast obetydliga marknadsandelar, kan en stor gemensam marknadsandel inte anses ha en konkurrensbegr(cid:228)nsande effekt. i regel (12) Se kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning (EGT C 372, 9. 12. 1997, s. 5). (13) N(cid:228)r man fastst(cid:228)ller hur stor andel en part har av en viss marknad, m(cid:229)ste man beakta de f(cid:246)retag som har anknytning till parterna (se artikel 4. 1 i utkastet till gruppundantagsf(cid:246)rordning om avtal om forskning och utveckling). C 118/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Om parterna tillsammans har en stark marknadsposition 30. och betydande marknadsandelar, kan det bli n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att beakta marknadskoncentrationen, dvs. antalet konkurrenter och deras marknadsposition, som en ytterligare faktor f(cid:246)r att bed(cid:246)ma samarbetets inverkan p(cid:229) konkurrensen p(cid:229) marknaden. Herfindahl-Hirshman-indexet (HHI), d(cid:228)r kvadraterna av de en- skilda marknadsandelarna f(cid:246)r alla konkurrerande f(cid:246)retag p(cid:229) en marknad summeras (14), kan anv(cid:228)ndas som indikator: Med ett HHI under 1 000 kan marknadskoncentrationen betecknas som l(cid:229)g, mellan 1 000 och 1 800 som m(cid:229)ttlig och (cid:246)ver 1 800 som h(cid:246)g. kallas (cid:148)ekonomiska f(cid:246)rdelar(cid:148). Ekonomiska f(cid:246)rdelar kan uppv(cid:228)ga konkurrensbegr(cid:228)nsande effekter. Ett samarbete kan exempelvis ge f(cid:246)retag m(cid:246)jlighet att tillhandah(cid:229)lla varor eller tj(cid:228)nster till l(cid:228)gre priser, med h(cid:246)gre kvalitet eller inf(cid:246)ra innovationer snab- bare. De flesta effektivitetsvinster uppst(cid:229)r n(cid:228)r kunnande eller resurser av olika slag sammansl(cid:229)s och integreras. Parterna m(cid:229)ste visa att effektivitetsvinsterna sannolikt orsakas av sam- arbetet och inte kan uppn(cid:229)s p(cid:229) ett mer konkurrensbegr(cid:228)nsande s(cid:228)tt (se ocks(cid:229) nedan). P(cid:229)st(cid:229)enden om effektivitetsvinster m(cid:229)ste bel(cid:228)ggas. Spekulationer eller allm(cid:228)nna uttalanden om kostnads- besparingar (cid:228)r inte tillr(cid:228)ckliga. 31. Beroende p(cid:229) parternas marknadsposition och marknads- koncentrationen m(cid:229)ste ocks(cid:229) andra faktorer beaktas, d(cid:228)ribland marknadsandelarnas stabilitet under en viss tid, intr(cid:228)deshinder och sannolikheten f(cid:246)r att nya akt(cid:246)rer tr(cid:228)der in p(cid:229) marknaden, k(cid:246)parnas eller leverant(cid:246)rernas utj(cid:228)mnande marknadsinflytande eller produkternas art (t. ex. homogenitet, mognadsgrad). Om det (cid:228)r sannolikt att konkurrensen p(cid:229)verkas p(cid:229) innovations- omr(cid:229)det och detta inte kan bed(cid:246)mas tillr(cid:228)ckligt p(cid:229) grundval av de befintliga marknaderna, kan det bli n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att beakta s(cid:228)rskilda faktorer f(cid:246)r att analysera en s(cid:229)dan inverkan (se kapitel 3, Avtal om forskning och utveckling). 1. 3. 2 Artikel 81. 3 Avtal som omfattas av artikel 81. 1 kan eventuellt un- 32. dantas under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att villkoren i artikel 81. 3 uppfylls. Detta (cid:228)r fallet om avtalet (cid:151) bidrar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra produktionen eller distributionen av varor eller till att fr(cid:228)mja tekniskt eller ekonomiskt fram- (cid:229)tskridande, Kommissionen beaktar inte kostnadsbesparingar som 34. uppkommer genom begr(cid:228)nsning av produktionen eller uppdel- ning av marknaden, eller som enbart beror p(cid:229) ut(cid:246)vande av marknadsinflytande. En sk(cid:228)lig andel till konsumenterna 35. Ekonomiska f(cid:246)rdelar m(cid:229)ste gagna inte endast avtalspar- I vilken utstr(cid:228)ckning f(cid:246)r- terna utan ocks(cid:229) konsumenterna. delarna kommer konsumenterna till godo beror i allm(cid:228)nhet p(cid:229) hur intensiv konkurrensen (cid:228)r p(cid:229) den relevanta marknaden. En h(cid:229)rd konkurrens kommer normalt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att kost- nadsbesparingarna kommer konsumenterna till godo i form av l(cid:228)gre priser eller att f(cid:246)retagen har ett incitament att f(cid:229) ut nya produkter p(cid:229) marknaden s(cid:229) snabbt som m(cid:246)jligt. D(cid:228)rf(cid:246)r kom- mer konkurrensen normalt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att konsumenterna f(cid:229)r en sk(cid:228)lig andel av de ekonomiska f(cid:246)rdelarna, om en till- r(cid:228)cklig konkurrens som effektivt hindrar avtalsparterna upp- r(cid:228)tth(cid:229)lls p(cid:229) marknaden. (cid:151) tillf(cid:246)rs(cid:228)krar konsumenterna en sk(cid:228)lig andel av den vinst N(cid:246)dv(cid:228)ndiga begr(cid:228)nsningar som d(cid:228)rigenom uppn(cid:229)s och inte (cid:151) (cid:229)l(cid:228)gger de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen begr(cid:228)nsningar som inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att uppn(cid:229) dessa m(cid:229)l, (cid:151) ger dessa f(cid:246)retag m(cid:246)jlighet att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel f(cid:246)r en v(cid:228)sentlig del av varorna i fr(cid:229)ga. 36. Konkurrensbegr(cid:228)nsningarna m(cid:229)ste vara n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att de ekonomiska f(cid:246)rdelarna skall uppn(cid:229)s. Om motsvarande f(cid:246)rdelar kan uppn(cid:229)s med mindre begr(cid:228)nsningar, kan de anf(cid:246)rda effektivitetsvinsterna inte (cid:229)beropas f(cid:246)r att motivera konkurrens- begr(cid:228)nsningarna. Huruvida enskilda begr(cid:228)nsningar (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- diga eller inte beror p(cid:229) marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llandena och avtalets l(cid:246)ptid. Till exempel kan exklusiva avtal hindra en deltagande part fr(cid:229)n att (cid:229)ka sn(cid:229)lskjuts och d(cid:228)rf(cid:246)r vara godtagbara. Under vissa omst(cid:228)ndigheter (cid:228)r de likv(cid:228)l kanske inte n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och kan i s(cid:229) fall f(cid:246)rst(cid:228)rka en konkurrensbegr(cid:228)nsande effekt. Ekonomiska f(cid:246)rdelar 33. Det f(cid:246)rsta villkoret (cid:228)r att avtalet skall bidra till att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra produktionen eller distributionen av varor eller till att fr(cid:228)mja tekniska eller ekonomiska framsteg. Eftersom dessa f(cid:246)r- delar g(cid:228)ller statiska eller dynamiska effektivitetsvinster, kan de (14) En marknad som best(cid:229)r av fyra f(cid:246)retag med andelar p(cid:229) 30 %, 25 %, 25 % och 20 % har ett HHI p(cid:229) 2 550 (900+625+625+400) innan samarbetet inleds. Om de tv(cid:229) f(cid:246)rsta marknadsledande f(cid:246)retagen skulle samarbeta, skulle HHI bli 4 050 (3 025+625+400) efter det att samarbetet inletts. HHI f(cid:246)r tiden efter det att samarbetet inletts (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av de eventuella marknads- effekterna av ett samarbete. Konkurrensen s(cid:228)tts inte ur spel 37. En av de avg(cid:246)rande faktorerna f(cid:246)r en bed(cid:246)mning enligt artikel 81. 3 (cid:228)r fr(cid:229)gan om huruvida det (cid:228)r sannolikt att kon- kurrensen s(cid:228)tts ur spel. Analysen kan genomf(cid:246)ras p(cid:229) grundval av bed(cid:246)mningen av marknadsinflytande och marknadsstruk- turer enligt artikel 81. 1. Den enda skillnaden (cid:228)r att det i artikel 81. 3 till(cid:229)ts en h(cid:246)gre grad av marknadsinflytande under f(cid:246)r- uts(cid:228)ttning att det medf(cid:246)r betydande effektivitetsvinster som uppv(cid:228)ger de konkurrensbegr(cid:228)nsande effekterna. Den absoluta gr(cid:228)nsen f(cid:246)r ett undantag (cid:228)r att en effektiv konkurrens s(cid:228)tts ur spel, vilket inte kan ber(cid:228)ttigas ens av betydande effektivitets- vinster. Detta (cid:228)r i praktiken den punkt d(cid:228)r parterna har eller sannolikt skulle f(cid:229) en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/19 F(cid:246)rordningar om gruppundantag f(cid:246)r specialisering samt forskning och utveckling 38. Under vissa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar kan det antas att s(cid:228)rskilda typer av avtal uppfyller kriterierna i artikel 81. 3. Detta g(cid:228)ller i synnerhet avtal om forskning och utveckling och produktions- avtal d(cid:228)r sammanslagningen av kompletterande kunnande eller tillg(cid:229)ngar kan medf(cid:246)ra betydande effektivitetsvinster. Dessa riktlinjer b(cid:246)r ses som ett komplement till de reviderade grupp- undantagsf(cid:246)rordningar om forskning och utveckling samt spe- cialisering som ers(cid:228)tter f(cid:246)rordningarna (EEG) nr 417/85 och (EEG) nr 418/85. I gruppundantagsf(cid:246)rordningarna undantas de vanligaste formerna av avtal p(cid:229) omr(cid:229)dena produktion/spe- cialisering upp till ett tr(cid:246)skelv(cid:228)rde f(cid:246)r marknadsandelar p(cid:229) 20 % samt p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r forskning och utveckling upp till ett tr(cid:246)skelv(cid:228)rde f(cid:246)r marknadsandelar p(cid:229) 25 % under f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ning att till(cid:228)mpning av f(cid:246)rordningen och inte inneh(cid:229)ller s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)ns- ningar (f(cid:246)rbjudna enligt en (cid:148)svart lista(cid:148)) som medf(cid:246)r att grupp- undantagsf(cid:246)rordningen inte (cid:228)r till(cid:228)mplig. avtalen uppfyller villkoren f(cid:246)r 1. 4 STRUKTUREN F(cid:214)R DE F(cid:214)LJANDE KAPITLEN OM OLIKA SAM- ARBETSFORMER 39. Riktlinjerna (cid:228)r uppdelade i kapitel som handlar om s(cid:228)r- skilda avtalstyper. Varje kapitel (cid:228)r strukturerat enligt det analys- underlag som beskrivs ovan i punkt 1. 3. Om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt ges s(cid:228)rskilda anvisningar f(cid:246)r definitionen av de relevanta mark- naderna (t. ex. i fr(cid:229)ga om forskning och utveckling eller ink(cid:246)ps- marknader). 2. AVTAL OM FORSKNING OCH UTVECKLING 2. 1 DEFINITION Avtal om forskning och utveckling kan variera vad ut- 40. formning och till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de betr(cid:228)ffar. De str(cid:228)cker sig fr(cid:229)n outsourcing av viss forskning och utveckling till gemensam f(cid:246)rb(cid:228)ttring av befintlig teknik eller till samarbete inom forsk- ning, utveckling och saluf(cid:246)ring av helt nya produkter. Det kan ske i form av ett samarbetsavtal eller ett samriskf(cid:246)retag. Detta kapitel g(cid:228)ller alla former av avtal om forskning och utveckling samt d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippade avtal som g(cid:228)ller produktion eller saluf(cid:246)ring av de produkter som (cid:228)r resultatet av forskningen och utvecklingen, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att tyngdpunkten i sam- arbetet (cid:228)r f(cid:246)rlagd p(cid:229) forskning och utveckling (15). snabbv(cid:228)xande Sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag bildar en dynamisk och 42. heterogen grupp som st(cid:228)lls inf(cid:246)r m(cid:229)nga utmaningar, d(cid:228)ribland de (cid:246)kande kraven fr(cid:229)n st(cid:246)rre f(cid:246)retag, som de ofta (cid:228)r underle- verant(cid:246)rer till. I forsknings- och utvecklingsintensiva sektorer sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, vanligen har nystartade f(cid:246)retag, ocks(cid:229) som m(cid:229)l att bli marknadsledare inom snabbv(cid:228)xande marknadssegment. F(cid:246)r att m(cid:246)ta dessa ut- maningar och f(cid:246)rbli konkurrenskraftiga, m(cid:229)ste sm(cid:229) och me- delstora f(cid:246)retag hela tiden g(cid:246)ra innovationer. Genom samarbete inom forskning och utveckling kommer sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag sannolikt att kunna (cid:246)ka sin forskning och utveckling totalt sett och kunna konkurrera i st(cid:246)rre omfattning med star- kare akt(cid:246)rer p(cid:229) marknaden. 43. Under vissa omst(cid:228)ndigheter kan avtal om forskning och utveckling dock orsaka konkurrensproblem och ha en konkur- rensbegr(cid:228)nsande effekt p(cid:229) priser, produktion och innovation samt p(cid:229) varusortiment och varukvalitet. 2. 2 RELEVANTA MARKNADER Vid definitionen av den relevanta marknaden f(cid:246)r att 44. bed(cid:246)ma effekterna av ett avtal om forskning och utveckling m(cid:229)ste man fastst(cid:228)lla vilka produkter, vilken teknik eller vilken forsknings- och utvecklingsverksamhet som utg(cid:246)r en motvikt i konkurrensh(cid:228)nseende. ¯ ena sidan kan innovationen resultera i en produkt (eller teknik) som konkurrerar p(cid:229) en befintlig pro- duktmarknad (eller teknikmarknad). Detta g(cid:228)ller forskning och utveckling som (cid:228)r inriktad p(cid:229) sm(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttringar eller variatio- ner, exempelvis nya modeller av vissa produkter. Eventuella effekter ber(cid:246)r d(cid:229) marknaden f(cid:246)r befintliga produkter. ¯ andra sidan kan innovationen leda till en helt ny produkt som sj(cid:228)lv skapar en ny marknad (t. ex. ett nytt vaccin mot en tidigare obotlig sjukdom). I ett s(cid:229)dant fall (cid:228)r befintliga marknader rele- vanta endast om de p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt har ett samband med inno- vationen i fr(cid:229)ga. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste effekterna av samarbetet i fr(cid:229)ga om innovation om m(cid:246)jligt bed(cid:246)mas. De flesta fall g(cid:228)ller f(cid:246)r- modligen dock situationer mellan dessa b(cid:229)da ytterligheter, dvs. situationer d(cid:228)r innovationsverksamhet kan ge upphov till pro- dukter eller teknik som med tiden ers(cid:228)tter befintliga produkter eller befintlig teknik (t. ex. CD-skivan, som har ersatt LP-skivan). En noggrann analys av s(cid:229)dana situationer m(cid:229)ste eventuellt om- fatta b(cid:229)de befintliga marknader och avtalets p(cid:229)verkan p(cid:229) inno- vation. Samarbete inom forskning och utveckling kan minska 41. dubbla, on(cid:246)diga kostnader, leda till att f(cid:246)retagen i betydande utstr(cid:228)ckning (cid:246)verf(cid:246)r idØer och erfarenheter till varandra och resultera i att produkter och teknik utvecklas snabbare (cid:228)n vad som annars vore fallet. En allm(cid:228)n regel (cid:228)r att samarbete inom forskning och utveckling tenderar att (cid:246)ka forsknings- och utvecklingsverksamheten totalt sett. Befintliga marknader a) Produktmarknader 45. Om samarbetet g(cid:228)ller forskning och utveckling f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra eller f(cid:246)r(cid:228)dla befintliga produkter, (cid:228)r det dessa befint- liga produkter samt deras n(cid:228)rmaste substitut som utg(cid:246)r den relevanta marknad som ber(cid:246)rs av samarbetet (16). (15) Utom fusioner och samriskf(cid:246)retag som omfattas av koncentrations- (16) F(cid:246)r definition av marknaden, se kommissionens tillk(cid:228)nnagivande f(cid:246)rordningen. om definitionen av relevant marknad. C 118/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Om syftet med forsknings- och utvecklingsverksamheten 46. (cid:228)r att g(cid:246)ra betydande (cid:228)ndringar av en befintlig produkt eller rentav att skapa en ny produkt som ers(cid:228)tter befintliga produk- ter, kan utbytbarheten med den befintliga produkten vara ofull- st(cid:228)ndig eller bli verklighet f(cid:246)rst p(cid:229) sikt. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det inte sannolikt att de gamla och eventuellt framv(cid:228)xande nya produk- terna h(cid:246)r till samma relevanta marknad. Marknaden f(cid:246)r befint- liga produkter kan dock ber(cid:246)ras, om sammanslagningen av forsknings- och utvecklingsverksamhet sannolikt leder till att parterna samordnar sitt beteende i egenskap av leverant(cid:246)rer av befintliga produkter. En styrkeposition p(cid:229) den befintliga marknaden kan emellertid utnyttjas endast om parterna tillsam- mans har en stark st(cid:228)llning s(cid:229)v(cid:228)l p(cid:229) den befintliga produkt- marknaden som i fr(cid:229)ga om forsknings- och utvecklingsverk- samhet. Om forskningen och utvecklingen g(cid:228)ller en viktig kom- 47. ponent till en f(cid:228)rdigprodukt, kan det h(cid:228)nda att inte endast marknaden f(cid:246)r denna komponent utan ocks(cid:229) den befintliga marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rdigprodukten (cid:228)r relevant f(cid:246)r bed(cid:246)mningen. Om exempelvis biltillverkare samarbetar inom forskning och utveckling som g(cid:228)ller en ny typ av motor, kan bilmarknaden p(cid:229)verkas av detta samarbete inom forskning och utveckling. Marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rdigprodukter (cid:228)r dock relevant f(cid:246)r bed(cid:246)m- ningen endast om den komponent som (cid:228)r syftet med forsk- ningen och utvecklingen har en tekniskt eller ekonomiskt av- g(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r dessa f(cid:228)rdigprodukter och om parterna i avtalet om forskning och utveckling (cid:228)r viktiga konkurrenter i fr(cid:229)ga om f(cid:228)rdigprodukterna. b) Teknikmarknader Samarbete inom forskning och utveckling kan ocks(cid:229) 48. g(cid:228)lla teknik och inte endast produkter. N(cid:228)r immateriella r(cid:228)ttig- heter saluf(cid:246)rs separat fr(cid:229)n de ifr(cid:229)gavarande produkter de h(cid:228)nf(cid:246)r sig till, m(cid:229)ste ocks(cid:229) den relevanta teknikmarknaden definieras. Teknikmarknader best(cid:229)r av de immateriella r(cid:228)ttigheter som li- censieras samt deras n(cid:228)rmaste substitut, det vill s(cid:228)ga annan teknik som kunderna skulle byta ut med motsvarande kost- nader. Metoden f(cid:246)r att definiera teknikmarknader f(cid:246)ljer samma principer som definitionen av produktmarknaden (17). Parternas st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r befintlig teknik (cid:228)r ett relevant be- d(cid:246)mningskriterium om samarbetet inom forskning och utveck- ling g(cid:228)ller en avsev(cid:228)rd f(cid:246)rb(cid:228)ttring av befintlig teknik eller en ny teknik som sannolikt kommer att ers(cid:228)tta den befintliga tek- niken. I detta fall kan man till(cid:228)mpa de kriterier som beskrivs ovan i avsnittet om befintliga produktmarknader. omr(cid:229)det. Detta (cid:228)r fallet om samarbetet g(cid:228)ller utveckling av nya produkter eller ny teknik som antingen en dag kommer att ers(cid:228)tta befintliga produkter eller befintlig teknik eller som h(cid:229)ller p(cid:229) att utvecklas f(cid:246)r ett nytt anv(cid:228)ndnings(cid:228)ndam(cid:229)l och d(cid:228)rf(cid:246)r inte kommer att ers(cid:228)tta befintliga produkter utan skapa en alldeles ny efterfr(cid:229)gan. Effekterna p(cid:229) konkurrensen p(cid:229) innova- tionsomr(cid:229)det (cid:228)r viktiga i s(cid:229)dana situationer, men kan i vissa fall inte bed(cid:246)mas tillr(cid:228)ckligt noggrant genom en analys av den faktiska eller potentiella konkurrensen p(cid:229) befintliga produkt- eller teknikmarknader. I detta avseende kan tv(cid:229) scenarier s(cid:228)r- skiljas, beroende p(cid:229) innovationsprocessen inom en viss bransch. 50. I det f(cid:246)rsta scenariot, som f(cid:246)rekommer exempelvis inom l(cid:228)kemedelsindustrin, (cid:228)r innovationsprocessen strukturerad p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att p(cid:229) ett tidigt stadium iden- tifiera forsknings- och utvecklingspoler. Forsknings- och utveck- lingspoler (cid:228)r forsknings- och utvecklingsverksamhet som (cid:228)r inriktad p(cid:229) en viss ny produkt eller teknik, och substituten f(cid:246)r s(cid:229)dan forskning och utveckling, n(cid:228)mligen forskning och utveckling som syftar till att utveckla produkter eller teknik som kan bytas ut mot de produkter eller den teknik som utvecklats genom samarbetet och som har en motsvarande till- g(cid:229)ng till resurser och en motsvarande tidsplan. I detta fall kan man unders(cid:246)ka om tillr(cid:228)ckligt m(cid:229)nga forsknings- och utveck- lingspoler (cid:229)terst(cid:229)r efter avtalet. Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r marknads- analysen (cid:228)r parternas forsknings- och utvecklingsverksamhet. D(cid:228)refter m(cid:229)ste trov(cid:228)rdiga konkurrerande forsknings- och ut- vecklingspoler fastst(cid:228)llas. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma om konkurrerande poler (cid:228)r trov(cid:228)rdiga, m(cid:229)ste man beakta f(cid:246)ljande aspekter: even- tuella andra forsknings- och utvecklingsverksamheters art, r(cid:228)ck- vidd och omfattning, deras tillg(cid:229)ng till finansiella och m(cid:228)nsk- liga resurser, know-how eller patent eller andra s(cid:228)rskilda till- g(cid:229)ngar samt tidsplanen f(cid:246)r dem och deras m(cid:246)jligheter att ut- nyttja eventuella resultat. En forsknings- och utvecklingspol (cid:228)r inte en trov(cid:228)rdig konkurrent om den inte kan betraktas som ett n(cid:228)ra substitut till parternas forsknings- och utvecklingsverk- samhet med avseende p(cid:229) exempelvis tidsplan eller tillg(cid:229)ngen till resurser. 51. I det andra scenariot (cid:228)r innovationen inom en bransch inte s(cid:229) klart strukturerad att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att identifiera forsk- nings- och utvecklingspoler. Om inga exceptionella omst(cid:228)ndig- heter f(cid:246)religger, f(cid:246)rs(cid:246)ker kommissionen i denna situation inte bed(cid:246)ma vilka effekterna (cid:228)r av ett visst samarbete inom forsk- ning och utveckling i ett s(cid:229)dant scenario, utan begr(cid:228)nsar sin bed(cid:246)mning till produkt- och/eller teknikmarknader som har samband med det inom forskning och utveckling. ifr(cid:229)gavarande samarbetet Konkurrens p(cid:229) innovationsomr(cid:229)det (forsknings- och utveck- lingsverksamhet) 2. 3. 1 Avtalets art 2. 3 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 1 49. Det kan h(cid:228)nda att samarbete inom forskning och ut- veckling inte (cid:150) eller inte endast (cid:150) p(cid:229)verkar konkurrensen p(cid:229) befintliga marknader, utan ocks(cid:229) konkurrensen p(cid:229) innovations- (17) Se kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om marknadsdefinitionen; se (cid:148)Shell/Montecatini(cid:148) ocks(cid:229) t. ex. koncentrations(cid:228)rende nr M269, (EGT L 332, 22. 12. 1994, s. 48-70). 2. 3. 1. 1 Avtal som inte omfattas av artikel 81. 1 52. De flesta avtal om forskning och utveckling omfattas inte av artikel 81. 1. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kan detta s(cid:228)gas om avtal som har ett samband med samarbete inom forskning och ut- veckling p(cid:229) ett ganska teoretiskt stadium, l(cid:229)ngt fr(cid:229)n saluf(cid:246)- ringen av eventuella resultat. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/21 Dessutom begr(cid:228)nsas konkurrensen i regel inte heller av 53. att f(cid:246)retag som inte konkurrerar med varandra samarbetar inom forskning och utveckling (18). Konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan parterna m(cid:229)ste analyseras inom ramen f(cid:246)r befintliga innovation som ber(cid:246)rs. Om parterna marknader och/eller inte sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt kan bedriva n(cid:246)dv(cid:228)ndig forskning och utveck- ling, finns det ingen konkurrens som kan begr(cid:228)nsas. Detta kan g(cid:228)lla exempelvis f(cid:246)retag som sammanf(cid:246)r kompletterande kun- nande, teknik och andra resurser. Fr(cid:229)gan om potentiell konkur- inte rens m(cid:229)ste bed(cid:246)mas realistiskt. Parter kan till exempel definieras som potentiella konkurrenter endast d(cid:228)rf(cid:246)r att sam- arbetet ger dem m(cid:246)jlighet att utf(cid:246)ra forsknings- och utveck- lingsverksamheten. Den avg(cid:246)rande fr(cid:229)gan (cid:228)r huruvida varje part sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt har de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga medlen vad g(cid:228)ller till- g(cid:229)ngar, know-how och andra resurser. Samarbete inom forskning och utveckling genom out- 54. sourcing av forskning och utveckling som f(cid:246)retagen tidigare bedrev sj(cid:228)lva utf(cid:246)rs ofta av specialiserade f(cid:246)retag eller forsk- ningsinstitut vid universitet eller h(cid:246)gskolor, vilkas verksamhet inte omfattar att utnyttja resultaten. S(cid:229)dana avtal kombineras vanligen med en (cid:246)verf(cid:246)ring av know-how och/eller exklusiva leveransavtal som g(cid:228)ller eventuella resultat. P(cid:229) grund av att de samarbetande parterna kompletterar varandra i dessa scenarier, (cid:228)r artikel 81. 1 inte till(cid:228)mplig. 55. Samarbete inom forskning och utveckling som inte om- fattar gemensamt utnyttjande av eventuella resultat genom li- censiering, produktion och/eller saluf(cid:246)ring omfattas s(cid:228)llan av artikel 81. 1. Dessa renodlade avtal om forskning och utveckling kan orsaka ett konkurrensproblem endast om en effektiv kon- kurrens minskar avsev(cid:228)rt p(cid:229) innovationsomr(cid:229)det. 2. 3. 1. 2 Avtal som n(cid:228)stan alltid omfattas av artikel 81. 1 Samarbete som egentligen inte g(cid:228)ller forskning och ut- 56. veckling utan (cid:228)r ett s(cid:228)tt att delta i en dold kartell, s(cid:229)som fast- st(cid:228)llande av priser, begr(cid:228)nsning av produktion eller marknads- uppdelning som annars (cid:228)r f(cid:246)rbjudet, omfattas av artikel 81. 1. Ett avtal om forskning och utveckling som omfattar gemensam saluf(cid:246)ring av eventuella framtida resultat (cid:228)r dock inte n(cid:246)dv(cid:228)n- digtvis konkurrensbegr(cid:228)nsande. 2. 3. 1. 3 Avtal som kan omfattas av artikel 81. 1 Avtal om forskning och utveckling som inte fr(cid:229)n b(cid:246)rjan 57. icke-begr(cid:228)nsande, kan omfattas av artikel kan anses klart 81. 1 (19) och m(cid:229)ste analyseras i sitt ekonomiska sammanhang. (18) Ett forsknings- och utvecklingssamarbete mellan icke-konkurrenter kan dock ha avsk(cid:228)rmningseffekter enligt artikel 81. 1 om det g(cid:228)ller exklusivt utnyttjande av resultat och om det inleds mellan f(cid:246)retag av vilka det ena har ett betydande marknadsinflytande i fr(cid:229)ga om nyckelteknik. (19) Enligt artikel 4. 2. 3 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 kan, men m(cid:229)ste inte, avtal som endast syftar till gemensam forskning och utveckling anm(cid:228)las till kommissionen. Detta g(cid:228)ller forsknings- och utvecklingssamarbete som inleds p(cid:229) ett stadium som ligger ganska n(cid:228)ra utsl(cid:228)ppandet av en produkt p(cid:229) marknaden och som (cid:246)verenskoms mellan f(cid:246)retag som (cid:228)r konkurrenter antingen p(cid:229) befintliga produkt- eller tek- nikmarknader eller p(cid:229) innovationsmarknader. 2. 3. 2 Marknadsinflytande och marknadsstrukturer 58. Samarbete inom forskning och utveckling kan ha nega- tiva effekter p(cid:229) marknaden i tre avseenden: F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kan det begr(cid:228)nsa innovationsverksamheten, f(cid:246)r det andra kan det leda till att parterna samordnar sitt beteende p(cid:229) befintliga marknader och f(cid:246)r det tredje kan avsk(cid:228)rmningseffekter f(cid:246)re- komma n(cid:228)r resultaten av forskningen och utvecklingen skall utnyttjas. Det (cid:228)r dock sannolikt att dessa typer av negativa effekter f(cid:246)rekommer endast om samarbetsparterna har ett stort inflytande p(cid:229) de befintliga marknaderna och/eller konkurrensen p(cid:229) innovationsomr(cid:229)det har minskat avsev(cid:228)rt. Saknar parterna marknadsinflytande har de inget incitament att samordna sitt beteende p(cid:229) befintliga marknader eller att inskr(cid:228)nka eller f(cid:246)r- dr(cid:246)ja innovationsverksamheten. Ett avsk(cid:228)rmningsproblem kan uppkomma endast vid samarbete som ber(cid:246)r (cid:229)tminstone ett f(cid:246)retag med ett betydande marknadsinflytande i fr(cid:229)ga om nyck- elteknik och exklusivt utnyttjande av resultaten. Gruppundantag F(cid:246)rutsatt att inga s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)nsningar f(cid:246)re- 59. ligger kan man anta att avtal om forsknings- och utvecklings- samarbete medf(cid:246)r ekonomiska f(cid:246)rdelar. Under s(cid:229)dana omst(cid:228)n- digheter verkar det rimligt att bevilja gruppundantag f(cid:246)r s(cid:229)dana avtal som leder till en begr(cid:228)nsning av konkurrensen upp till ett tr(cid:246)skelv(cid:228)rde f(cid:246)r marknadsandelar som i b(cid:228)sta fall anger ett begr(cid:228)nsat marknadsinflytande. Genom den (cid:228)ndrade f(cid:246)rordnin- gen undantas d(cid:228)rf(cid:246)r olika slag av avtal om forskning och ut- veckling som inte inneh(cid:229)ller s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)nsningar (se artikel 5) och under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att parternas sammanlagda andel av de ber(cid:246)rda befintliga marknaderna inte (cid:246)verstiger 25 %. Avtal om forskning och utveckling som inte omfattas av gruppundantaget Avtal som inte omfattas av gruppundantaget p(cid:229) grund 60. av att parterna har en starkare st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden begr(cid:228)n- sar inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis konkurrensen. Ju starkare st(cid:228)llning par- terna har tillsammans p(cid:229) befintliga marknader och/eller ju mer konkurrensen (cid:228)r begr(cid:228)nsad p(cid:229) innovationsomr(cid:229)det, desto mer sannolikt (cid:228)r det dock att artikel 81. 1 till(cid:228)mpas och att bed(cid:246)m- ningen kr(cid:228)ver en noggrannare unders(cid:246)kning. 61. Om forskningen och utvecklingen (cid:228)r inriktad p(cid:229) att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra eller f(cid:246)r(cid:228)dla befintliga produkter och befintlig teknik, (cid:228)r det de relevanta marknaderna f(cid:246)r dessa befintliga produkter och denna befintliga teknik som ber(cid:246)rs av de eventuella effek- terna av samarbetet. Effekter p(cid:229) priser, produktion och/eller C 118/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 innovation p(cid:229) befintliga marknader (cid:228)r dock sannolika endast om parterna tillsammans har en stark st(cid:228)llning, om det (cid:228)r sv(cid:229)rt att tr(cid:228)da in p(cid:229) marknaden och om det (cid:228)r fr(cid:229)ga om f(cid:229) andra innovationsverksamheter. Om forskningen och utvecklingen dessutom g(cid:228)ller endast ett relativt litet bidrag till en f(cid:228)rdigpro- dukt (cid:228)r effekterna p(cid:229) konkurrensen mycket sm(cid:229) eller obefint- liga i fr(cid:229)ga om dessa f(cid:228)rdigprodukter. I allm(cid:228)nhet m(cid:229)ste man skilja mellan rena forsknings- och utvecklingsavtal och ett mer omfattande samarbete som omfattar olika stadier av utnyttjande licensiering, produktion, saluf(cid:246)ring). Rena av resultaten (dvs. forsknings- och utvecklingsavtal omfattas s(cid:228)llan av artikel 81. 1. Det g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt forskning och utveckling som (cid:228)r inriktad p(cid:229) en begr(cid:228)nsad f(cid:246)rb(cid:228)ttring av befintliga produkter eller befintlig teknik. Om forsknings- och utvecklingssamarbete i ett s(cid:229)dant scenario omfattar gemensamt utnyttjande endast genom li- censiering, (cid:228)r det osannolikt att konkurrensbegr(cid:228)nsande effek- ter, exempelvis avsk(cid:228)rmning, uppkommer. Om samarbetet d(cid:228)r- emot (cid:228)ven omfattar gemensam produktion och/eller saluf(cid:246)ring av de n(cid:229)got f(cid:246)rb(cid:228)ttrade produkterna eller den n(cid:229)got f(cid:246)rb(cid:228)ttrade tekniken, m(cid:229)ste samarbetet unders(cid:246)kas n(cid:228)rmare. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta (cid:228)r negativa effekter i fr(cid:229)ga om priser och produktion p(cid:229) be- fintliga marknader mer sannolika om en s(cid:229)dan situation inbe- griper starka konkurrenter. F(cid:246)r det andra kan samarbetet n(cid:228)rma sig ett produktionsavtal eftersom forskningen och ut- vecklingen i praktiken inte utg(cid:246)r tyngdpunkten f(cid:246)r ett s(cid:229)dant samarbete. 62. Om forskningen och utvecklingen (cid:228)r inriktad p(cid:229) en helt ny produkt (eller teknik) som skapar en egen ny marknad, (cid:228)r det ganska osannolikt att priser och produktion p(cid:229) befintliga marknader p(cid:229)verkas. Bed(cid:246)mningen m(cid:229)ste inriktas p(cid:229) eventuella begr(cid:228)nsningar p(cid:229) innovationsmarknader som g(cid:228)ller exempelvis kvaliteten och m(cid:229)ngfalden f(cid:246)r framtida produkter eller teknik eller innovationshastigheten. S(cid:229)dana begr(cid:228)nsande effekter kan uppkomma om tv(cid:229) eller flera f(cid:246)retag som (cid:228)r sysselsatta med att utveckla en s(cid:229)dan produkt b(cid:246)rjar samarbeta p(cid:229) ett stadium d(cid:228)r varje f(cid:246)retag sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt har kommit ganska n(cid:228)ra en saluf(cid:246)- ring av produkten. I ett s(cid:229)dant fall kan innovationen begr(cid:228)nsas till och med av ett renodlat avtal om forskning och utveckling. I allm(cid:228)nhet (cid:228)r dock forsknings- och utvecklingssamarbete som g(cid:228)ller helt nya produkter konkurrensfr(cid:228)mjande. Denna princip (cid:228)ndras inte n(cid:228)mnv(cid:228)rt av att samarbete (cid:228)ven omfattar gemen- samt utnyttjande eller rentav den gemensamma saluf(cid:246)ringen av resultaten av forskningen och utvecklingen. Fr(cid:229)gan om gemen- samt utnyttjande i dessa situationer (cid:228)r relevant endast om av- sk(cid:228)rmningen fr(cid:229)n nyckelteknik spelar en roll. De problemen skulle emellertid inte uppkomma i s(cid:229)dana fall d(cid:228)r parterna beviljar licenser till tredje parter. (cid:228)r det sannolikt att samarbetet har konkurrensbegr(cid:228)nsande ef- fekter om parterna har ett betydande marknadsinflytande p(cid:229) den befintliga marknaden (vilket skulle ge ett incitament att exploatera den), och om de ocks(cid:229) har en stark st(cid:228)llning p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r forskning och utveckling. En liknande effekt kan uppkomma om den st(cid:246)rsta akt(cid:246)ren p(cid:229) en befintlig marknad samarbetar med en mycket mindre eller rentav potentiell kon- kurrent som h(cid:229)ller p(cid:229) att komma ut med en ny produkt eller teknik som kan (cid:228)ventyra monopolf(cid:246)retagets st(cid:228)llning. 64. Avtal kan ocks(cid:229) falla utanf(cid:246)r gruppundantaget oavsett parternas marknadsinflytande. Detta g(cid:228)ller till exempel avtal som begr(cid:228)nsar tillg(cid:229)ngen till resultaten av arbetet f(cid:246)r en part eftersom de i regel inte fr(cid:228)mjar tekniskt och ekonomiskt fram- (cid:229)tskridande genom att (cid:246)ka spridningen av teknisk know-how mellan parterna (20). I gruppundantagsf(cid:246)rordningen anges ett f(cid:246)r universitet s(cid:228)rskilt undantag fr(cid:229)n denna allm(cid:228)nna regel och h(cid:246)gskolor eller forskningsinstitut som inte (cid:228)r verksamma med industriellt utnyttjande av resultaten av forskning och ut- veckling (21) Det b(cid:246)r dock noteras att avtal som inneh(cid:229)ller exklusiva tilltr(cid:228)desr(cid:228)ttigheter kan uppfylla kriterierna f(cid:246)r un- dantag enligt artikel 81. 3, om de omfattas av artikel 81. 1. Det g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt om de exklusiva r(cid:228)ttigheterna (cid:228)r ekonomiskt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga med tanke p(cid:229) marknaden, riskerna och omfatt- ningen av de investeringar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att utnyttja resultaten av forskningen och utvecklingen. 2. 4 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 3 2. 4. 1 Ekonomiska f(cid:246)rdelar De flesta avtal om forskning och utveckling med eller 65. utan gemensamt utnyttjande av eventuella resultat medf(cid:246)r eko- nomiska f(cid:246)rdelar genom kostnadsbesparingar och (cid:246)msesidigt utbyte av idØer och erfarenheter, vilket leder till att b(cid:228)ttre eller nya produkter och b(cid:228)ttre eller ny teknik utvecklas snabbare (cid:228)n de annars skulle utvecklas. En del av f(cid:246)rdelarna kan antas vara en f(cid:246)ljd av forsknings- och utvecklingssamarbete. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r ett gruppundantag motiverat. Om ett betydande marknadsinfly- tande skapas eller f(cid:246)rst(cid:228)rks av samarbetet, m(cid:229)ste parterna kunna visa att det medf(cid:246)r betydande f(cid:246)rdelar f(cid:246)r bedrivande av forskning och utveckling, en snabbare lansering av nya pro- dukter eller ny teknik eller andra effektivitetsvinster. 63. De flesta avtal om forskning och utveckling ligger n(cid:229)- gonstans mittemellan de b(cid:229)da ovan beskrivna situationerna. De kan d(cid:228)rf(cid:246)r ha effekter p(cid:229) innovationsomr(cid:229)det samt (cid:229)terverk- ningar f(cid:246)r befintliga marknader. B(cid:229)de den befintliga marknaden och effekterna p(cid:229) innovationsomr(cid:229)det kan f(cid:246)ljaktligen vara re- levanta f(cid:246)r bed(cid:246)mningen med avseende p(cid:229) parternas kombine- rade marknadspositioner, koncentrationsgrader, antalet akt(cid:246)rer/ innovat(cid:246)rer och villkor f(cid:246)r marknadsintr(cid:228)de. I vissa fall kan det f(cid:246)rekomma konkurrensbegr(cid:228)nsande effekter i fr(cid:229)ga om priser eller produktion p(cid:229) befintliga marknader och en negativ inver- kan p(cid:229) innovationsverksamheten genom en l(cid:229)ngsammare ut- vecklingshastighet. Om exempelvis stora konkurrerande f(cid:246)retag p(cid:229) en befintlig teknikmarknad samarbetar f(cid:246)r att utveckla en ny teknik som en dag kan komma att ers(cid:228)tta befintliga produkter, 2. 4. 2 N(cid:246)dv(cid:228)ndiga begr(cid:228)nsningar 66. Ett avtal om forskning och utveckling kan inte undantas om det medf(cid:246)r begr(cid:228)nsningar som inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att de ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rdelarna skall uppn(cid:229)s. De enskilda klausuler som r(cid:228)knas upp i artikel 5 i gruppundantagsf(cid:246)rordningen om(cid:246)jligg(cid:246)r i de flesta fall ett undantag (cid:228)ven efter en individuell bed(cid:246)mning, och kan d(cid:228)rf(cid:246)r betraktas som ett tydligt tecken p(cid:229) att det f(cid:246)religger begr(cid:228)nsningar som inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r samarbetet. (20) Se artikel 2. 2 i utkastet till gruppundantagsf(cid:246)rordning. (21) Se artikel 2. 2 i utkastet till gruppundantagsf(cid:246)rordning. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/23 2. 4. 3 Konkurrensen s(cid:228)tts inte ur spel 2. 5 EXEMPEL 67. Ett undantag (cid:228)r inte m(cid:246)jligt om avtalet g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r parterna att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel f(cid:246)r en betydande del av produkterna (eller tekniken) i fr(cid:229)ga. D(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:229)r en domine- rande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden varken skapas eller f(cid:246)rst(cid:228)rkas p(cid:229) befintliga marknader eller i fr(cid:229)ga om innovation. P(cid:229) innova- tionsomr(cid:229)det g(cid:228)ller det h(cid:228)r exempelvis om avtalet inneb(cid:228)r en sammanslagning av de tv(cid:229) enda forskningspoler som finns. Bed(cid:246)mningsfrist och undantagets varaktighet 68. Avtal om forskning och utveckling som (cid:228)ven omfattar gemensam produktion och saluf(cid:246)ring av nya produkter eller ny teknik kr(cid:228)ver s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet vad bed(cid:246)mningsfristen betr(cid:228)ffar. 69. I b(cid:246)rjan av ett forsknings- och utvecklingssamarbete vet man inte om det (cid:228)r framg(cid:229)ngsrikt, och faktorer s(cid:229)som parter- nas framtida marknadsposition samt framtida produkt- eller teknikmarknaders utveckling (cid:228)r ocks(cid:229) ok(cid:228)nda. