title: Commission working document - Perspectives and Priorities for the ASEM Process (Asia