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r be- d(cid:246)mningen p(cid:229) det stadium n(cid:228)r samarbetet inleds begr(cid:228)nsat till de (d(cid:229)) befintliga produkt- eller teknikmarknaderna och/eller innovationsmarknaderna p(cid:229) det s(cid:228)tt som beskrivs i detta kapi- tel. Om det p(cid:229) grundval av denna analys verkar osannolikt att konkurrensen s(cid:228)tts ur spel, kan avtalet om forskning och ut- veckling beviljas ett undantag. Undantaget t(cid:228)cker vanligen forsknings- och utvecklingsfasen samt, vad betr(cid:228)ffar den ge- mensamma tillverkningen och saluf(cid:246)ringen av de eventuella resultaten, en ytterligare fas f(cid:246)r en eventuell lansering och in- troduktion p(cid:229) marknaden. Orsaken till denna ytterligare undan- tagsfas (cid:228)r att de f(cid:246)retag som f(cid:246)rst n(cid:229)r ut p(cid:229) marknaden med en ny produkt eller teknik ofta uppn(cid:229)r mycket stora marknads- andelar i b(cid:246)rjan, och att framg(cid:229)ngsrik forskning och utveckling ofta bel(cid:246)nas med skydd f(cid:246)r immateriell egendom. En stark marknadsposition genom den f(cid:246)rdel f(cid:246)retagen har i egenskap av (cid:148)pilotakt(cid:246)rer(cid:148) kan normalt inte tolkas som att konkurrensen satts ur spel. D(cid:228)rf(cid:246)r omfattar gruppundantaget (p(cid:229) f(cid:246)rhand) avtal om forskning och utveckling under en ytterligare fem(cid:229)rs- period (dvs. ut(cid:246)ver forsknings- och utvecklingsfasen) (cid:228)ven om parterna uppn(cid:229)r en stor marknadsandel med sina nya produk- ter eller sin nya teknik under denna period. Detta g(cid:228)ller (cid:228)ven den individuella bed(cid:246)mningen av (cid:228)renden som inte omfattas av gruppundantaget, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att kriterierna i artikel 81. 3 i (cid:246)vriga h(cid:228)nseenden uppfylls. Detta utesluter inte m(cid:246)jlig- heten att en period som (cid:228)r l(cid:228)ngre (cid:228)n fem (cid:229)r ocks(cid:229) uppfyller kriterierna i artikel 81. 3 om det kan p(cid:229)visas att det (cid:228)r det minimum som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en rimlig avkastning p(cid:229) det investerade kapitalet. 70. Om en ny bed(cid:246)mning av ett forsknings- och utveck- lingssamarbete g(cid:246)rs efter den perioden (cid:150) exempelvis till f(cid:246)ljd av ett klagom(cid:229)l (cid:150) m(cid:229)ste analysen grunda sig p(cid:229) det (d(cid:229)) r(cid:229)- dande marknadsl(cid:228)get. Gruppundantaget forts(cid:228)tter att vara till- l(cid:228)mpligt om parternas andel p(cid:229) den (d(cid:229)) relevanta marknaden inte (cid:246)verstiger 25 %. P(cid:229) samma s(cid:228)tt forts(cid:228)tter artikel 81. 3 att vara till(cid:228)mplig p(cid:229) avtal om forskning och utveckling som faller utanf(cid:246)r gruppundantaget, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att kriterierna f(cid:246)r ett undantag uppfylls. 71. Exempel 1 S i t u a t i o n : Det finns tv(cid:229) stora f(cid:246)retag p(cid:229) den europeiska marknaden f(cid:246)r tillverkning av befintliga elektroniska kom- ponenter: A (30 %) och B (30 %). De har b(cid:229)da gjort betydande investeringar i forskning och utveckling som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att utveckla elektroniska minikomponenter och de har utveck- lat tidiga prototyper. De kommer nu (cid:246)verens om att sammansl(cid:229) sin forsknings- och utvecklingsverksamhet genom att bilda ett samriskf(cid:246)retag som skall slutf(cid:246)ra forskningen och utvecklingen och tillverka komponenterna, som skall s(cid:228)ljas tillbaka till mo- derbolagen, som sedan skall saluf(cid:246)ra dem separat. Resten av marknaden best(cid:229)r av sm(cid:229) f(cid:246)retag utan tillr(cid:228)ckliga resurser f(cid:246)r att g(cid:246)ra de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga investeringarna. A n a l y s : ˜ven om elektroniska minikomponenter sannolikt konkurrerar med befintliga komponenter p(cid:229) vissa omr(cid:229)den, (cid:228)r det i huvudsak fr(cid:229)ga om ny teknik och en analys m(cid:229)ste g(cid:246)ras av de forskningspoler som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r denna framtida marknad. Om samriskf(cid:246)retaget forts(cid:228)tter kommer det att finnas endast en v(cid:228)g till den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tillverkningstekniken, medan det verkar sannolikt att A och B skulle kunna n(cid:229) marknaden var f(cid:246)r sig med separata produkter. Medan avtalet skulle kunna ha f(cid:246)rdelar genom att en ny teknik kan tas fram snabbare, minskar det ocks(cid:229) m(cid:229)ngfalden och medf(cid:246)r en (cid:246)verensst(cid:228)m- melse mellan parternas kostnader. Dessutom m(cid:229)ste parternas m(cid:246)jligheter att utnyttja sin starka st(cid:228)llning p(cid:229) den befintliga marknaden beaktas. Eftersom de inte skulle m(cid:246)ta konkurrens p(cid:229) forsknings- och utvecklingsniv(cid:229), skulle incitamenten f(cid:246)r dem att i h(cid:246)gt tempo bedriva forskning och utveckling f(cid:246)r att ta fram ny teknik kunna bli allvarligt f(cid:246)rsvagade. ˜ven om en del av dessa farh(cid:229)gor kan undanr(cid:246)jas genom att parterna (cid:229)l(cid:228)ggs att p(cid:229) sk(cid:228)liga villkor bevilja tredje parter licenser f(cid:246)r know-how som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r tillverkning av minikomponenter, kan det h(cid:228)nda att det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att undanr(cid:246)ja alla bet(cid:228)nklig- heter och uppfylla villkoren f(cid:246)r ett undantag. 72. Exempel 2 S i t u a t i o n : Ett litet forskningsf(cid:246)retag A som inte har en egen marknadsf(cid:246)ringsorganisation har uppt(cid:228)ckt och patenterat en l(cid:228)kemedelssubstans baserad p(cid:229) ny teknik som kommer att revo- lutionera behandlingen av en viss sjukdom. F(cid:246)retag A ing(cid:229)r ett avtal om forskning och utveckling med ett stort l(cid:228)kemedels- f(cid:246)retag B, som tillverkar produkter som hittills anv(cid:228)nts f(cid:246)r att behandla sjukdomen i liknande forsknings- och utvecklingsprogram. F(cid:246)retag B har en andel p(cid:229) omkring 75 % i alla EU-l(cid:228)nder p(cid:229) marknaden f(cid:246)r de befint- liga produkterna, men vissa patent l(cid:246)per ut under den f(cid:246)ljande fem(cid:229)rsperioden. Det finns tv(cid:229) andra forskningspoler p(cid:229) ungef(cid:228)r samma utvecklingsstadium som anv(cid:228)nder samma grundl(cid:228)g- gande nya teknik. F(cid:246)retag B kommer att tillhandah(cid:229)lla bety- dande finansiering och know-how f(cid:246)r produktutveckling samt framtida tilltr(cid:228)de till marknaden. F(cid:246)retag B beviljas en licens f(cid:246)r fr(cid:229)ga. F(cid:246)retag B saknar ett C 118/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 ensamr(cid:228)tt till tillverkning och distribution av den nya produk- ten s(cid:229) l(cid:228)nge patentet g(cid:228)ller. Det f(cid:246)rv(cid:228)ntas att parterna tillsam- mans skulle kunna f(cid:229) ut produkten p(cid:229) marknaden inom fem till sju (cid:229)r. 3. PRODUKTIONSAVTAL (INKLUSIVE SPECIALISERINGSAV- TAL) 3. 1 DEFINITION A n a l y s : Det (cid:228)r sannolikt att produkten h(cid:246)r till en ny relevant marknad. Parterna tillf(cid:246)r samarbetet kompletterande resurser och kunnande, och sannolikheten f(cid:246)r att produkten kommer ut p(cid:229) marknaden (cid:246)kar betydligt. ˜ven om f(cid:246)retag B sannolikt har ett betydande inflytande p(cid:229) den befintliga marknaden, kommer detta inflytande att minska inom kort och f(cid:246)rekoms- ten av andra forskningspoler eliminerar sannolikt alla incita- ment att minska forsknings- och utvecklingsverksamheten. Det (cid:228)r sannolikt att f(cid:246)retag B beh(cid:246)ver utnyttjander(cid:228)tten under resten av patentperioden f(cid:246)r att kunna g(cid:246)ra de betydande in- vesteringar som beh(cid:246)vs, och f(cid:246)retag A har inga egna saluf(cid:246)- ringsresurser. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r osannolikt att avtalet begr(cid:228)nsar konkurrensen. 73. Exempel 3 S i t u a t i o n : Tv(cid:229) verkstadsf(cid:246)retag som tillverkar fordonskom- ponenter tr(cid:228)ffar avtal om att bilda ett samriskf(cid:246)retag f(cid:246)r att sammansl(cid:229) sin forsknings- och utvecklingsverksamhet f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra produktionen av en viss befintlig komponent och (cid:246)ka dess prestanda. De sammansl(cid:229)r ocks(cid:229) sin licensiering av teknik inom detta omr(cid:229)de, men de kommer att forts(cid:228)tta ha separat tillverkning. De b(cid:229)da f(cid:246)retagen har marknadsandelar i Europa p(cid:229) 15 % och 20 % p(cid:229) OEM-produktmarknaden. Det finns tv(cid:229) andra stora konkurrenter samt flera stora fordonstill- verkare med egna forskningsprogram. P(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden f(cid:246)r licensiering av teknik f(cid:246)r dessa produkter har de andelar p(cid:229) 20 % och 25 %, m(cid:228)tt enligt int(cid:228)kter, och det finns tv(cid:229) andra stora tekniker. Produktcykeln f(cid:246)r komponenten i fr(cid:229)ga (cid:228)r van- ligen tv(cid:229) till tre (cid:229)r. Under vart och ett av de fem senaste (cid:229)ren har ett av de stora f(cid:246)retagen inf(cid:246)rt en ny eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrad ver- sion. A n a l y s : Eftersom ingetdera f(cid:246)retaget str(cid:228)var efter en helt ny produkt med sin forsknings- och utvecklingsverksamhet, (cid:228)r det marknaderna f(cid:246)r befintliga komponenter och f(cid:246)r licensiering av relevant teknik som skall beaktas. ˜ven om f(cid:246)retagens forsk- nings- och utvecklingsprogram i stor utstr(cid:228)ckning (cid:246)verlappar varandra, skulle det minskade dubbelarbetet genom samarbete kunna g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att satsa mer p(cid:229) forskning och utveckling (cid:228)n de skulle kunna var f(cid:246)r sig. Flera andra tekniker finns och parternas sammanlagda marknadsandel p(cid:229) OEM- marknaden ger dem inte en dominerande st(cid:228)llning. ˜ven om deras verksamhet p(cid:229) teknikmarknaden, som uppg(cid:229)r till 45 %, (cid:228)r n(cid:228)ra att ge dem en dominerande st(cid:228)llning, finns det kon- kurrerande teknik och de fordonstillverkare som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte licensierar sin teknik (cid:228)r ocks(cid:229) potentiella nya akt(cid:246)rer p(cid:229) denna marknad och begr(cid:228)nsar d(cid:228)rmed parternas m(cid:246)jligheter att h(cid:246)ja priserna. Samriskf(cid:246)retaget skulle s(cid:229)ledes kunna beviljas ett undantag. 74. Produktionsavtal kan ha olika form och r(cid:228)ckvidd. De kan g(cid:228)lla gemensam produktion via ett samriskf(cid:246)retag (22), dvs. ett av parterna gemensamt kontrollerat f(cid:246)retag som driver en eller flera produktionsanl(cid:228)ggningar, eller bedrivas i form av specialisering eller underleverant(cid:246)rsavtal genom vilka den ena parten (cid:229)tar sig att sk(cid:246)ta produktionen av en viss produkt. Generellt kan man s(cid:228)rskilja tre olika kategorier av pro- 75. duktionsavtal: F(cid:246)r det f(cid:246)rsta gemensamma produktionsavtal, d(cid:228)r parterna kommer (cid:246)verens om att tillverka vissa produkter gemensamt, f(cid:246)r det andra specialiseringsavtal, d(cid:228)r parterna en- sidigt (cid:229)tar sig eller (cid:246)msesidigt kommer (cid:246)verens om att sluta tillverka en produkt och att k(cid:246)pa den av den andra parten, och f(cid:246)r det tredje underleverant(cid:246)rsavtal, d(cid:228)r en part (uppdragsgiv- tillverk- aren) anf(cid:246)rtror en annan part ningen av en produkt. (underleverant(cid:246)ren) 76. Underleverant(cid:246)rsavtal (cid:228)r vertikala avtal. D(cid:228)rf(cid:246)r omfattas de av gruppundantagsf(cid:246)rordningen och riktlinjerna om verti- kala begr(cid:228)nsningar, i den m(cid:229)n de inneh(cid:229)ller konkurrens- begr(cid:228)nsningar. Det finns dock tv(cid:229) undantag fr(cid:229)n denna regel: Dels underleverant(cid:246)rsavtal mellan konkurrenter (23), dels under- leverant(cid:246)rsavtal mellan icke-konkurrenter, om de omfattar (cid:246)verf(cid:246)ring av know-how till underleverant(cid:246)ren (24). 77. Underleverant(cid:246)rsavtal mellan konkurrenter omfattas av dessa riktlinjer (25). I ett s(cid:228)rskilt meddelande (26) ges anvisningar f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av s(cid:229)dana underleverant(cid:246)rsavtal mellan icke- konkurrenter som omfattar (cid:246)verf(cid:246)ring av know-how till under- leverant(cid:246)ren. (22) Samriskf(cid:246)retag som omfattas av koncentrationsf(cid:246)rordningen (cid:228)r inte f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r dessa riktlinjer. Sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt fungerande samriskf(cid:246)retag som inte har en gemenskapsdimension bed(cid:246)ms som samarbete av kommissionen endast om spill-over-effekter (cid:228)r sannolika. Bed(cid:246)m- ningen enligt artikel 81 begr(cid:228)nsas i s(cid:229) fall till spill-over-effekterna. (23) Artikel 2. 4 i gruppundantagsf(cid:246)rordningen om vertikala begr(cid:228)ns- ningar. (24) Artikel 2. 3 i gruppundantagsf(cid:246)rordningen om vertikala begr(cid:228)ns- ningar. Se ocks(cid:229) riktlinjerna om vertikala begr(cid:228)nsningar, punkt 28, d(cid:228)r det konstateras att underleverant(cid:246)rsavtal mellan icke-kon- kurrenter enligt vilka k(cid:246)paren skall f(cid:246)rse leverant(cid:246)ren med speci- fikationer som endast beskriver de varor eller tj(cid:228)nster som skall levereras, omfattas av gruppundantagsf(cid:246)rordningen om vertikala begr(cid:228)nsningar. (25) Om det i ett underleverant(cid:246)rsavtal mellan konkurrenter anges att uppdragsgivaren skall sluta tillverka en produkt som ber(cid:246)rs av avtalet, (cid:228)r avtalet ett ensidigt avtal om specialisering som p(cid:229) vissa villkor omfattas av gruppundantagsf(cid:246)rordningen om specialisering (se nedan). (26) Meddelande om bed(cid:246)mning av vissa underleverant(cid:246)rsavtal med avseende p(cid:229) artikel 85. 1 i EEG-f(cid:246)rdraget (EGT C 1, 3. 1. 1979, s. 2). 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/25 3. 2 RELEVANTA MARKNADER 78. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan sam- arbetsparterna, m(cid:229)ste man f(cid:246)rst definiera de relevanta produkt- marknader och de relevanta geografiska marknader som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet (dvs. de marknader som de produkter som omfattas av avtalet tillh(cid:246)r). F(cid:246)r det andra kan ett produk- tionsavtal p(cid:229) en marknad ocks(cid:229) p(cid:229)verka parternas konkurrens- beteende p(cid:229) en marknad i ett f(cid:246)reg(cid:229)ende eller efterf(cid:246)ljande marknadsled eller p(cid:229) en angr(cid:228)nsande marknad med n(cid:228)ra an- knytning till den marknad som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet (27) (s. k. spill-over-marknader). Spill-over-effekter f(cid:246)rekommer dock endast om samarbetet p(cid:229) en marknad av n(cid:246)dv(cid:228)ndighet leder till en samordning av konkurrensbeteendet p(cid:229) en annan marknad, dvs. om marknaderna st(cid:229)r i ett (cid:246)msesidigt beroendef(cid:246)rh(cid:229)llande och om parterna har en stark st(cid:228)llning p(cid:229) spill-over-mark- naden. 3. 3 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 1 3. 3. 1 Avtalets art 79. Den fr(cid:228)msta k(cid:228)llan till konkurrensproblem som kan uppkomma till f(cid:246)ljd av produktionsavtal (cid:228)r att parterna sam- ordnar sitt konkurrensbeteende i egenskap av leverant(cid:246)rer. Denna typ av konkurrensproblem uppkommer n(cid:228)r samarbets- parterna (cid:228)r faktiska eller potentiella konkurrenter p(cid:229) (cid:229)tmins- tone en av dessa relevanta marknader, n(cid:228)mligen p(cid:229) de mark- nader som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet och/eller p(cid:229) eventuella spill-over-marknader. Avsk(cid:228)rmningsproblem och andra nega- tiva effekter i tredje parter kan ocks(cid:229) upp- komma, men de (cid:228)r mindre vanliga i samband med produk- tionsavtal (28). f(cid:246)rh(cid:229)llande till till tredje parter utan att uts(cid:228)tta sig f(cid:246)r betydande till(cid:228)ggskost- nader eller risker som svar p(cid:229) sm(cid:229), varaktiga f(cid:246)r(cid:228)ndringar av de relativa marknadspriserna. 82. Inte ens produktionsavtal mellan konkurrenter omfattas n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis av artikel 81. 1. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kan samarbete mellan f(cid:246)retag som konkurrerar p(cid:229) marknader med n(cid:228)ra an- knytning till den marknad som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet inte anses begr(cid:228)nsa konkurrensen, om samarbetet (cid:228)r den enda kom- mersiellt riktiga m(cid:246)jligheten att tr(cid:228)da in p(cid:229) en ny marknad, att lansera en ny vara eller tj(cid:228)nst eller genomf(cid:246)ra ett visst projekt. 83. F(cid:246)r det andra (cid:228)r det h(cid:246)gst osannolikt att parternas kon- kurrensbeteende som leverant(cid:246)rer p(cid:229)verkas, om endast en liten del av parternas totala kostnader (cid:228)r gemensamma. Man kan till exempel anta att graden av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse (cid:228)r l(cid:229)g f(cid:246)r de totala kostnaderna, om tv(cid:229) eller flera f(cid:246)retag kommer (cid:246)verens om att specialisera sig eller gemensamt tillverka en mellanpro- dukt som utg(cid:246)r endast en liten andel av produktionskost- naderna f(cid:246)r f(cid:228)rdigprodukten och f(cid:246)ljaktligen av totalkost- naderna. En l(cid:229)g grad av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse f(cid:246)r de totala kost- naderna kan antas ocks(cid:229) om parterna gemensamt tillverkar en f(cid:228)rdigprodukt men endast en liten andel j(cid:228)mf(cid:246)rt med den totala produktion av f(cid:228)rdigprodukten i fr(cid:229)ga. ˜ven om en betydande andel tillverkas gemensamt, kan graden av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse f(cid:246)r de totala kostnaderna (cid:228)nd(cid:229) vara l(cid:229)g eller m(cid:229)ttlig, om sam- arbetet g(cid:228)ller heterogena produkter som kr(cid:228)ver en kostsam saluf(cid:246)ring. Att parterna (cid:228)r konkurrenter medf(cid:246)r inte automatiskt en 80. samordning av deras beteende. Dessutom beh(cid:246)ver parterna vanligen samarbeta i fr(cid:229)ga om en betydande andel av sin verk- samhet f(cid:246)r att kunna uppn(cid:229) en betydande grad av kostnads- (cid:246)verensst(cid:228)mmelse. Ju h(cid:246)gre grad av kostnads(cid:246)verensst(cid:228)mmelse, desto st(cid:246)rre potential f(cid:246)r en begr(cid:228)nsning av priskonkurrensen, s(cid:228)rskilt ifr(cid:229)ga om homogena produkter. 3. 3. 1. 2 Avtal som n(cid:228)stan alltid omfattas av artikel 81. 1 84. Avtal om fastst(cid:228)llande av priserna f(cid:246)r parternas leveran- ser till marknaden, begr(cid:228)nsning av produktionen eller uppdel- ning av marknader eller kundkategorier har till syfte att be- gr(cid:228)nsa konkurrensen och omfattas n(cid:228)stan alltid av artikel 81. 1. Det g(cid:228)ller dock inte 3. 3. 1. 1 Avtal som inte omfattas av artikel 81. 1 81. Produktionsavtal mellan f(cid:246)retag som inte (cid:228)r konkurren- ter omfattas i regel inte av artikel 81. 1 (29). Detta g(cid:228)ller ocks(cid:229) avtal genom vilka insatsvaror eller komponenter som hittills har tillverkats f(cid:246)r egna behov (konkurrensskyddad tillverkning) k(cid:246)ps in fr(cid:229)n en tredje part, om det inte finns tecken som tyder p(cid:229) att det f(cid:246)retag som hittills endast har tillverkat f(cid:246)r egna behov skulle ha kunnat tr(cid:228)da in p(cid:229) marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning (27) Anges ocks(cid:229) i artikel 2. 4 i koncentrationsf(cid:246)rordningen. (28) De orsakas inte av ett konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llande mellan parterna, utan av att (cid:229)tminstone en av parterna har en mycket stark marknads- position (t. ex. i ett f(cid:246)reg(cid:229)ende marknadsled f(cid:246)r en nyckelkom- ponent, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r parterna att h(cid:246)ja kostnaderna f(cid:246)r sina konkurrenter i ett efterf(cid:246)ljande marknadsled) i samband med ett mer vertikalt eller kompletterande f(cid:246)rh(cid:229)llande mellan sam- arbetsparterna. (29) De kan endast omfattas av artikel 81. 1 om avsk(cid:228)rmningsproblem uppkommer. (cid:151) om parterna kommer (cid:246)verens om den produktion som direkt ber(cid:246)rs av produktionsavtalet (t. ex. kapacitet och pro- duktionsvolym f(cid:246)r ett samriskf(cid:246)retag eller den (cid:246)verens- komna m(cid:228)ngden produkter som lagts ut p(cid:229) underleveran- t(cid:246)rer), eller (cid:151) om ett samriskf(cid:246)retag inom tillverkningssektorn fastst(cid:228)ller f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriserna f(cid:246)r de tillverkade produkterna n(cid:228)r sam- riskf(cid:246)retaget ocks(cid:229) sk(cid:246)ter distributionen av dessa produkter s(cid:229) att samriskf(cid:246)retagets fastst(cid:228)llande av priserna (cid:228)r f(cid:246)ljden av att de olika funktionerna integreras (30). (30) Ett samriskf(cid:246)retag f(cid:246)r produktions(cid:228)ndam(cid:229)l, som ocks(cid:229) utf(cid:246)r ge- mensam distribution, (cid:228)r dock oftast ett sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt fungerande samriskf(cid:246)retag (se fotnot 23 betr(cid:228)ffande bed(cid:246)mningen av s(cid:229)dana samriskf(cid:246)retag). C 118/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 I b(cid:229)da fallen kommer avtalet om produktion eller priser att bed(cid:246)mas tillsammans med samriskf(cid:246)retagets (cid:246)vriga effekter p(cid:229) marknaden f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla om artikel 81. 1 skall till(cid:228)mpas. 3. 3. 1. 3 Avtal som kan omfattas av artikel 81. 1 Produktionsavtal som inte kan karakt(cid:228)riseras som klart 85. begr(cid:228)nsande eller icke-begr(cid:228)nsande p(cid:229) grundval av ovan- n(cid:228)mnda faktorer kan omfattas av artikel 81. 1 (31) och m(cid:229)ste unders(cid:246)kas i sitt ekonomiska sammanhang. Detta g(cid:228)ller sam- arbetsavtal mellan konkurrenter som skapar en betydande grad av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse mellan kostnaderna, men som inte om- fattar s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)nsningar enligt beskrivningen ovan. 3. 3. 2 Marknadsinflytande och marknadsstrukturer Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r analysen (cid:228)r parternas st(cid:228)llning p(cid:229) 86. de ber(cid:246)rda marknaderna. Detta beror p(cid:229) att om parterna i ett produktionsavtal saknar marknadsinflytande, har de inget inci- tament att samordna sitt konkurrensbeteende i egenskap av leverant(cid:246)rer. F(cid:246)r det andra p(cid:229)verkas inte konkurrensen p(cid:229) marknaden om parterna saknar marknadsinflytande, (cid:228)ven om parterna skulle samordna sitt beteende. Gruppundantag 87. De flesta vanliga typer av produktionsavtal kan antas medf(cid:246)ra vissa ekonomiska f(cid:246)rdelar i form av stordriftsf(cid:246)rdelar eller b(cid:228)ttre produktionsteknik, om de inte anv(cid:228)nds till att fast- st(cid:228)lla priser, begr(cid:228)nsa produktion eller dela upp marknader och kunder. Dessa f(cid:246)rdelar uppv(cid:228)ger ett m(cid:229)ttligt marknadsinfly- tande. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r rimligt att bevilja gruppundantag f(cid:246)r kon- kurrensbegr(cid:228)nsande produktionsavtal upp till ett visst tr(cid:246)skel- v(cid:228)rde f(cid:246)r marknadsandelar. D(cid:228)rf(cid:246)r undantas s(cid:229)v(cid:228)l avtal om ensidig eller (cid:246)msesidig specialisering som avtal om gemensam produktion ((cid:228)ndrad f(cid:246)rordning om specialisering) under f(cid:246)r- uts(cid:228)ttning att de inte inneh(cid:229)ller s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)nsningar (se artikel 4) och att de ing(cid:229)s mellan f(cid:246)retag med en samman- lagd marknadsandel p(cid:229) h(cid:246)gst 20 % p(cid:229) de relevanta mark- naderna. Gruppundantaget (cid:228)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpligt p(cid:229) anknutna ink(cid:246)ps- och distributionsavtal (se artikel 2). Produktionsavtal som inte omfattas av gruppundantaget 88. Avtal som inte omfattas av gruppundantaget kr(cid:228)ver en mer ing(cid:229)ende analys. Utg(cid:229)ngspunkten (cid:228)r (cid:229)terigen parternas marknadsposition. D(cid:228)refter f(cid:246)ljer i regel en bed(cid:246)mning av kon- centrationsgraden och antalet akt(cid:246)rer samt andra faktorer som beskrivs i kapitel 1. Analysen omfattar vanligen endast de relevanta mark- 89. nader som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet. Under vissa omst(cid:228)ndig- heter, t. ex. om parterna tillsammans har en mycket stark st(cid:228)ll- ning i f(cid:246)reg(cid:229)ende eller efterf(cid:246)ljande marknadsled eller p(cid:229) mark- nader som p(cid:229) n(cid:229)got annat s(cid:228)tt har n(cid:228)ra anknytning till de marknader som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet, kan det emellertid h(cid:228)nda att ocks(cid:229) dessa spill-over-marknader m(cid:229)ste analyseras. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt samarbete i f(cid:246)reg(cid:229)ende marknadsled, om det ut(cid:246)vas av f(cid:246)retag som ocks(cid:229) tillsammans har en stark mark- nadsposition i efterf(cid:246)ljande marknadsled. Parternas marknadsposition, koncentrationsgrad, antal akt(cid:246)rer och andra strukturbetingade effekter 90. Om parternas sammanlagda marknadsandel (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n 20 %, m(cid:229)ste produktionsavtalets sannolika inverkan p(cid:229) mark- naden bed(cid:246)mas. I detta avseende (cid:228)r b(cid:229)de marknadskoncentra- tion och marknadsandelar viktiga faktorer. Ju st(cid:246)rre marknads- andel parterna har tillsammans, desto st(cid:246)rre (cid:228)r koncentrationen p(cid:229) den ber(cid:246)rda marknaden. En m(cid:229)ttligt h(cid:246)gre marknadsandel (cid:228)n vad som till(cid:229)ts i gruppundantagsf(cid:246)rordningen inneb(cid:228)r dock inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis en h(cid:246)g koncentrationsgrad. Parterna kan till exempel ha en sammanlagd marknadsandel p(cid:229) n(cid:229)got mer (cid:228)n 20 % p(cid:229) en marknad med en m(cid:229)ttlig koncentration (HHI under 1 800). I ett s(cid:229)dant scenario (cid:228)r en begr(cid:228)nsande effekt osannolik. P(cid:229) en mer koncentrerad marknad (cid:228)r det dock sannolikt att en marknadsandel p(cid:229) mer (cid:228)n 20 % orsakar en konkurrensbegr(cid:228)ns- ning (se ocks(cid:229) exempel 1 nedan). Bilden kan dock f(cid:246)r(cid:228)ndras om det (cid:228)r fr(cid:229)ga om en mycket dynamisk marknad, d(cid:228)r nya akt(cid:246)rer tr(cid:228)der in p(cid:229) marknaden och f(cid:246)retagens marknadsposi- tioner st(cid:228)ndigt f(cid:246)r(cid:228)ndras. 91. Vid gemensam produktion kan n(cid:228)teffekter, det vill s(cid:228)ga kopplingar mellan ett stort antal konkurrenter, ocks(cid:229) spela en viktig roll. P(cid:229) en koncentrerad marknad kan skapandet av yt- terligare en koppling f(cid:229) v(cid:229)gsk(cid:229)len att v(cid:228)ga (cid:246)ver och g(cid:246)ra sam- verkan p(cid:229) denna marknad sannolik, trots att parterna har en betydande men fortfarande m(cid:229)ttlig sammanlagd marknadsandel (se exempel 2 nedan). 92. Under s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheter kan ocks(cid:229) samarbete mellan potentiella konkurrenter orsaka bet(cid:228)nkligheter i konkur- rensh(cid:228)nseende. Detta (cid:228)r dock begr(cid:228)nsat till fall d(cid:228)r en stark akt(cid:246)r p(cid:229) en marknad samarbetar med en realistiskt sett poten- tiell ny akt(cid:246)r, exempelvis med en stark leverant(cid:246)r av samma vara eller tj(cid:228)nst p(cid:229) en angr(cid:228)nsande geografisk marknad. Den minskade potentiella konkurrensen skapar s(cid:228)rskilda problem om den faktiska konkurrensen redan (cid:228)r svag och hotet om intr(cid:228)de (cid:228)r en viktig k(cid:228)lla till konkurrens. Samarbete i f(cid:246)reg(cid:229)ende marknadsled (31) Enligt artikel 4. 2. 3 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 beh(cid:246)ver avtal som endast syftar till specialisering inom tillverkning av produkter inte anm(cid:228)las till kommissionen. De f(cid:229)r dock anm(cid:228)las. 93. Den gemensamma tillverkningen av en komponent eller annan insatsvara som (cid:228)r viktig f(cid:246)r parternas f(cid:228)rdigprodukt kan f(cid:229) negativa marknadseffekter under vissa omst(cid:228)ndigheter: 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/27 (cid:151) Avsk(cid:228)rmningsproblem (se exempel 3), om parterna har en stark st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta marknaden f(cid:246)r insatsvaror (produktion f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning) och det inte f(cid:246)rekommer n(cid:229)gon v(cid:228)xling mellan produktion f(cid:246)r egna behov och produktion f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning vid en liten men best(cid:229)ende relativ prish(cid:246)j- ning f(cid:246)r produkten i fr(cid:229)ga. betydande begr(cid:228)nsning av konkurrensen, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att en effektiv konkurrens inte s(cid:228)tts ur spel och det (cid:228)r uteslutet att en dominerande st(cid:228)llning skapas eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. (cid:151) Spill-over-effekter (se exempel 4), om insatsvaran (cid:228)r en vik- tig kostnadskomponent och parterna har en stark st(cid:228)llning i det efterf(cid:246)ljande marknadsledet f(cid:246)r f(cid:228)rdigprodukten. Specialiseringsavtal 94. (cid:214)msesidiga specialiseringsavtal med marknadsandelar som (cid:246)verstiger tr(cid:246)skelv(cid:228)rdet f(cid:246)r gruppundantag omfattas n(cid:228)s- tan alltid av artikel 81. 1 och skall unders(cid:246)kas noggrant p(cid:229) grund av risken f(cid:246)r uppdelning av marknaden (se exempel 5). 3. 4 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 3 3. 4. 1 Ekonomiska f(cid:246)rdelar 95. Man kan anta att avtal som omfattas av gruppundanta- get medf(cid:246)r ekonomiska f(cid:246)rdelar. I fr(cid:229)ga om de avtal som inte omfattas av gruppundantaget m(cid:229)ste parterna kunna p(cid:229)visa pro- duktionsf(cid:246)rb(cid:228)ttringar eller andra effektivitetsvinster. Effektivi- tetsvinster som endast gagnar parterna eller kostnadsbespa- ringar som orsakas av minskad produktion eller uppdelning av marknaden kan inte beaktas. 3. 4. 2 N(cid:246)dv(cid:228)ndiga begr(cid:228)nsningar 96. Begr(cid:228)nsningar som g(cid:229)r ut(cid:246)ver det som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att uppn(cid:229) de ekonomiska f(cid:246)rdelar som beskrivs ovan kan inte godtas. Parterna b(cid:246)r till exempel inte begr(cid:228)nsas i sitt kon- kurrensbeteende i fr(cid:229)ga om produktion som inte omfattas av samarbetet. 3. 4. 3 Konkurrensen s(cid:228)tts inte ur spel Konkurrenseffekterna m(cid:229)ste unders(cid:246)kas p(cid:229) den marknad 97. de produkter som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r samarbetet tillh(cid:246)r samt p(cid:229) eventuella angr(cid:228)nsande marknader som p(cid:229)verkas. Produktions- avtal som medf(cid:246)r effektivitetsvinster men omfattar parter med ett betydande marknadsinflytande kr(cid:228)ver en ing(cid:229)ende analys f(cid:246)r att det skall kunna avg(cid:246)ras om det (cid:228)r sannolikt att en effektiv konkurrens s(cid:228)tts ur spel p(cid:229) marknaden. Unders(cid:246)k- ningen m(cid:229)ste omfatta de faktorer som beskrivs i punkten (cid:148)Marknadsinflytande och marknadsstrukturer(cid:148). Effektivitetsvins- ter och andra relevanta f(cid:246)rdelar kan ber(cid:228)ttiga till och med en 3. 5 EXEMPEL Gemensam produktion 98. F(cid:246)ljande tv(cid:229) exempel g(cid:228)ller hypotetiska fall som orsakar konkurrensproblem p(cid:229) den relevanta marknad de gemensamt tillverkade produkterna tillh(cid:246)r. 99. Exempel 1 S i t u a t i o n : Tv(cid:229) leverant(cid:246)rer, A och B, av den kemiska bas- produkten X beslutar att uppf(cid:246)ra en ny produktionsanl(cid:228)ggning som kontrolleras av ett samriskf(cid:246)retag. Anl(cid:228)ggningen skall pro- ducera omkring 50 % av deras totala produktion. X (cid:228)r en homogen produkt och inte utbytbar med andra produkter, dvs. den utg(cid:246)r en egen relevant marknad. Marknaden (cid:228)r ganska stagnerad. Parterna (cid:246)kar inte den totala produktionen i n(cid:229)gon betydande utstr(cid:228)ckning, utan l(cid:228)gger ned tv(cid:229) gamla fabriker och f(cid:246)r (cid:246)ver kapacitet till den nya anl(cid:228)ggningen. A och B har vardera en marknadsandel p(cid:229) 20 %. Det finns tre andra bety- dande leverant(cid:246)rer med en marknadsandel p(cid:229) 10(cid:150)15 % vardera och flera mindre akt(cid:246)rer. A n a l y s : Det (cid:228)r sannolikt att samriskf(cid:246)retaget skulle p(cid:229)verka parternas konkurrensbeteende eftersom samordningen skulle ge dem ett betydande marknadsinflytande, om inte rentav en do- minerande st(cid:228)llning. Flera begr(cid:228)nsande effekter p(cid:229) marknaden (cid:228)r sannolika. Stora effektivitetsvinster som kan uppv(cid:228)ga dessa effekter (cid:228)r osannolika i ett s(cid:229)dant scenario, d(cid:228)r man inte kan v(cid:228)nta sig n(cid:229)gon betydande (cid:246)kning av produktionen. 100. Exempel 2 S i t u a t i o n : Tv(cid:229) leverant(cid:246)rer, A och B, bildar ett samriskf(cid:246)re- tag p(cid:229) samma relevanta marknad som i exempel 1. Samrisk- f(cid:246)retaget tillverkar ocks(cid:229) 50 % av parternas totala produktion. A och B har vardera en marknadsandel p(cid:229) 15 %. Det finns tre andra akt(cid:246)rer: C med en marknadsandel p(cid:229) 30 %, D med 25 % och E med 15 %. B och E har redan en gemensam produktions- anl(cid:228)ggning. A n a l y s : H(cid:228)r k(cid:228)nnetecknas marknaden av mycket f(cid:229) akt(cid:246)rer och ganska symmetriska strukturer. Samriskf(cid:246)retaget skapar en ytterligare koppling mellan akt(cid:246)rerna. En samordning mellan A och B skulle de facto ytterligare (cid:246)ka koncentrationen och des- sutom koppla ihop E med A och B. Detta samarbete har san- nolikt allvarliga konkurrensbegr(cid:228)nsande effekter och lika litet som i exempel 1 kan n(cid:229)gra stora effektivitetsvinster f(cid:246)rv(cid:228)ntas. C 118/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Exempel 3 g(cid:228)ller ocks(cid:229) den relevanta marknaden som 101. de gemensamt tillverkade produkterna tillh(cid:246)r, men (cid:229)sk(cid:229)dligg(cid:246)r betydelsen av andra kriterier (cid:228)n marknadsandel (h(cid:228)r: v(cid:228)xling mellan tillverkning f(cid:246)r egna behov och tillverkning f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning). 102. Exempel 3 S i t u a t i o n : A och B bildar ett samriskf(cid:246)retag som skall till- verka en mellanprodukt X genom att omstrukturera befintliga anl(cid:228)ggningar. Samriskf(cid:246)retaget s(cid:228)ljer X enbart till A och B. Det tillverkar 40 % av A:s totala produktion av X och 50 % av B:s totala produktion. A och B t(cid:228)cker sj(cid:228)lva sitt eget behov av X och levererar dessutom till tredje parter. A:s andel av den totala produktionen av X inom branschen (cid:228)r 10 %, B:s andel uppg(cid:229)r till 20 % och samriskf(cid:246)retagets andel till 14 %. P(cid:229) den konkur- rensutsatta marknaden har A och B dock marknadsandelar p(cid:229) 25 % respektive 35 %. A n a l y s : Trots parternas starka st(cid:228)llning p(cid:229) den konkurrens- utsatta marknaden kan det h(cid:228)nda att samarbetet inte s(cid:228)tter en effektiv konkurrens ur spel p(cid:229) marknaden f(cid:246)r X, om kost- naderna f(cid:246)r v(cid:228)xling mellan produktion f(cid:246)r egna behov och produktion f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning (cid:228)r sm(cid:229). Dock skulle endast en mycket snabb v(cid:228)xling utj(cid:228)mna den stora marknadsandelen p(cid:229) 60 %. I (cid:246)vrigt f(cid:246)ranleder detta samriskf(cid:246)retag allvarliga bet(cid:228)nk- ligheter i konkurrensh(cid:228)nseende, som inte kan uppv(cid:228)gas av betydande ekonomiska f(cid:246)rdelar. 103. Exempel 4 g(cid:228)ller samarbete avseende en viktig mellan- produkt med effekter p(cid:229) en angr(cid:228)nsande marknad i efterf(cid:246)l- jande marknadsled. Specialisering 105. Exempel 5 S i t u a t i o n : A och B tillverkar och levererar vardera de ho- mogena produkterna X och Y som tillh(cid:246)r olika marknader. A:s marknadsandel av X (cid:228)r 28 % och av Y 10 %. B:s andel av X (cid:228)r 10 %, av Y 30 %. P(cid:229) grund av stordriftsf(cid:246)rdelar kommer de (cid:246)verens om att specialisera sig, dvs. A kommer i framtiden endast att tillverka X och B endast Y. B(cid:229)da kommer (cid:246)verens om korsvisa leveranser s(cid:229) att b(cid:229)da f(cid:246)retagen kvarst(cid:229)r som le- verant(cid:246)rer p(cid:229) marknaderna. P(cid:229) grund av produkternas homo- gena karakt(cid:228)r (cid:228)r distributionskostnaderna sm(cid:229). Det finns tv(cid:229) andra tillverkare som levererar X och Y, med marknadsandelar p(cid:229) omkring 15 %. (cid:214)vriga leverant(cid:246)rer har marknadsandelar p(cid:229) 5(cid:150)10 %. A n a l y s : Graden av kostnads(cid:246)verensst(cid:228)mmelse (cid:228)r extremt h(cid:246)g, och endast de relativt sm(cid:229) distributionskostnaderna f(cid:246)rblir separata. Utrymmet f(cid:246)r konkurrens (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r mycket litet. Par- terna skulle uppn(cid:229) marknadsinflytande genom att samordna sitt beteende p(cid:229) marknaderna X och Y. Dessutom (cid:228)r det ganska sannolikt att leveranserna av Y fr(cid:229)n A och av X fr(cid:229)n B kommer att minska med tiden. Detta fall orsakar konkurrensproblem som stordriftsf(cid:246)rdelarna knappast kan uppv(cid:228)ga. Scenariot kan f(cid:246)r(cid:228)ndras om X och Y (cid:228)r heterogena produkter med en mycket stor andel kostnader f(cid:246)r saluf(cid:246)ring och distri- bution (t. ex. 65(cid:150)70 % av totalkostnaderna). Om f(cid:246)retagen dess- utom m(cid:229)ste kunna erbjuda ett t(cid:228)mligen fullst(cid:228)ndigt sortiment av de differentierade produkterna f(cid:246)r att kunna konkurrera framg(cid:229)ngsrikt, (cid:228)r det ganska osannolikt att en eller flera av parterna drar sig bort fr(cid:229)n marknaden i egenskap av leveran- t(cid:246)rer av X och/eller Y. I ett s(cid:229)dant scenario kan kriteriet f(cid:246)r beviljande av undantag uppfyllas (om f(cid:246)rdelarna (cid:228)r betydande) trots de stora marknadsandelarna. 104. Exempel 4 S i t u a t i o n : A och B bildar ett samriskf(cid:246)retag f(cid:246)r tillverkning av en mellanprodukt X. De kommer att l(cid:228)gga ned sina egna fabriker, som har tillverkat X och t(cid:228)cka sitt behov av X ute- slutande med samriskf(cid:246)retagets produktion. Mellanprodukten utg(cid:246)r 50 % av totalkostnaderna f(cid:246)r f(cid:228)rdigprodukten Y. A och B har vardera en andel p(cid:229) 20 % p(cid:229) marknaden f(cid:246)r Y. Det finns tv(cid:229) andra betydande leverant(cid:246)rer av Y som vardera har en marknadsandel p(cid:229) 15 %, samt flera mindre konkurrenter. 4. INK(cid:214)PSAVTAL 4. 1 DEFINITION 106. Tyngdpunkten i detta kapitel (cid:228)r f(cid:246)rlagd till avtal om gemensamt ink(cid:246)p av varor. Gemensamma ink(cid:246)p kan genom- f(cid:246)ras av ett f(cid:246)retag som parterna kontrollerar gemensamt eller av ett f(cid:246)retag d(cid:228)r m(cid:229)nga f(cid:246)retag (cid:228)ger en liten andel eller genom ett avtalsarrangemang eller en (cid:228)nnu l(cid:246)sare samarbetsform. A n a l y s : H(cid:228)r (cid:228)r kostnads(cid:246)verensst(cid:228)mmelsen stor, och des- sutom skulle parterna vinna marknadsinflytande genom att samordna sitt beteende p(cid:229) marknaden Y. Detta fall orsakar konkurrensproblem, och bed(cid:246)mningen (cid:228)r n(cid:228)stan densamma som i exempel 1 (cid:228)ven om samarbetet i detta fall (cid:228)ger rum i ett f(cid:246)reg(cid:229)ende marknadsled. 107. Ink(cid:246)psavtal ing(cid:229)s ofta av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som vill uppn(cid:229) likadana volymer och rabatter som sina st(cid:246)rre konkurrenter. Dessa avtal mellan sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r i regel konkurrensfr(cid:228)mjande. ˜ven om ett m(cid:229)ttligt mark- nadsinflytande skapas, kan detta uppv(cid:228)gas av stordriftsf(cid:246)rdelar under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att parterna verkligen sl(cid:229)r ihop sina ink(cid:246)ps- volymer. Gemensamma ink(cid:246)p f(cid:246)rekommer inom m(cid:229)nga sekto- rer, men vanligast verkar de vara inom detaljhandelssektorn. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/29 Gemensamma ink(cid:246)p kan omfatta b(cid:229)de horisontella och 108. vertikala avtal. Dessa avtal m(cid:229)ste f(cid:246)rst bed(cid:246)mas enligt de prin- ciper som beskrivs i dessa riktlinjer. Om bed(cid:246)mningen leder till slutsatsen att ett samarbete mellan konkurrenter i fr(cid:229)ga om ink(cid:246)p i princip skulle kunna godtas, beh(cid:246)vs det en ytterligare bed(cid:246)mning f(cid:246)r att unders(cid:246)ka de vertikala begr(cid:228)nsningar som ing(cid:229)r i avtal som ing(cid:229)tts med leverant(cid:246)rer eller detaljistmed- lemmar. Bed(cid:246)mningen b(cid:246)r basera sig p(cid:229) de principer som anges i riktlinjerna om vertikala begr(cid:228)nsningar (32), exempelvis fr(cid:229)ga om listan (cid:246)ver s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)nsningar som i sannolikt inte undantas i vertikala avtal. Som exempel kan n(cid:228)mnas en sammanslutning av (cid:229)ter- 109. f(cid:246)rs(cid:228)ljare f(cid:246)r gemensamma ink(cid:246)p av varor. Avtalet om upp- r(cid:228)ttande av sammanslutningen och de villkor p(cid:229) vilka den genomf(cid:246)r gemensamma ink(cid:246)p skulle unders(cid:246)kas enligt dessa riktlinjer. De (cid:229)tf(cid:246)ljande vertikala avtalen, mellan sammanslut- ningen och en enskild medlem, eller mellan sammanslutningen och en utomst(cid:229)ende leverant(cid:246)r, omfattas upp till en viss gr(cid:228)ns av det nya gruppundantaget f(cid:246)r vertikala begr(cid:228)nsningar (33). De avtal som faller utanf(cid:246)r gruppundantagsf(cid:246)rordningen om ver- tikala begr(cid:228)nsningar presumeras inte vara olagliga, men de kan beh(cid:246)va unders(cid:246)kas individuellt. f(cid:246)rs(cid:228)ljning av X till biltillverkare uppg(cid:229)r till 900 enheter. X s(cid:228)ljs dock ocks(cid:229) till tillverkare av andra produkter (cid:228)n bilar. Den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av X utg(cid:246)r 1 800 enheter. Gruppens andel av (ink(cid:246)ps)marknaden (cid:228)r d(cid:228)rmed 15 %. Om parterna dessutom (cid:228)r konkurrenter p(cid:229) en eller 113. flera f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknader, (cid:228)r ocks(cid:229) dessa marknader relevanta f(cid:246)r bed(cid:246)mningen. Begr(cid:228)nsningar av konkurrensen p(cid:229) dessa marknader (cid:228)r mer sannolika om parterna uppn(cid:229)r marknads- inflytande genom att samordna sitt beteende och om parterna har en betydande andel gemensamma totala kostnader. Detta g(cid:228)ller till exempel om (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare som (cid:228)r verksamma p(cid:229) samma relevanta detaljhandelsmarknader tillsammans k(cid:246)per en stor m(cid:228)ngd av de produkter de erbjuder till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljning. Det kan ocks(cid:229) vara fallet om konkurrerande tillverkare och f(cid:246)rs(cid:228)ljare av en f(cid:228)rdigprodukt gemensamt k(cid:246)per in en stor andel av sin sammanlagda produktion. F(cid:246)rs(cid:228)ljningsmark- naderna m(cid:229)ste definieras genom att man till(cid:228)mpar de metoder som fastst(cid:228)lls i kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om definition av den relevanta marknaden. 4. 2 RELEVANTA MARKNADER 4. 3 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 1 110. Det finns tv(cid:229) marknader som kan p(cid:229)verkas av gemen- samma ink(cid:246)p: F(cid:246)r det f(cid:246)rsta de marknader som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet, det vill s(cid:228)ga de relevanta ink(cid:246)psmarknaderna. F(cid:246)r det andra f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna, det vill s(cid:228)ga de mark- nader i efterf(cid:246)ljande marknadsled d(cid:228)r deltagarna i det gemen- samma ink(cid:246)psavtalet (cid:228)r verksamma som f(cid:246)rs(cid:228)ljare. f(cid:246)r att 111. Definitionen av relevanta ink(cid:246)psmarknader f(cid:246)ljer de principer som beskrivs i kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om definition av den relevanta marknaden och grundar sig p(cid:229) begreppet utbytbarhet fastst(cid:228)lla konkurrensbegr(cid:228)ns- ningar. Den enda skillnaden j(cid:228)mf(cid:246)rt med definitionen av f(cid:246)r- s(cid:228)ljningsmarknader (cid:228)r att utbytbarheten m(cid:229)ste fastst(cid:228)llas utg(cid:229)- ende fr(cid:229)n utbud och inte fr(cid:229)n efterfr(cid:229)gan. Med andra ord (cid:228)r leverant(cid:246)rernas alternativ avg(cid:246)rande f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla vilka kon- kurrensbegr(cid:228)nsningar k(cid:246)parna uts(cid:228)tts f(cid:246)r. Dessa skulle kunna analyseras exempelvis genom att man unders(cid:246)ker leverant(cid:246)rer- nas reaktion p(cid:229) en liten men varaktig priss(cid:228)nkning. Om mark- naden definieras, kan marknadsandelen ber(cid:228)knas som den pro- centuella andel som de ber(cid:246)rda parternas ink(cid:246)p utg(cid:246)r av den totala ink(cid:246)pen av den k(cid:246)pta varan eller tj(cid:228)nsten p(cid:229) den rele- vanta marknaden. 4. 3. 1 Avtalets art 4. 3. 1. 1 Avtal som inte omfattas av artikel 81. 1 Gemensamma ink(cid:246)psavtal 114. ing(cid:229)s p(cid:229) grund av sin art mellan f(cid:246)retag som (cid:228)r konkurrenter (cid:229)tminstone p(cid:229) ink(cid:246)psmark- naderna. Vid samarbete mellan konkurrerande ink(cid:246)pare som inte (cid:228)r verksamma p(cid:229) samma relevanta marknad i efterf(cid:246)ljande marknadsled (t. ex. (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare som (cid:228)r verksamma p(cid:229) olika geografiska marknader och realistiskt sett inte kan betraktas som potentiella konkurrenter) (cid:228)r artikel 81. 1 emellertid s(cid:228)llan till(cid:228)mplig om inte parterna har en mycket stark st(cid:228)llning p(cid:229) ink(cid:246)psmarknaderna, som skulle kunna anv(cid:228)ndas till att skada andra f(cid:246)retags konkurrensposition p(cid:229) deras respektive f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsmarknader. I de flesta fall kommer f(cid:246)retagen (cid:246)verens om gemen- 115. samma ink(cid:246)p p(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l ink(cid:246)ps- som f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaden (se punkt 4. 3. 1. 3). 112. Exempel 1 En grupp av biltillverkare kommer (cid:246)verens om att gemensamt k(cid:246)pa in produkten X. De k(cid:246)per tillsammans in 270 enheter. All (32) Riktlinjer om vertikala begr(cid:228)nsningar. (33) Artikel 2. 2 i gruppundantagsf(cid:246)rordning nr 2790/1999. 4. 3. 1. 2 Avtal som n(cid:228)stan alltid omfattas av artikel 81. 1 116. Ink(cid:246)psavtal omfattas av artikel 81. 1 endast om sam- arbetet egentligen inte g(cid:228)ller gemensamma ink(cid:246)p, utan (cid:228)r ett s(cid:228)tt f(cid:246)r f(cid:246)retagen att delta i en dold kartell, dvs. fastst(cid:228)lla priser, begr(cid:228)nsa produktionen eller dela upp marknaden p(cid:229) ett s(cid:228)tt som (cid:228)r f(cid:246)rbjudet. C 118/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 4. 3. 1. 3 Avtal som kan omfattas av artikel 81. 1 117. De flesta ink(cid:246)psavtal m(cid:229)ste unders(cid:246)kas i sitt juridiska och ekonomiska sammanhang. Unders(cid:246)kningen m(cid:229)ste omfatta s(cid:229)v(cid:228)l ink(cid:246)ps- som f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna. 4. 3. 2 Marknadsinflytande och marknadsstrukturer 118. Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r analysen (cid:228)r en unders(cid:246)kning av parternas st(cid:228)llning som k(cid:246)pare. Man kan anta att parterna har en stark st(cid:228)llning som k(cid:246)pare om ett ink(cid:246)psavtal omfattar en tillr(cid:228)ckligt stor andel av den totala volymen p(cid:229) en ink(cid:246)ps- marknad s(cid:229) att priserna kan pressas ner under en konkurrens- kraftig niv(cid:229) eller konkurrerande k(cid:246)pare utest(cid:228)ngas fr(cid:229)n mark- naden. Om en k(cid:246)pare har en stark st(cid:228)llning i f(cid:246)rh(cid:229)llande till leverant(cid:246)rerna p(cid:229) en marknad kan detta medf(cid:246)ra effektivitets- f(cid:246)rluster s(cid:229)som s(cid:228)mre kvalitet, mindre satsningar p(cid:229) innova- tion, eller slutligen ett s(cid:228)mre utbud. De fr(cid:228)msta bet(cid:228)nklighe- terna i fr(cid:229)ga om parternas st(cid:228)llning som k(cid:246)pare (cid:228)r dock att l(cid:228)gre priser kanske inte kommer kunderna till godo i efterf(cid:246)l- jande marknadsled och att de kan orsaka (cid:246)kade kostnader f(cid:246)r k(cid:246)parnas konkurrenter p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna, eftersom det antingen (cid:228)r s(cid:229) att leverant(cid:246)rerna f(cid:246)rs(cid:246)ker kompensera pris- s(cid:228)nkningar f(cid:246)r en kundgrupp genom att h(cid:246)ja priserna f(cid:246)r an- dra kunder, eller s(cid:229) har konkurrenterna s(cid:228)mre tillg(cid:229)ng till ef- fektiva leverant(cid:246)rer. D(cid:228)rf(cid:246)r k(cid:228)nnetecknas ink(cid:246)psmarknader och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknader av (cid:246)msesidiga beroendef(cid:246)rh(cid:229)llanden p(cid:229) det s(cid:228)tt som beskrivs nedan. (cid:214)msesidigt beroende mellan ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmark- nader 119. Samarbetet mellan konkurrerande k(cid:246)pare kan begr(cid:228)nsa konkurrensen avsev(cid:228)rt genom att de uppn(cid:229)r en stark st(cid:228)llning som k(cid:246)pare. ˜ven om en s(cid:229)dan styrkeposition kan leda till l(cid:228)gre priser f(cid:246)r kunderna, (cid:228)r den dock inte alltid konkur- rensfr(cid:228)mjande och kan under vissa omst(cid:228)ndigheter till och med ha allvarliga negativa effekter p(cid:229) konkurrensen. 120. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kan l(cid:228)gre ink(cid:246)pskostnader till f(cid:246)ljd av ut(cid:246)vandet av en stark st(cid:228)llning som k(cid:246)pare inte anses konkur- rensfr(cid:228)mjande om k(cid:246)parna tillsammans har en stark st(cid:228)llning p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna. I det fallet kommer kostnadsbespa- ringarna sannolikt inte konsumenterna till godo. Ju starkare st(cid:228)llning parterna har tillsammans p(cid:229) sina f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmark- nader, desto st(cid:246)rre (cid:228)r incitamentet f(cid:246)r parterna att samordna sitt beteende som s(cid:228)ljare. Detta kan underl(cid:228)ttas av att parterna uppn(cid:229)r en h(cid:246)g grad av kostnads(cid:246)verensst(cid:228)mmelse genom ge- mensamma ink(cid:246)p. Om exempelvis en grupp av stora (cid:229)terf(cid:246)r- s(cid:228)ljare k(cid:246)per en stor andel av sina varor tillsammans, kommer en stor andel av deras totalkostnader att vara gemensamma. De negativa effekterna av gemensamma ink(cid:246)p kan d(cid:228)rf(cid:246)r vara ungef(cid:228)r desamma som vid gemensam produktion. 121. F(cid:246)r det andra kan en stark st(cid:228)llning p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- marknaden skapas eller f(cid:246)rst(cid:228)rkas genom en stark st(cid:228)llning som k(cid:246)pare, som anv(cid:228)nds till att avsk(cid:228)rma konkurrenter eller (cid:246)ka kostnaderna f(cid:246)r rivaliserande f(cid:246)retag. Om en kundgrupp har en stark st(cid:228)llning som k(cid:246)pare kan det leda till att konkur- rerande k(cid:246)pare avsk(cid:228)rmas genom att deras tillg(cid:229)ng till effektiva leverant(cid:246)rer begr(cid:228)nsas. Det kan ocks(cid:229) orsaka (cid:246)kade kostnader f(cid:246)r konkurrenterna, eftersom leverant(cid:246)rerna kommer att f(cid:246)r- s(cid:246)ka kompensera priss(cid:228)nkningar f(cid:246)r en kundgrupp genom att h(cid:246)ja priserna f(cid:246)r andra kunder (t. ex. leverant(cid:246)rer som diskri- minerar (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare i rabatth(cid:228)nseende). Detta (cid:228)r m(cid:246)jligt en- dast om de f(cid:246)retag som levererar till ink(cid:246)psmarknaderna ocks(cid:229) har en viss grad av marknadsinflytande. I b(cid:228)gge fallen kan konkurrensen p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna begr(cid:228)nsas ytterligare av att en kundgrupp har en stark st(cid:228)llning som k(cid:246)pare. Det finns inget absolut tr(cid:246)skelv(cid:228)rde som anger att ett 122. ink(cid:246)pssamarbete skapar en viss grad av marknadsinflytande och d(cid:228)rigenom omfattas av artikel 81. 1. I de flesta fall (cid:228)r det dock sannolikt att det inte f(cid:246)religger n(cid:229)got marknadsinflytande, om avtalsparterna har en sammanlagd marknadsandel p(cid:229) mindre (cid:228)n 15 % b(cid:229)de p(cid:229) ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna. Med en s(cid:229)dan marknadsandel (cid:228)r det i alla h(cid:228)ndelser sannolikt att det ifr(cid:229)gavarande avtalet uppfyller de nedan f(cid:246)rklarade vill- koren i artikel 81. 3. 123. En marknadsandel som (cid:246)verstiger tr(cid:246)skelv(cid:228)rdet inneb(cid:228)r inte automatiskt att samarbetet har negativa marknadseffekter, men det kr(cid:228)vs en mer ing(cid:229)ende bed(cid:246)mning av vilken inverkan ett gemensamt ink(cid:246)psavtal har p(cid:229) marknaden, varvid faktorer som marknadskoncentration och starka leverant(cid:246)rers eventuellt utj(cid:228)mnande marknadsinflytande skall beaktas. Gemensamma ink(cid:246)p som omfattar parter med en sammanlagd marknadsandel som (cid:228)r betydligt st(cid:246)rre (cid:228)n 15 % p(cid:229) en koncentrerad marknad omfattas sannolikt av artikel 81. 1, och effektivitetsvinster som kan uppv(cid:228)ga de konkurrensbegr(cid:228)nsande effekterna m(cid:229)ste p(cid:229)vi- sas av parterna. 4. 4 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 3 4. 4. 1 Ekonomiska f(cid:246)rdelar 124. Ink(cid:246)psavtal kan medf(cid:246)ra ekonomiska f(cid:246)rdelar s(cid:229)som stordriftsf(cid:246)rdelar vid best(cid:228)llningar eller transporter, vilka kan v(cid:228)ga tyngre (cid:228)n konkurrensbegr(cid:228)nsande effekter. Om parterna tillsammans har en stark st(cid:228)llning som k(cid:246)pare eller s(cid:228)ljare, m(cid:229)ste fr(cid:229)gan om effektivitetsvinster unders(cid:246)kas noggrant. Kost- nadsbesparingar som enbart orsakas av ut(cid:246)vandet av en stark marknadsposition och som inte gagnar konsumenterna kan inte beaktas. 4. 4. 2 N(cid:246)dv(cid:228)ndiga begr(cid:228)nsningar 125. Ink(cid:246)psavtal kan inte undantas om de uppst(cid:228)ller be- gr(cid:228)nsningar som inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att de ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rdelarna skall uppn(cid:229)s. En skyldighet att uteslutande g(cid:246)ra in- k(cid:246)p via samarbetet kan i vissa fall vara n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att (cid:229)stad- komma den volym som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att stordriftsf(cid:246)rdelar skall kunna uppn(cid:229)s. En s(cid:229)dan skyldighet m(cid:229)ste dock bed(cid:246)mas fr(cid:229)n fall till fall. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/31 4. 4. 3 Konkurrensen s(cid:228)tts inte ur spel 126. Gemensamma ink(cid:246)psavtal kan aldrig undantas om de ger parterna en m(cid:246)jlighet att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel i fr(cid:229)ga om en betydande del av varorna i fr(cid:229)ga. Denna bed(cid:246)mning m(cid:229)ste omfatta ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna. Parternas sammanlagda marknadsandelar kan anses som en utg(cid:229)ngs- punkt. Det m(cid:229)ste d(cid:228)refter bed(cid:246)mas om dessa marknadsandelar tyder p(cid:229) en dominerande marknadsposition och om det finns n(cid:229)gra f(cid:246)rmildrande omst(cid:228)ndigheter, t. ex. att leverant(cid:246)rerna har ett utj(cid:228)mnande marknadsinflytande p(cid:229) ink(cid:246)psmarknaderna el- ler m(cid:246)jlighet att tr(cid:228)da in p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna. En do- minerande st(cid:228)llning p(cid:229) antingen ink(cid:246)ps- eller f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmark- naden utesluter ett undantag enligt artikel 81. 3. minimivolym via organisationen, som st(cid:229)r f(cid:246)r omkring 50 % av varje (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljares totala kostnader. ¯terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna kan k(cid:246)pa in mer (cid:228)n minimivolymen via organisationen, men de kan ocks(cid:229) g(cid:246)ra ink(cid:246)p utanf(cid:246)r samarbetet. De har en sammanlagd marknadsandel p(cid:229) 20 % p(cid:229) ink(cid:246)ps- respektive f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmark- naden. A och B (cid:228)r deras tv(cid:229) stora konkurrenter. A har en andel p(cid:229) 25 % p(cid:229) var och en av de ber(cid:246)rda marknaderna, medan B har 35 %. De (cid:229)terst(cid:229)ende mindre konkurrenterna har ocks(cid:229) bildat en ink(cid:246)psgrupp. De 15 (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna uppn(cid:229)r stordrifts- f(cid:246)rdelar genom att sammansl(cid:229) volymer och ink(cid:246)p i betydande omfattning. 4. 5 EXEMPEL 127. Exempel 2 S i t u a t i o n : Tv(cid:229) tillverkare, A och B, beslutar sig f(cid:246)r att ge- mensamt k(cid:246)pa in komponent X. De (cid:228)r konkurrenter p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsmarknaden. Tillsammans utg(cid:246)r deras ink(cid:246)p 35 % av den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av X inom EES, som antas vara den rele- vanta geografiska marknaden. Det finns sex andra tillverkare (konkurrenter till A och B p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaden) som st(cid:229)r f(cid:246)r resterande 65 % av ink(cid:246)psmarknaden; en av dem har 25 %, medan (cid:246)vriga st(cid:229)r f(cid:246)r betydligt mindre marknadsandelar. Ut- budssidan (cid:228)r ganska koncentrerad med sex leverant(cid:246)rer av komponent X, varav tv(cid:229) med en marknadsandel p(cid:229) 30 % var- dera och (cid:246)vriga mellan 10 och 15 % (HHI 2 300(cid:150)2 500). P(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaden uppn(cid:229)r A och B en sammanlagd mark- nadsandel p(cid:229) 35 %. A n a l y s : P(cid:229) grund av det marknadsinflytande parterna har p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaden kan det h(cid:228)nda att f(cid:246)rdelarna med even- tuella kostnadsbesparingar inte kommer slutkonsumenterna till godo. Dessutom (cid:246)kar de gemensamma ink(cid:246)pen sannolikt kost- naderna f(cid:246)r parternas mindre konkurrenter eftersom de tv(cid:229) starka leverant(cid:246)rerna sannolikt kompenserar priss(cid:228)nkningar f(cid:246)r gruppen genom att h(cid:246)ja priserna f(cid:246)r mindre kunder. Det kan leda till en (cid:246)kad koncentration i efterf(cid:246)ljande marknadsled. Vidare kan samarbetet leda till en ytterligare koncentration hos leverant(cid:246)rerna, eftersom mindre leverant(cid:246)rer, som redan bedri- ver en verksamhet som ligger n(cid:228)ra eller under en l(cid:228)gsta opti- mal storlek, kan tvingas l(cid:228)mna branschen om de inte kan s(cid:228)nka priserna ytterligare. En s(cid:229)dan situation orsakar troligen en be- tydande konkurrensbegr(cid:228)nsning, som kanske inte kan uppv(cid:228)gas av eventuella effektivitetsvinster genom sammanslagning av vo- lymer. 128. Exempel 3 S i t u a t i o n : 15 sm(cid:229) (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare ing(cid:229)r ett avtal om att bilda en gemensam ink(cid:246)psorganisation. De (cid:228)r skyldiga att k(cid:246)pa in en A n a l y s : ¯terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna kan uppn(cid:229) en h(cid:246)g grad av kostnads- (cid:246)verensst(cid:228)mmelse om de tillsammans k(cid:246)per in mer (cid:228)n den avtalade volymen. Tillsammans har de dock endast en m(cid:229)ttlig marknadsposition p(cid:229) ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaden. Dess- utom medf(cid:246)r samarbetet vissa stordriftsf(cid:246)rdelar. Detta sam- arbete kommer sannolikt att undantas. 129. Exempel 4 S i t u a t i o n : Tv(cid:229) snabbk(cid:246)pskedjor ing(cid:229)r ett avtal om att ge- mensamt k(cid:246)pa in produkter som utg(cid:246)r omkring 50 % av deras totalkostnader. P(cid:229) de relevanta ink(cid:246)psmarknaderna f(cid:246)r de olika produktkategorierna har parterna andelar p(cid:229) mellan 25 % och 40 %, p(cid:229) den relevanta f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaden (om man antar att det finns endast en relevant geografisk marknad) har de en andel p(cid:229) 40 %. Det finns fem andra betydande (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare med en marknadsandel p(cid:229) 10(cid:150)15 % vardera. Ett marknads- intr(cid:228)de (cid:228)r osannolikt. A n a l y s : Det (cid:228)r sannolikt att detta ink(cid:246)psavtal skulle p(cid:229)verka parternas konkurrensbeteende eftersom samordningen skulle ge dem ett betydande marknadsinflytande. Detta g(cid:228)ller i synnerhet om marknadsintr(cid:228)de f(cid:246)rekommer endast i obetydlig omfatt- ning. Incitamentet att samordna beteendet (cid:228)r starkare om kost- naderna (cid:228)r desamma. Liknande marginaler ger parterna ett ytterligare incitament att till(cid:228)mpa samma priser. ˜ven om sam- arbetet medf(cid:246)r effektivitetsvinster (cid:228)r det osannolikt att det un- dantas, eftersom marknadsinflytandet (cid:228)r s(cid:229) stort. 130. Exempel 5 S i t u a t i o n : Fem sm(cid:229) kooperativ ing(cid:229)r ett avtal om att bilda en gemensam ink(cid:246)psorganisation. De (cid:228)r skyldiga att k(cid:246)pa in en minimivolym via organisationen. Parterna kan k(cid:246)pa in mer (cid:228)n minimivolymen via organisationen, men de kan ocks(cid:229) g(cid:246)ra ink(cid:246)p utanf(cid:246)r organisationen. Parterna har en total marknads- andel p(cid:229) 5 % var p(cid:229) ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna, vil- ket ger dem en sammanlagd marknadsandel p(cid:229) 25 %. Det finns tv(cid:229) andra betydande (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare med en marknadsandel p(cid:229) 20(cid:150)25 % och ett antal mindre (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare med marknads- andelar som (cid:228)r mindre (cid:228)n 5 %. C 118/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 A n a l y s : Bildandet av en gemensam ink(cid:246)psorganisation ger sannolikt parterna en marknadsposition b(cid:229)de p(cid:229) ink(cid:246)ps- och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaderna som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att kon- kurrera med de tv(cid:229) st(cid:246)rsta (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna. D(cid:229) det finns tv(cid:229) andra akt(cid:246)rer med en j(cid:228)mf(cid:246)rbar marknadsposition (cid:228)r det dess- utom sannolikt att effektivitetsvinsterna av avtalet kommer konsumenterna till godo. I ett s(cid:229)dant scenario (cid:228)r det sannolikt att avtalet kommer att undantas. En ytterligare distinktion b(cid:246)r g(cid:246)ras mellan (cid:229) ena sidan 133. avtal d(cid:228)r parterna endast kommer (cid:246)verens om gemensam sa- luf(cid:246)ring och (cid:229) andra sidan avtal d(cid:228)r saluf(cid:246)ringen (cid:228)r f(cid:246)rknippad med n(cid:229)gon annan samarbetsform. Detta kan vara fallet till exempel i fr(cid:229)ga om gemensam produktion eller gemensamma ink(cid:246)p. Dessa avtal kommer att behandlas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som vid bed(cid:246)mningen av de typerna av samarbete. 5. SALUF(cid:214)RINGSAVTAL 5. 1 DEFINITION De avtal som omfattas av detta avsnitt g(cid:228)ller samarbete 131. mellan konkurrenter vid f(cid:246)rs(cid:228)ljning, distribution eller mark- nadsf(cid:246)ring av deras produkter. Avtalen kan ha en mycket va- rierande r(cid:228)ckvidd, beroende p(cid:229) vilka marknadsfunktioner som omfattas av samarbetet. I den ena (cid:228)nden av registret f(cid:246)rekom- mer gemensam f(cid:246)rs(cid:228)ljning som leder till ett gemensamt fast- st(cid:228)llande av alla kommersiella aspekter som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av varan, inklusive pris. I den andra (cid:228)nden f(cid:246)rekommer mer begr(cid:228)nsade avtal som endast g(cid:228)ller en s(cid:228)rskild marknadsfunktion, s(cid:229)som distribution, service eller reklam. 132. De viktigaste av dessa mer begr(cid:228)nsade avtal verkar vara distributionsavtalen. Dessa avtal omfattas i regel av grupp- undantagsf(cid:246)rordning nr 2790/1999 och riktlinjerna om verti- kala begr(cid:228)nsningar, s(cid:229)vida parterna inte (cid:228)r faktiska eller poten- tiella konkurrenter. I s(cid:229) fall omfattar gruppundantagsf(cid:246)rordning nr 2790/1999 endast icke-(cid:246)msesidiga vertikala avtal mellan konkurrenter, om (a) k(cid:246)paren, tillsammans med anknutna f(cid:246)- retag, har en (cid:229)rlig oms(cid:228)ttning som inte (cid:246)verstiger 100 miljoner euro, eller (b) leverant(cid:246)ren (cid:228)r en tillverkare och varudistribut(cid:246)r och k(cid:246)paren en distribut(cid:246)r som inte sj(cid:228)lv tillverkar varor som konkurrerar med de varor som omfattas av avtalet, eller c) leverant(cid:246)ren tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster i flera olika handelsled, medan k(cid:246)paren inte tillhandah(cid:229)ller konkurrerande tj(cid:228)nster i det handelsled d(cid:228)r han k(cid:246)per de tj(cid:228)nster som omfattas av av- talet (34). Om konkurrenter kommer (cid:246)verens om att (cid:246)msesidigt distribuera sina produkter, finns det i vissa fall en m(cid:246)jlighet att avtalen har till syfte eller effekt att dela upp marknaderna mellan parterna eller att de leder till samverkan. Detsamma g(cid:228)ller icke-(cid:246)msesidiga avtal mellan konkurrenter som (cid:246)verskri- der en viss storlek. Dessa avtal m(cid:229)ste s(cid:229)ledes f(cid:246)rst bed(cid:246)mas enligt de principer som fastst(cid:228)lls nedan. Om denna bed(cid:246)mning leder till slutsatsen att ett samarbete mellan konkurrenter p(cid:229) distributionsomr(cid:229)det i princip skulle kunna godtas, (cid:228)r en ytter- ligare bed(cid:246)mning n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att unders(cid:246)ka de vertikala begr(cid:228)nsningar som ing(cid:229)r i s(cid:229)dana avtal. Bed(cid:246)mningen b(cid:246)r grunda sig p(cid:229) de principer som fastst(cid:228)lls i riktlinjerna om vertikala begr(cid:228)nsningar (35), exempelvis betr(cid:228)ffande f(cid:246)rteck- ningen (cid:246)ver s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)nsningar som sannolikt inte undantas i vertikala avtal. (34) Artikel 2. 4 i gruppundantagsf(cid:246)rordning nr 2790/1999. (35) Riktlinjer om vertikala begr(cid:228)nsningar. 5. 2 RELEVANTA MARKNADER F(cid:246)r att bed(cid:246)ma konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan sam- 134. arbetsparterna, m(cid:229)ste man f(cid:246)rst definiera de relevanta produkt- marknader och geografiska marknader som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet (dvs. de marknader som omfattar de varor som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r avtalet). F(cid:246)r det andra kan ett avtal om saluf(cid:246)ring p(cid:229) en marknad ocks(cid:229) p(cid:229)verka parternas konkurrensbeteende p(cid:229) en angr(cid:228)nsande marknad med n(cid:228)ra anknytning till den mark- nad som direkt ber(cid:246)rs av samarbetet. 5. 3 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 1 5. 3. 1 Avtalets art 5. 3. 1. 1 Avtal som inte omfattas av artikel 81. 1 135. De avtal om saluf(cid:246)ring som omfattas av detta avsnitt omfattas av konkurrensreglerna endast om avtalsparterna kon- kurrerar med varandra. Om det st(cid:229)r klart att parterna inte (cid:228)r konkurrenter med avseende p(cid:229) de varor eller tj(cid:228)nster som omfattas av avtalet, kan avtalet inte vara konkurrensbegr(cid:228)n- sande. Detta g(cid:228)ller ocks(cid:229) om ett saluf(cid:246)ringssamarbete av ob- jektiva sk(cid:228)l (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att en part skall kunna tr(cid:228)da in p(cid:229) en marknad som den, till exempel p(cid:229) grund av de kostnader det inneb(cid:228)r, inte skulle ha kunnat tr(cid:228)da in p(cid:229) ensam. Denna princip kan till(cid:228)mpas exempelvis p(cid:229) konsortieavtal som ger de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen en m(cid:246)jlighet att l(cid:228)mna ett trov(cid:228)rdigt anbud f(cid:246)r projekt som de inte skulle kunna genomf(cid:246)ra eller l(cid:228)mna anbud p(cid:229) ensamma. Eftersom de d(cid:228)rmed inte (cid:228)r potentiella ingen konkurrens- konkurrenter om anbudet, begr(cid:228)nsning. f(cid:246)religger det 5. 3. 1. 2 Avtal som n(cid:228)stan alltid omfattas av artikel 81. 1 136. Ett avtal om saluf(cid:246)ring mellan konkurrenter f(cid:246)ranleder bet(cid:228)nkligheter i konkurrensh(cid:228)nseende fr(cid:228)mst i fr(cid:229)ga om fast- st(cid:228)llande av priser. Avtal som (cid:228)r begr(cid:228)nsade till gemensam f(cid:246)rs(cid:228)ljning har i regel till syfte och m(cid:229)l att samordna konkur- rerande tillverkares priss(cid:228)ttningspolicy. I detta fall s(cid:228)tter de inte endast priskonkurrensen mellan parterna ur spel, utan begr(cid:228)n- sar ocks(cid:229) den varuvolym som deltagarna skall leverera inom ramen f(cid:246)r systemet f(cid:246)r att f(cid:246)rdela best(cid:228)llningar. De begr(cid:228)nsar d(cid:228)rf(cid:246)r konkurrensen mellan parterna p(cid:229) utbudssidan och be- gr(cid:228)nsar k(cid:246)parnas valm(cid:246)jligheter och omfattas s(cid:229)ledes av artikel 81. 1. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/33 Denna bed(cid:246)mning (cid:228)ndras inte av att avtalet (cid:228)r icke-ex- 137. klusivt. Artikel 81. 1 (cid:228)r till(cid:228)mplig (cid:228)ven om parterna fritt kan s(cid:228)lja utanf(cid:246)r avtalet, s(cid:229) l(cid:228)nge man kan anta att avtalet leder till en (cid:246)vergripande samordning av de priser som parterna tar ut. osannolikt att det ifr(cid:229)gavarande avtalet uppfyller de nedan be- skrivna villkoren i artikel 81. 3. 5. 3. 1. 3 Avtal som kan omfattas av artikel 81. 1 138. Avtal om saluf(cid:246)ring som inte omfattar gemensam f(cid:246)r- s(cid:228)ljning orsakar bet(cid:228)nkligheter i tv(cid:229) avseenden. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta ger den gemensamma saluf(cid:246)ringen goda m(cid:246)jligheter till utbyte av k(cid:228)nslig f(cid:246)retagsinformation, s(cid:228)rskilt om f(cid:246)rs(cid:228)ljningsstrategi och priss(cid:228)ttning. F(cid:246)r det andra kan en betydande del av par- ternas bidrag till de slutliga kostnaderna vara gemensamma, beroende p(cid:229) saluf(cid:246)ringens kostnadsstruktur. F(cid:246)ljden (cid:228)r att det faktiska utrymmet f(cid:246)r priskonkurrens vid den slutliga f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen kan vara begr(cid:228)nsad. Avtal om gemensam saluf(cid:246)ring kan d(cid:228)rf(cid:246)r omfattas av artikel 81. 1, om de m(cid:246)jligg(cid:246)r utbyte av k(cid:228)nslig f(cid:246)retagsinformation eller p(cid:229)verkar en betydande del av parternas slutliga kostnader. Distributionsavtal mellan konkurrenter som (cid:228)r verk- 139. samma p(cid:229) olika geografiska marknader f(cid:246)ranleder bet(cid:228)nklighe- ter i det avseendet att de kan leda till eller vara ett instrument f(cid:246)r marknadsuppdelning. I fr(cid:229)ga om (cid:246)msesidiga avtal om att distribuera varandras varor delar parterna upp marknader eller kunder och s(cid:228)tter konkurrensen mellan sig sj(cid:228)lva ur spel. Den avg(cid:246)rande fr(cid:229)gan vid bed(cid:246)mningen av ett avtal av denna typ (cid:228)r om avtalet objektivt sett (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att parterna skall kunna tr(cid:228)da in p(cid:229) varandras marknader. Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, om- fattas avtalet inte av artikel 81. 1. Om inte, omfattas avtalet av artikel 81. 1. S(cid:229)vida avtalet inte (cid:228)r (cid:246)msesidigt, (cid:228)r risken f(cid:246)r uppdelning av marknaden mindre. Det m(cid:229)ste dock bed(cid:246)mas om det icke-(cid:246)msesidiga avtalet utg(cid:246)r en grund f(cid:246)r en (cid:246)msesidig (cid:246)verenskommelse mellan parterna att inte tr(cid:228)da in p(cid:229) varandras marknad eller (cid:228)r ett s(cid:228)tt att kontrollera tilltr(cid:228)det till eller kon- kurrensen p(cid:229) (cid:148)importmarknaden(cid:148). 5. 3. 2 Marknadsinflytande och marknadsstruktur Avtal som omfattar fastst(cid:228)llande av priser omfattas all- 140. tid av artikel 81. 1, oberoende av parternas marknadsinflytande. S(cid:229)dana avtal kan dock undantas enligt artikel 81. 3 p(cid:229) de villkor som beskrivs nedan. Saluf(cid:246)ringsavtal mellan konkurrenter som inte inbegri- 141. per fastst(cid:228)llande av priser omfattas av artikel 81. 1 endast om avtalsparterna har ett visst marknadsinflytande. Oftast (cid:228)r det osannolikt att ett marknadsinflytande f(cid:246)religger om avtalspar- terna har en sammanlagd marknadsandel som (cid:228)r mindre (cid:228)n 15 %. Med en s(cid:229)dan marknadsandel (cid:228)r det i alla h(cid:228)ndelser 142. Om parternas sammanlagda marknadsandel (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n 15 %, m(cid:229)ste man bed(cid:246)ma vilken inverkan avtalet om ge- mensam saluf(cid:246)ring har p(cid:229) marknaden. I det avseendet (cid:228)r mark- nadskoncentration och marknadsandelar betydelsefulla faktorer. Ju mer koncentrerad marknaden (cid:228)r, desto anv(cid:228)ndbarare blir information om priser eller f(cid:246)rs(cid:228)ljningsstrategi f(cid:246)r att minska os(cid:228)kerheten och desto st(cid:246)rre (cid:228)r incitamentet f(cid:246)r parterna att utbyta s(cid:229)dan information (36). 5. 4 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 3 5. 4. 1 Ekonomiska f(cid:246)rdelar De effektivitetsvinster som skall beaktas vid bed(cid:246)m- 143. ningen av om ett avtal om gemensam saluf(cid:246)ring kan undantas beror p(cid:229) av vilket slag verksamheten (cid:228)r. Fastst(cid:228)llande av priser kan i regel inte godk(cid:228)nnas, om det inte av v(cid:228)lgrundade sk(cid:228)l (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r integreringen av andra f(cid:246)rs(cid:228)ljningsfunktioner, och denna integrering medf(cid:246)r betydande effektivitetsvinster. Hur stora effektivitetsvinsterna blir beror bland annat p(cid:229) hur viktig den gemensamma f(cid:246)rs(cid:228)ljningsverksamheten (cid:228)r f(cid:246)r den totala kostnadsstrukturen f(cid:246)r produkten i fr(cid:229)ga. Effektivitets- vinster (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r mer sannolika f(cid:246)r tillverkare av konsumtions- varor med stor spridning (cid:228)n f(cid:246)r tillverkare av industriprodukter som k(cid:246)ps endast av ett litet antal avn(cid:228)mare. Dessutom b(cid:246)r de p(cid:229)st(cid:229)dda effektivitetsvinsterna inte 144. utg(cid:246)ras av inbesparingar enbart f(cid:246)ljd av eliminering av till kostnader som i sig (cid:228)r en del av konkurrensen, utan de m(cid:229)ste vara resultatet av att ekonomiska aktiviteter integreras. Mins- kade transportkostnader som enbart (cid:228)r en f(cid:246)ljd av uppdelning av kunder utan n(cid:229)gon integrering av logistiksystemet kan d(cid:228)r- f(cid:246)r inte betraktas som en effektivitetsvinst som skulle g(cid:246)ra avtalet ber(cid:228)ttigat till ett undantag. P(cid:229)st(cid:229)dda effektivitetsf(cid:246)rdelar m(cid:229)ste bevisas. En viktig 145. faktor i detta avseende (cid:228)r att b(cid:229)da parterna bidrar med bety- dande m(cid:228)ngder kapital, teknik eller andra tillg(cid:229)ngar. Kostnads- besparingar genom minskad dubblering av resurser och anl(cid:228)gg- ningar kan ocks(cid:229) godtas. Om den gemensamma saluf(cid:246)ringen d(cid:228)remot endast best(cid:229)r av ett f(cid:246)rs(cid:228)ljningskontor utan investe- ringar, (cid:228)r det sannolikt fr(cid:229)ga om en dold kartell och i s(cid:229) fall uppfylls inte villkoren i artikel 81. 3. (36) Utbytet av k(cid:228)nslig och detaljerad information som (cid:228)ger rum p(cid:229) en oligopolistisk marknad kan i sig omfattas av artikel 81. 1. Domarna av den 28 maj 1998 i (cid:148)traktorm(cid:229)len(cid:148) (C-8/958 P: New Holland John Deere) och av den 11 mars 1999 i Ford och C-7/95 P: (cid:148)st(cid:229)lbalksm(cid:229)len(cid:148) T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 och T-157/94) ger nyttig v(cid:228)gledning i detta avseende. (T-134/94, T-136/94, T-137/94, C 118/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 5. 4. 2 N(cid:246)dv(cid:228)ndiga begr(cid:228)nsningar 146. Ett avtal om saluf(cid:246)ring kan inte undantas om det med- f(cid:246)r begr(cid:228)nsningar som inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att de ovan- n(cid:228)mnda f(cid:246)rdelarna skall uppn(cid:229)s. Fr(cid:229)gan om huruvida begr(cid:228)ns- ningarna (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktig f(cid:246)r de avtal som omfattar fastst(cid:228)llande av priser eller uppdelning av marknader. tas som n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, eftersom kunderna (cid:150) dvs. stora detaljhan- delskedjor (cid:150) inte vill handskas med en m(cid:229)ngfald priser. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt ocks(cid:229) d(cid:228)rf(cid:246)r att m(cid:229)let (cid:150) ett gemensamt varum(cid:228)rke kan uppn(cid:229)s p(cid:229) ett trov(cid:228)rdigt s(cid:228)tt endast om alla saluf(cid:246)rings- aspekter, inklusive pris, standardiseras. Eftersom parterna sak- nar marknadsinflytande och avtalet medf(cid:246)r betydande effekti- vitetsvinster (cid:228)r det f(cid:246)renligt med artikel 81. 5. 4. 3 Konkurrensen s(cid:228)tts inte ur spel 149. Exempel 2 147. Gemensamma avtal om saluf(cid:246)ring kan aldrig undantas om de g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r parterna att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel med avseende p(cid:229) en v(cid:228)sentlig del av varorna i fr(cid:229)ga. N(cid:228)r denna bed(cid:246)mning g(cid:246)rs, kan parternas sammanlagda marknads- andelar betraktas som en utg(cid:229)ngspunkt. Man m(cid:229)ste d(cid:229) bed(cid:246)ma huruvida dessa marknadsandelar (cid:228)r ett tecken p(cid:229) en domine- rande st(cid:228)llning och huruvida det finns f(cid:246)rmildrande omst(cid:228)n- digheter, s(cid:229)som m(cid:246)jligheter till marknadsintr(cid:228)de. Avtal mellan konkurrenter som har en sammanlagd marknadsandel som medf(cid:246)r en dominerande st(cid:228)llning uppfyller i regel inte villkoren i artikel 81. 3. S i t u a t i o n : Tv(cid:229) kullagertillverkare, vardera med en marknads- andel p(cid:229) 5 %, bildar ett samriskf(cid:246)retag som skall saluf(cid:246)ra pro- dukterna, fastst(cid:228)lla priser och f(cid:246)rdela best(cid:228)llningar till moder- bolagen. De har r(cid:228)tt att s(cid:228)lja utanf(cid:246)r denna struktur. Moderbo- lagens fabriker forts(cid:228)tter att leverera direkt till kunderna. De h(cid:228)vdar att detta kommer att medf(cid:246)ra effektivitetsvinster efter- som den gemensamma f(cid:246)rs(cid:228)ljningspersonalen kan demonstrera parternas produkter samtidigt f(cid:246)r samma kund. D(cid:228)rmed und- viker man on(cid:246)digt dubbelarbete i f(cid:246)rs(cid:228)ljningsverksamheten. Dessutom skulle samriskf(cid:246)retaget om m(cid:246)jligt f(cid:246)rdela best(cid:228)ll- ningar till den n(cid:228)rmaste m(cid:246)jliga fabriken, vilket minskar trans- portkostnaderna. 5. 5 EXEMPEL 148. Exempel 1 S i t u a t i o n : Fem sm(cid:229) livsmedelsproducenter, var och en med en andel p(cid:229) 2 % av den totala livsmedelsmarknaden, kommer (cid:246)verens om att sammansl(cid:229) sina distributionsanl(cid:228)ggningar, salu- f(cid:246)ra sina produkter under ett gemensamt varum(cid:228)rke och s(cid:228)lja sina produkter till ett gemensamt pris. Detta inneb(cid:228)r betydande investeringar i lagerh(cid:229)llning, transporter, reklam, saluf(cid:246)ring och f(cid:246)rs(cid:228)ljningspersonal. Det minskar betydligt deras kostnadsbas, som i regel utg(cid:246)r 50 % av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset och ger dem en m(cid:246)jlighet att erbjuda ett snabbare och effektivare distributions- system. Livsmedelsproducenternas kunder best(cid:229)r av stora de- taljhandelskedjor. Tre stora multinationella livsmedelskoncerner dominerar mark- naden, med en marknadsandel p(cid:229) 20 % var. Resten av mark- naden best(cid:229)r av sm(cid:229) sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga producenter. Avtalsparternas produktsortiment (cid:246)verlappar varandra p(cid:229) vissa viktiga omr(cid:229)- den. Deras sammanlagda marknadsandel (cid:246)verstiger dock inte 15 % p(cid:229) n(cid:229)gon produktmarknad. A n a l y s : Avtalet inbegriper fastst(cid:228)llande av priser och omfat- tas s(cid:229)ledes av artikel 81. 1, (cid:228)ven om avtalsparterna inte kan anses ha n(cid:229)got marknadsinflytande. Integreringen av saluf(cid:246)ring och distribution verkar dock medf(cid:246)ra betydande effektivitets- vinster som (cid:228)r till gagn f(cid:246)r kunderna b(cid:229)de i fr(cid:229)ga om b(cid:228)ttre service och l(cid:228)gre kostnader. Fr(cid:229)gan (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r om avtalet kan undantas enligt artikel 81. 3. F(cid:246)r att denna fr(cid:229)ga skall kunna besvaras m(cid:229)ste det avg(cid:246)ras om fastst(cid:228)llandet av priser p(cid:229) saklig grund (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att (cid:246)vriga saluf(cid:246)ringsfunktioner skall kunna integreras. I detta fall kan fastst(cid:228)llandet av priser betrak- A n a l y s : Avtalet inbegriper fastst(cid:228)llande av priser och omfat- tas s(cid:229)ledes av artikel 81. 1, (cid:228)ven om avtalsparterna inte kan anses ha n(cid:229)got marknadsinflytande. Det kan inte undantas enligt artikel 81. 3, eftersom de p(cid:229)st(cid:229)dda effektivitetsvinsterna endast (cid:228)r kostnadsminskningar som beror p(cid:229) att konkurrensen mellan parterna satts ur spel. 150. Exempel 3 S i t u a t i o n : Tv(cid:229) l(cid:228)skedryckstillverkare (cid:228)r verksamma i tv(cid:229) olika, angr(cid:228)nsande medlemsstater. B(cid:229)da har en andel p(cid:229) 20 % av sin respektive hemmamarknad. De kommer (cid:246)verens om att (cid:246)msesidigt distribuera varandras produkter inom sin respektive geografiska marknad. B(cid:229)da marknaderna domineras av en stor multinationell l(cid:228)ske- dryckstillverkare, som har en andel p(cid:229) mer (cid:228)n 50 % av mark- naderna i fr(cid:229)ga. A n a l y s : Avtalet omfattas av artikel 81. 1 om parterna kan antas vara potentiella konkurrenter. Att besvara denna fr(cid:229)ga skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kr(cid:228)va en analys av hindren f(cid:246)r intr(cid:228)de p(cid:229) de respektive geografiska marknaderna. Om parterna hade kunnat tr(cid:228)da in p(cid:229) varandras marknader sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt, skulle avtalet ha satt konkurrensen mellan dem ur spel. ˜ven om parternas marknadsandelar tyder p(cid:229) att de skulle kunna ha ett visst mark- nadsinflytande, visar en analys av marknadsstrukturen dock att s(cid:229) inte (cid:228)r fallet. Dessutom gagnar det (cid:246)msesidiga distributions- avtalet kunderna eftersom det (cid:246)kar de till buds st(cid:229)ende valm(cid:246)j- ligheterna p(cid:229) de geografiska marknaderna i fr(cid:229)ga. Avtalet skulle s(cid:229)ledes kunna undantas (cid:228)ven om det ans(cid:229)gs begr(cid:228)nsa konkur- rensen. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/35 6. STANDARDISERINGSAVTAL 6. 3. 1 Avtalets art 6. 1 DEFINITION 6. 3. 1. 1 Avtal som inte omfattas av artikel 81. 1 Det fr(cid:228)msta syftet med standardiseringsavtal (cid:228)r att de- 151. finiera tekniska krav eller kvalitetskrav som befintliga eller framtida produkter, tillverkningsprocesser eller metoder skall uppfylla (37). Standardiseringsavtal kan omfatta olika omr(cid:229)den, s(cid:229)som standardisering av olika grader eller storlekar av en viss produkt eller tekniska specifikationer p(cid:229) marknader d(cid:228)r det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med kompatibilitet och interoperabilitet med andra produkter eller system. Villkoren f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till ett visst kva- litetsm(cid:228)rke eller f(cid:246)r godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n en regleringsmyndighet kan ocks(cid:229) betraktas som en standard. Om deltagandet i fastst(cid:228)llandet av standarder (cid:228)r obe- 155. gr(cid:228)nsat och (cid:246)ppet, begr(cid:228)nsas konkurrensen inte av standardi- seringsavtal enligt definitionen ovan, om de inte fastst(cid:228)ller n(cid:229)- gon skyldighet att f(cid:246)lja standarden eller om de utg(cid:246)r delar av ett mer omfattande avtal f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att produkter (cid:228)r kompatibla. Detta g(cid:228)ller vanligen standarder som antagits av erk(cid:228)nda standardiseringsorgan och som grundar sig p(cid:229) icke- diskriminerande, (cid:246)ppna och (cid:246)versk(cid:229)dliga f(cid:246)rfaranden. Dessa riktlinjer omfattar inte standarder som g(cid:228)ller till- 152. handah(cid:229)llande av professionella tj(cid:228)nster, s(cid:229)som regler f(cid:246)r att f(cid:229) ut(cid:246)va ett fritt yrke. 6. 2 RELEVANTA MARKNADER 153. Standardiseringsavtal har effekter p(cid:229) tre m(cid:246)jliga mark- nader, som definieras enligt kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om definition av den relevanta marknaden. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta p(cid:229) den produktmarknad eller de produktmarknader standarden eller standarderna g(cid:228)ller. Standarder f(cid:246)r helt nya produkter kan v(cid:228)cka liknande fr(cid:229)gor som i fr(cid:229)ga om avtal om forskning och utveckling vad definitionen av marknaden betr(cid:228)ffar (se punkt 2. 2). F(cid:246)r det andra p(cid:229) tj(cid:228)nstemarknaden f(cid:246)r fastst(cid:228)llande av standarder, om det finns olika organ eller avtal f(cid:246)r fastst(cid:228)l- lande av standarder. F(cid:246)r det tredje, om det (cid:228)r relevant, p(cid:229) den s(cid:228)rskilda marknaden f(cid:246)r provning och certifiering. 6. 3 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 1 Avtal om att fastst(cid:228)lla standarder (38) kan antingen in- 154. g(cid:229)s mellan privata f(cid:246)retag eller fastst(cid:228)llas under beskydd av offentliga organ eller organ som anf(cid:246)rtrotts tillhandah(cid:229)llandet av tj(cid:228)nster av allm(cid:228)nt ekonomiskt intresse, s(cid:229)som standardise- ringsorgan som erk(cid:228)nns i direktiv 98/34/EG (39). Ingripandena fr(cid:229)n s(cid:229)dana organ omfattas av medlemsstaternas skyldigheter i fr(cid:229)ga om att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en sund konkurrens inom gemen- skapen. (37) Standardisering kan ske i olika former, fr(cid:229)n nationellt fastst(cid:228)llande av standarder i samf(cid:246)rst(cid:229)nd genom erk(cid:228)nda europeiska eller natio- nella standardiseringsorgan, genom konsortier och fora, till avtal mellan enskilda f(cid:246)retag. ˜ven om standarder definieras p(cid:229) ett sn(cid:228)vt s(cid:228)tt i gemenskapslagstiftningen, betraktas de avtal som definieras i denna punkt som standarder enligt dessa riktlinjer. (38) Enligt artikel 4. 2. 3 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 beh(cid:246)ver avtal som endast syftar till utarbetande eller enhetlig till(cid:228)mpning av normer eller typer inte anm(cid:228)las till kommissionen. De f(cid:229)r dock anm(cid:228)las. (39) Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsf(cid:246)rfarande betr(cid:228)ffande tekniska standar- der och f(cid:246)reskrifter (EGT L 204, 21. 7. 1998, s. 37(cid:150)48). 156. Det f(cid:246)religger ingen v(cid:228)sentlig begr(cid:228)nsning f(cid:246)r de stan- darder som t(cid:228)cker en obetydlig del av den relevanta mark- naden, s(cid:229) l(cid:228)nge det f(cid:246)rblir s(cid:229). Detta g(cid:228)ller ocks(cid:229) f(cid:246)r avtal mellan sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag om standardisering av for- mer eller villkor f(cid:246)r tillg(cid:229)ng till gemensamma anbud och avtal om standardisering av mindre betydelsefulla produktk(cid:228)nne- tecken, former och rapporter, som endast har en obetydlig inverkan p(cid:229) de huvudfaktorer som p(cid:229)verkar konkurrensen p(cid:229) de relevanta marknaderna. 6. 3. 1. 2 Avtal som n(cid:228)stan alltid omfattas av artikel 81. 1 157. Avtal i vilka en standard anv(cid:228)nds som ett av flera s(cid:228)tt inom ett mer omfattande konkurrensbegr(cid:228)nsande avtal i syfte att utest(cid:228)nga befintliga eller potentiella konkurrenter, omfattas n(cid:228)stan alltid av artikel 81. 1. Exempelvis ett avtal genom vilket en nationell sammanslutning av tillverkare fastst(cid:228)ller en stan- dard och ut(cid:246)var p(cid:229)tryckningar p(cid:229) tredje parter f(cid:246)r att dessa inte skall saluf(cid:246)ra produkter som inte motsvarar standarden, h(cid:246)r till denna kategori. 6. 3. 1. 3 Avtal som kan omfattas av artikel 81. 1 158. Standardiseringsavtal kan omfattas av artikel 81. 1 om de ger parterna gemensam kontroll (cid:246)ver produktion och/eller innovation, och d(cid:228)rmed begr(cid:228)nsar deras m(cid:246)jligheter att kon- kurrera med produktk(cid:228)nnetecken, samtidigt som de p(cid:229)verkar tredje parter, s(cid:229)som leverant(cid:246)rer eller k(cid:246)pare av de standardise- rade produkterna. Bed(cid:246)mningen av varje enskilt avtal m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till av vilket slag standarden (cid:228)r och dess sannolika effekter p(cid:229) de ber(cid:246)rda marknaderna (cid:229) ena sidan och utrymmet f(cid:246)r eventuella begr(cid:228)nsningar som g(cid:229)r ut(cid:246)ver det fr(cid:228)msta syftet med standardiseringen, s(cid:229)som detta definieras ovan, (cid:229) andra sidan. C 118/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 F(cid:246)rekomsten av en konkurrensbegr(cid:228)nsning i standardi- 159. seringsavtal beror p(cid:229) i vilken utstr(cid:228)ckning parterna har m(cid:246)jlig- het att fritt utveckla b(cid:229)de alternativa standarder och produkter som inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med den (cid:246)verenskomna standarden. Stan- dardiseringsavtal kan begr(cid:228)nsa konkurrensen om de hindrar parterna fr(cid:229)n att antingen utveckla alternativa standarder eller saluf(cid:246)ra produkter som inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med standarden. Avtal genom vilka vissa organ ges ensamr(cid:228)tt att pr(cid:246)va f(cid:246)renligheten med standarden g(cid:229)r ut(cid:246)ver det prim(cid:228)ra syftet med att definiera standarden och kan ocks(cid:229) begr(cid:228)nsa konkurrensen. Avtal som medf(cid:246)r begr(cid:228)nsningar i fr(cid:229)ga om fastst(cid:228)llandet av f(cid:246)renligheten med standarder kan ocks(cid:229) begr(cid:228)nsa konkurrensen, om de inte fastst(cid:228)llts officiellt. 6. 3. 2 Marknadsinflytande och marknadsstrukturer 160. Att parterna har stora marknadsandelar p(cid:229) de ber(cid:246)rda marknaderna orsakar inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis bet(cid:228)nkligheter i sam- band med standardiseringsavtal. Avtalens effektivitet st(cid:229)r ofta i proportion till hur stor del av branschen som deltar i att fast- st(cid:228)lla och/eller till(cid:228)mpa standarden. ¯ andra sidan kan standar- der som inte (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r tredje parter diskriminera eller avsk(cid:228)rma dessa eller dela upp marknaden enligt den geogra- fiska r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r deras till(cid:228)mpning. Bed(cid:246)mningen av huru- vida avtalet begr(cid:228)nsar konkurrensen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inriktad p(cid:229) hur stor sannolikheten (cid:228)r f(cid:246)r att s(cid:229)dana intr(cid:228)deshinder kommer att kunna (cid:246)vervinnas, och bed(cid:246)mningen (cid:228)r dessutom av n(cid:246)dv(cid:228)n- diga sk(cid:228)l inriktad p(cid:229) enskilda f(cid:246)retag. 6. 4 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 3 6. 4. 1 Ekonomiska f(cid:246)rdelar 161. Kommissionen f(cid:246)rh(cid:229)ller sig i regel positiv till avtal som fr(cid:228)mjar ekonomisk integration p(cid:229) den gemensamma mark- naden eller som stimulerar utvecklingen av nya marknader och b(cid:228)ttre leveransvillkor. F(cid:246)r att dessa ekonomiska f(cid:246)rdelar skall uppn(cid:229)s, m(cid:229)ste den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga informationen f(cid:246)r att till- l(cid:228)mpa standarden finnas tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r dem som (cid:246)nskar tr(cid:228)da in p(cid:229) marknaden, och en stor del av branschen m(cid:229)ste engagera sig i att fastst(cid:228)lla standarden p(cid:229) ett (cid:246)ppet s(cid:228)tt. Det ankommer p(cid:229) parterna att visa att eventuella begr(cid:228)nsningar av fastst(cid:228)llan- det, anv(cid:228)ndningen och tillg(cid:229)ngen till standarden medf(cid:246)r ekono- miska f(cid:246)rdelar. 6. 4. 2 N(cid:246)dv(cid:228)ndiga begr(cid:228)nsningar t(cid:228)nkbar teknik. Standarder (cid:228)r av en s(cid:229)dan art att de inte inneh(cid:229)ller alla 163. t(cid:228)nkbara specifikationer eller all I vissa fall skulle det vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ha en enda teknisk l(cid:246)sning, till gagn f(cid:246)r konsumenterna eller f(cid:246)r ekonomin som helhet. Denna standard m(cid:229)ste dock fastst(cid:228)llas p(cid:229) en icke-diskriminerande grundval. I alla h(cid:228)ndelser m(cid:229)ste det kunna motiveras varf(cid:246)r en standard har valts i st(cid:228)llet f(cid:246)r en annan. Idealet (cid:228)r att standarderna (cid:228)r tekniskt neutrala. 164. Alla konkurrenter p(cid:229) den marknad eller de marknader som p(cid:229)verkas av standarden b(cid:246)r ha en m(cid:246)jlighet att delta i diskussionerna. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r alla ha m(cid:246)jlighet att delta i fastst(cid:228)l- landet av standarder, om inte parterna kan visa att ett s(cid:229)dant deltagande (cid:228)r p(cid:229)tagligt ineffektivt eller om man inte inf(cid:246)r er- k(cid:228)nda f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r gemensam intressebevakning, s(cid:229)som i formella standardiseringsorgan. 165. I regel b(cid:246)r man g(cid:246)ra en tydlig skillnad mellan fastst(cid:228)l- landet av en standard och, om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, den d(cid:228)rmed f(cid:246)r- knippade forskningen och utvecklingen, (cid:229) ena sidan och det kommersiella utnyttjandet av denna standard (cid:229) andra sidan. Avtal om standarder b(cid:246)r inte omfatta mer (cid:228)n vad som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att syftet med dem skall kunna uppn(cid:229)s, oavsett om syftet (cid:228)r teknisk kompatibilitet eller en viss kvalitetsniv(cid:229). Det b(cid:246)r till exempel visas mycket tydligt varf(cid:246)r uppn(cid:229)endet av de ekonomiska f(cid:246)rdelarna kr(cid:228)ver att ett avtal om spridning av en standard inom en bransch d(cid:228)r endast en konkurrent till- handah(cid:229)ller ett alternativ skall (cid:229)l(cid:228)gga avtalsparterna att bojkotta alternativet i fr(cid:229)ga. 6. 4. 3 Konkurrensen s(cid:228)tts inte ur spel 166. Om en f(cid:246)retagsgrupp som tillsammans har en domi- nerande st(cid:228)llning fastst(cid:228)ller en privat standard, finns det tydligt en punkt d(cid:228)r detta i praktiken sannolikt leder till att det upp- r(cid:228)ttas en standard f(cid:246)r hela branschen. Det viktigaste blir d(cid:229) att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att dessa standarder (cid:228)r s(cid:229) (cid:246)ppna som m(cid:246)jligt och till(cid:228)mpas p(cid:229) ett tydligt, icke-diskriminerande s(cid:228)tt. F(cid:246)r att und- vika att konkurrensen s(cid:228)tts ur spel p(cid:229) de relevanta mark- naderna, m(cid:229)ste tredje parter ha tillg(cid:229)ng till standarden p(cid:229) lika, rimliga och icke-diskriminerande villkor. 167. I den m(cid:229)n privata organisationer eller grupper av f(cid:246)re- tag fastst(cid:228)ller en standard eller deras egen teknik i praktiken blir en standard, kommer konkurrensen att s(cid:228)ttas ur spel om tredje parter avsk(cid:228)rmas fr(cid:229)n tillg(cid:229)ngen till denna standard. F(cid:246)r att tekniska eller ekonomiska f(cid:246)rdelar skall kunna 162. uppn(cid:229)s, b(cid:246)r standarderna inte begr(cid:228)nsa innovationsverksamhe- ten. Detta beror fr(cid:228)mst p(cid:229) de ber(cid:246)rda produkternas livsl(cid:228)ngd, i f(cid:246)rbindelse med marknadsutvecklingsstadiet (snabbv(cid:228)xande, v(cid:228)xande, stagnerandes osv. ). Effekterna p(cid:229) innovationsverksam- heten m(cid:229)ste analyseras fr(cid:229)n fall till fall. Parterna m(cid:229)ste kanske ocks(cid:229) bevisa att gemensam standardisering (cid:228)r effektivitetsfr(cid:228)m- jande f(cid:246)r konsumenterna, n(cid:228)r en ny standard kan leda till att befintliga produkter f(cid:246)r(cid:229)ldras on(cid:246)digt snabbt, utan att det med- f(cid:246)r n(cid:229)gra objektiva f(cid:246)rdelar. 6. 5 EXEMPEL 168. Exempel 1 I standard EN 60603-7:1993 fastst(cid:228)lls de krav S i t u a t i o n : som g(cid:228)ller vid sammankopplingen av TV-apparater och video- anl(cid:228)ggningar, s(cid:229)som videobandspelare och videospel. ˜ven om standarden inte (cid:228)r juridiskt bindande, anv(cid:228)nder b(cid:229)de tillverkare av TV-apparater och tillverkare av videospel standarden i prak- tiken, eftersom marknaden kr(cid:228)ver det. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/37 f(cid:246)religger ingen (cid:246)vertr(cid:228)delse av artikel 81. 1. A n a l y s : Det Standarden har antagits av auktoriserade standardiseringsorgan p(cid:229) nationell, europeisk och internationell niv(cid:229) genom (cid:246)ppna f(cid:246)rfaranden och den grundar sig p(cid:229) ett nationellt samf(cid:246)rst(cid:229)nd som (cid:229)terspeglar tillverkarnas och konsumenternas st(cid:229)ndpunkt. Alla tillverkare f(cid:229)r anv(cid:228)nda standarden. 169. Exempel 2 S i t u a t i o n : Ett antal tillverkare av videokassetter kommer (cid:246)verens om att utveckla ett kvalitetsm(cid:228)rke eller en kvalitets- standard f(cid:246)r att ange att en videokassett uppfyller vissa tekniska minimispecifikationer. Tillverkarna har full frihet att tillverka videokassetter som inte motsvarar standarden, och andra ut- vecklare har fri tillg(cid:229)ng till standarden. A n a l y s : Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att avtalet inte i (cid:246)vrigt begr(cid:228)nsar konkurrensen, f(cid:246)religger ingen (cid:246)vertr(cid:228)delse av artikel 81. 1, ef- tersom deltagandet i fastst(cid:228)llande av standarden (cid:228)r (cid:246)ppet och obegr(cid:228)nsat och standardiseringsavtalet inte f(cid:246)reskriver n(cid:229)gon skyldighet att f(cid:246)lja standarden. Om parterna skulle avtala om att endast tillverka videokassetter som motsvarar den nya stan- darden, skulle avtalet begr(cid:228)nsa den tekniska utvecklingen och hindra parterna fr(cid:229)n att s(cid:228)lja andra produkter, vilket skulle inneb(cid:228)ra en (cid:246)vertr(cid:228)delse av artikel 81. 1. 170. Exempel 3 S i t u a t i o n : En grupp konkurrenter som (cid:228)r verksamma p(cid:229) olika, av varandra beroende marknader f(cid:246)r produkter vilka m(cid:229)ste vara kompatibla och som har (cid:246)ver 80 % av de relevanta marknaderna, kommer (cid:246)verens om att tillsammans utveckla en ny standard som skall inf(cid:246)ras i konkurrens med andra stan- darder som redan finns p(cid:229) marknaden, och som deras konkur- renter redan till(cid:228)mpar i stor omfattning. De olika produkter som motsvarar den nya standarden kommer inte att motsvara befintliga standarder. P(cid:229) grund av de betydande investeringar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att (cid:228)ndra om och uppr(cid:228)tth(cid:229)lla produktionen enligt den nya standarden, kommer parterna (cid:246)verens om att avs(cid:228)tta en viss f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolym f(cid:246)r produkter som motsvarar den nya standarden f(cid:246)r att skapa en (cid:148)kritisk massa(cid:148) p(cid:229) mark- naden. De kommer ocks(cid:229) (cid:246)verens om att begr(cid:228)nsa sin indi- viduella produktionsvolym till den niv(cid:229) som uppn(cid:229)ddes (cid:229)ret innan i fr(cid:229)ga om produkter som inte motsvarar standarden. A n a l y s : P(cid:229) grund av parternas marknadsinflytande och pro- duktionsbegr(cid:228)nsningarna omfattas detta avtal av artikel 81. 1, och det (cid:228)r osannolikt att det uppfyller villkoren i artikel 81. 3, om inte andra leverant(cid:246)rer som vill konkurrera ges tillg(cid:229)ng till teknisk information p(cid:229) icke-diskriminerande grund och sk(cid:228)liga villkor. 7. MILJ(cid:214)AVTAL 7. 1 DEFINITION 171. Milj(cid:246)avtal (40) (cid:228)r avtal genom vilka parterna (cid:229)tar sig att minska nedsmutsningen p(cid:229) det s(cid:228)tt som fastst(cid:228)lls i milj(cid:246)lag- stiftningen eller att uppn(cid:229) milj(cid:246)m(cid:229)l, s(cid:228)rskilt dem som uppst(cid:228)lls i artikel 174 i EG-f(cid:246)rdraget. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste det m(cid:229)l eller de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:246)verenskommits ha ett direkt samband med minskningen av ett milj(cid:246)skadligt (cid:228)mne eller en typ av avfall som identifierats som ett s(cid:229)dant i relevanta f(cid:246)rordningar (41). Detta utesluter avtal som leder till minskad nedsmutsning som en biprodukt till andra (cid:229)tg(cid:228)rder. Genom milj(cid:246)avtal kan man l(cid:228)gga fram standarder f(cid:246)r 172. milj(cid:246)prestanda f(cid:246)r produkter (insatsvaror eller tillverkade pro- dukter), eller produktionsprocesser (42). Andra t(cid:228)nkbara katego- rier kan omfatta avtal p(cid:229) samma handelsniv(cid:229), varvid parterna svarar f(cid:246)r det gemensamma uppn(cid:229)endet av ett milj(cid:246)m(cid:229)l, s(cid:229)som (cid:229)tervinning av vissa material, minskade utsl(cid:228)pp eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrad energieffektivitet. 173. Omfattande program f(cid:246)r hela branscher utarbetas i m(cid:229)nga medlemsstater f(cid:246)r att man skall kunna uppfylla milj(cid:246)- krav som g(cid:228)ller (cid:229)tertagande eller material(cid:229)tervinning. S(cid:229)dana program omfattar vanligtvis en komplicerad upps(cid:228)ttning avtal, av vilka n(cid:229)gra (cid:228)r av horisontell, andra av vertikal art. I den m(cid:229)n avtalen inneh(cid:229)ller vertikala begr(cid:228)nsningar omfattas de inte av dessa riktlinjer. 7. 2 RELEVANTA MARKNADER 174. Effekterna skall bed(cid:246)mas p(cid:229) de marknader avtalet g(cid:228)l- ler, och dessa skall definieras enligt det relevanta tillk(cid:228)nnagi- vandet. Om det milj(cid:246)skadliga (cid:228)mnet inte i sig (cid:228)r en produkt, utg(cid:246)rs den relevanta marknaden av marknaden f(cid:246)r den produkt som det milj(cid:246)skadliga (cid:228)mnet ing(cid:229)r i. fr(cid:229)ga om avtal om insamling eller (cid:229)tervinning m(cid:229)ste man inte endast beakta deras effekter p(cid:229) den marknad d(cid:228)r parterna (cid:228)r verksamma som till- verkare eller distribut(cid:246)rer, utan ocks(cid:229) deras effekter p(cid:229) mark- naden f(cid:246)r h(cid:228)mtningstj(cid:228)nster som eventuellt omfattar varan i fr(cid:229)ga. I (40) Termen (cid:148)avtal(cid:148) anv(cid:228)nds p(cid:229) det s(cid:228)tt som den definierats av Euro- peiska gemenskapernas domstolar i deras r(cid:228)ttspraxis vid till(cid:228)mp- ning av artikel 81. Den beh(cid:246)ver inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis motsvara defi- nitionen av ett (cid:148)avtal(cid:148) i kommissionens dokument om milj(cid:246)fr(cid:229)gor s(cid:229)som meddelandet om milj(cid:246)avtal, KOM(96) 561 slutlig av den 27 november 1996. (41) Exempelvis ett nationellt avtal om att reducera ett milj(cid:246)skadligt (cid:228)mne eller avfall som identifierats som s(cid:229)dant i relevanta EG-direk- tiv f(cid:229)r inte j(cid:228)mf(cid:246)ras med en gemensam bojkott av en produkt som r(cid:246)r sig fritt inom gemenskapen. (42) I den m(cid:229)n vissa milj(cid:246)avtal skulle kunna j(cid:228)mf(cid:246)ras med standardise- ring, (cid:228)r samma bed(cid:246)mningsprinciper till(cid:228)mpliga p(cid:229) dem. C 118/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 7. 3 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 1 7. 3. 1. 3 Avtal som kan omfattas av artikel 81. 1 175. Vissa milj(cid:246)avtal kan uppmuntras eller g(cid:246)ras obligato- riska av statliga myndigheter, n(cid:228)r dessa ut(cid:246)var sina offentliga privilegier. I dessa riktlinjer behandlas inte fr(cid:229)gan om huruvida s(cid:229)dana statliga ingripanden (cid:228)r f(cid:246)renliga med medlemsstaternas skyldigheter enligt EG-f(cid:246)rdraget. De handlar endast om den bed(cid:246)mning som m(cid:229)ste g(cid:246)ras med avseende p(cid:229) avtalets f(cid:246)renlig- het med artikel 81. 181. Milj(cid:246)avtal som omfattar en stor andel av en bransch p(cid:229) nationell niv(cid:229) eller gemenskapsniv(cid:229) omfattas sannolikt av arti- kel 81. 1 om de i betydande utstr(cid:228)ckning begr(cid:228)nsar parternas m(cid:246)jligheter att fastst(cid:228)lla sina produkters egenskaper eller det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket de tillverkar dessa, och d(cid:228)rmed ger dem infly- tande (cid:246)ver varandras produktion eller f(cid:246)rs(cid:228)ljning. F(cid:246)rutom att ett milj(cid:246)avtal kan medf(cid:246)ra begr(cid:228)nsningar mellan parterna, kan det ocks(cid:229) minska eller i v(cid:228)sentlig grad p(cid:229)verka produktionen f(cid:246)r tredje parter, antingen leverant(cid:246)rer eller k(cid:246)pare. 7. 3. 1 Avtalets art 7. 3. 1. 1 Avtal som inte omfattas av artikel 81. 1 176. Vissa milj(cid:246)avtal omfattas sannolikt inte av f(cid:246)rbudet i artikel 81. 1, oberoende av parternas sammanlagda marknads- andel. Exempelvis milj(cid:246)avtal som fasar ut eller v(cid:228)sentligt p(cid:229)- 182. verkar en stor del av parternas f(cid:246)rs(cid:228)ljning med avseende p(cid:229) deras produkter eller produktionsprocesser, kan omfattas av artikel 81. 1 om parterna har en betydande andel av marknaden. Detsamma g(cid:228)ller avtal genom vilka parterna f(cid:246)rdelar individu- ella nedsmutsningskvoter. En s(cid:229)dan situation kan uppkomma, om parterna inte 177. (cid:229)lagts n(cid:229)gon s(cid:228)rskild individuell skyldighet eller om de allm(cid:228)nt har (cid:229)tagit sig att bidra till uppn(cid:229)endet av ett milj(cid:246)m(cid:229)l f(cid:246)r en viss sektor. I det sistn(cid:228)mnda fallet (cid:228)r bed(cid:246)mningen inriktad p(cid:229) de tekniskt och ekonomiskt till buds st(cid:229)ende medel som par- terna har till sitt f(cid:246)rfogande f(cid:246)r att uppn(cid:229) det (cid:246)verenskomna milj(cid:246)m(cid:229)let. Ju mer varierade metoderna (cid:228)r, desto mindre bety- dande (cid:228)r de potentiellt konkurrensbegr(cid:228)nsande effekterna. P(cid:229) samma s(cid:228)tt kan konkurrensen begr(cid:228)nsas v(cid:228)sentligt 183. av avtal genom vilka parter som har stora marknadsandelar inom en v(cid:228)sentlig del av den gemensamma marknaden utser ett f(cid:246)retag till enda tillhandah(cid:229)llare av insamlings- och/eller f(cid:246)r deras produkter. Detta f(cid:246)ruts(cid:228)tter (cid:229)tervinningstj(cid:228)nster dock att det faktiskt finns andra, eller realistiskt sett potentiella, tillhandah(cid:229)llare av dessa tj(cid:228)nster. 178. Artikel 81. 1 omfattar inte heller avtal om fastst(cid:228)llande av milj(cid:246)prestanda f(cid:246)r produkter eller processer som inte i v(cid:228)- sentlig grad p(cid:229)verkar produkt- och produktionsdiversiteten p(cid:229) den relevanta marknaden eller som endast marginellt p(cid:229)verkar ink(cid:246)psbesluten. Om vissa kategorier av en produkt (cid:228)r f(cid:246)rbjudna eller h(cid:229)ller p(cid:229) att fasas ut fr(cid:229)n marknaden, kan begr(cid:228)nsningarna inte anses betydande, om dessa produktkategorier har en liten marknadsandel p(cid:229) den relevanta geografiska marknaden eller, om marknaderna omfattar hela gemenskapen, i alla medlems- stater. 7. 4 BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 81. 3 7. 4. 1 Ekonomiska f(cid:246)rdelar 184. Kommissionen f(cid:246)rh(cid:229)ller sig positiv till att milj(cid:246)avtal anv(cid:228)nds som ett politiskt instrument f(cid:246)r att n(cid:229) de m(cid:229)l som uppst(cid:228)lls i artikel 2 och artikel 174 i EG-f(cid:246)rdraget samt i ge- menskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r milj(cid:246)n (43), under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att s(cid:229)dana avtal (cid:228)r f(cid:246)renliga med konkurrensreglerna (44). 179. Slutligen kan det konstateras att avtal som leder till att det faktiskt skapas nya marknader, till exempel avtal om (cid:229)ter- vinning, i regel inte begr(cid:228)nsar konkurrensen, under f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ning att och s(cid:229) l(cid:228)nge som parterna inte kan ut(cid:246)va sin verk- samhet ensamma, eftersom det saknas andra alternativ och/eller konkurrenter. 7. 3. 1. 2 Avtal som n(cid:228)stan alltid omfattas av artikel 81. 1 180. Milj(cid:246)avtal omfattas av artikel 81. 1 p(cid:229) grund av sin art, om samarbetet egentligen inte g(cid:228)ller uppn(cid:229)ende av milj(cid:246)m(cid:229)l utan (cid:228)r ett s(cid:228)tt att delta i en dold kartell, dvs. fastst(cid:228)lla priser, begr(cid:228)nsa produktionen eller dela upp marknaden p(cid:229) ett s(cid:228)tt som (cid:228)r f(cid:246)rbjudet, eller om samarbetet anv(cid:228)nds inom ramen f(cid:246)r ett mer omfattande konkurrensbegr(cid:228)nsande avtal som syftar till att utest(cid:228)nga faktiska och potentiella konkurrenter. 185. Milj(cid:246)avtal som omfattas av artikel 81. 1 kan medf(cid:246)ra ekonomiska f(cid:246)rdelar som, antingen f(cid:246)r enskilda konsumenter eller alla konsumenter, uppv(cid:228)ger de negativa effekter de har p(cid:229) konkurrensen. F(cid:246)r att milj(cid:246)avtalen skall uppfylla detta villkor, m(cid:229)ste de medf(cid:246)ra nettof(cid:246)rdelar i fr(cid:229)ga om mindre milj(cid:246)belast- ning till f(cid:246)ljd av avtalet, j(cid:228)mf(cid:246)rt med ett utg(cid:229)ngsl(cid:228)ge d(cid:228)r inga (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas. De f(cid:246)rv(cid:228)ntade ekonomiska f(cid:246)rdelarna m(cid:229)ste med andra ord v(cid:228)ga tyngre (cid:228)n kostnaderna (45). (43) Femte milj(cid:246)handlingsprogrammet (EGT C 138, 17. 5. 1993), s. 1; Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut 2179/98/EG (EGT L 275, 10. 10. 1998, s. 1). (44) Meddelandet om milj(cid:246)avtal, KOM(96) 561 slutlig, 27. 11. 1996, punkterna 27(cid:150)29 och artikel 3. 1 f. Meddelandet omfattar en check- lista f(cid:246)r milj(cid:246)avtal, i vilken fastst(cid:228)lls vilka best(cid:229)ndsdelar ett s(cid:229)dant avtal i allm(cid:228)nhet skall omfatta. (45) Detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med kravet enligt artikel 174. 3 i f(cid:246)rdraget och artikel 7 d i ovann(cid:228)mnda beslut p(cid:229) att man skall beakta potentiella f(cid:246)rdelar och kostnader som (cid:228)r f(cid:246)renade med att (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas eller inte vidtas. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/39 S(cid:229)dana kostnader omfattar effekterna av minskad kon- 186. kurrens j(cid:228)mte ekonomiska operat(cid:246)rers kostnader f(cid:246)r att upp- fylla milj(cid:246)kraven och/eller effekter p(cid:229) tredje parter. F(cid:246)rdelarna kan bed(cid:246)mas i tv(cid:229) steg. Om avtalet medf(cid:246)r en nettof(cid:246)rdel f(cid:246)r enskilda konsumenter under en rimlig period, finns det inget behov av att objektivt I annat fall kan en kostnads- och int(cid:228)ktsanalys vara n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att bed(cid:246)ma om nettof(cid:246)rdelar f(cid:246)r konsumenterna i allm(cid:228)n- het (cid:228)r sannolika under rimliga f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar. fastst(cid:228)lla de totala milj(cid:246)f(cid:246)rdelarna. 7. 4. 2 N(cid:246)dv(cid:228)ndiga begr(cid:228)nsningar 187. Ju objektivare det kan visas att ett milj(cid:246)avtal (cid:228)r ekono- miskt effektivt, desto tydligare kan varje best(cid:228)mmelse anses n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att milj(cid:246)m(cid:229)let skall kunna uppn(cid:229)s inom ramen f(cid:246)r de ekonomiska f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna. En objektiv bed(cid:246)mning av best(cid:228)mmelser som vid f(cid:246)rsta 188. anblicken inte skulle anses n(cid:246)dv(cid:228)ndiga m(cid:229)ste st(cid:246)djas av en kostnads- och int(cid:228)ktsanalys som visar att alternativa s(cid:228)tt att uppn(cid:229) de v(cid:228)ntade milj(cid:246)f(cid:246)rdelarna skulle vara ekonomiskt och finansiellt kostsammare, under rimliga f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar. Det b(cid:246)r till exempel visas mycket tydligt att en enhetlig avgift, som tas ut oberoende av individuella kostnader f(cid:246)r avfallsinsamling, (cid:228)r en absolut f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r ett fungerande insamlingssystem f(cid:246)r hela branschen. 7. 4. 3 Konkurrensen s(cid:228)tts inte ur spel 189. Oavsett f(cid:246)rdelarna f(cid:246)r milj(cid:246)n och ekonomin samt n(cid:246)d- v(cid:228)ndigheten av de planerade best(cid:228)mmelserna, f(cid:229)r avtalet inte s(cid:228)tta konkurrensen ur spel i fr(cid:229)ga om differentieringen av pro- dukter eller metoder, teknisk innovation eller marknadsintr(cid:228)de p(cid:229) kort sikt, eller om det (cid:228)r relevant, p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt. Till exempel i fr(cid:229)ga om ensamr(cid:228)tt till insamling som beviljats ett insamlings- eller (cid:229)tervinningsf(cid:246)retag som har potentiella kon- kurrenter, b(cid:246)r den eventuella uppkomsten av ett alternativ till detta f(cid:246)retag beaktas n(cid:228)r giltighetstiden f(cid:246)r s(cid:229)dana r(cid:228)ttigheter fastst(cid:228)lls. 7. 5 EXEMPEL 190. Exempel (t. ex. tv(cid:228)ttmaskiner) S i t u a t i o n : N(cid:228)stan alla tillverkare och import(cid:246)rer inom EU av ing(cid:229)r p(cid:229) upp- en viss hush(cid:229)llsapparat maning av en offentlig myndighet avtal om att inte l(cid:228)ngre tillverka och importera till EU produkter som inte uppfyller vissa milj(cid:246)kriterier (t. ex. energieffektivitet). Tillsammans har parterna 90 % av EU-marknaden. De produkter som d(cid:228)rmed kommer att tas ur produktion utg(cid:246)r en avsev(cid:228)rd del av den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen. De kommer att ers(cid:228)ttas med milj(cid:246)v(cid:228)nli- gare, men ocks(cid:229) dyrare, produkter. Dessutom minskar avtalet indirekt tredje parters produktion (t. ex. elf(cid:246)rs(cid:246)rjningsbolag och leverant(cid:246)rer av komponenter som ing(cid:229)r i de produkter som tas ur produktion). A n a l y s : Avtalet ger parterna kontrollen (cid:246)ver deras individu- ella produktion och import och omfattar en betydande del av deras f(cid:246)rs(cid:228)ljning och totalproduktion, samtidigt som det ocks(cid:229) minskar tredje parters produktion. Konsumenternas valm(cid:246)jlig- heter, som delvis (cid:228)r inriktade p(cid:229) produktens milj(cid:246)k(cid:228)nnetecken, minskar och priserna kommer troligen att stiga. D(cid:228)rf(cid:246)r omfat- tas avtalet av artikel 81. 1. Att den offentliga myndigheten (cid:228)r involverad saknar relevans f(cid:246)r bed(cid:246)mningen. Nyare produkter (cid:228)r dock tekniskt mer avancerade och genom att de minskar det milj(cid:246)problem som indirekt avses (utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n elproduktion), kommer de inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis att skapa eller f(cid:246)rv(cid:228)rra ett annat milj(cid:246)problem (t. ex. vattenf(cid:246)rbrukning, anv(cid:228)ndning av tv(cid:228)ttmedel). Nettobidraget till en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av milj(cid:246)situationen totalt sett uppv(cid:228)ger (cid:246)kade kostnader. Dess- utom kompenserar enskilda k(cid:246)pare av dyrare produkter snabbt kostnads(cid:246)kningen eftersom de milj(cid:246)v(cid:228)nligare produkterna har l(cid:228)gre driftskostnader. Andra alternativ till avtalet visar sig vara mer os(cid:228)kra och mindre kostnadseffektiva n(cid:228)r det g(cid:228)ller att uppn(cid:229) samma nettof(cid:246)rdelar. Olika tekniska hj(cid:228)lpmedel (cid:228)r eko- nomiskt (cid:246)verkomliga f(cid:246)r parterna s(cid:229) att dessa kan tillverka produkter som uppfyller de (cid:246)verenskomna milj(cid:246)k(cid:228)nnetecknen, och konkurrens f(cid:246)rekommer fortfarande i fr(cid:229)ga om (cid:246)vriga produktk(cid:228)nnetecken. D(cid:228)rf(cid:246)r uppfylls villkoren f(cid:246)r ett undantag enligt artikel 81. 3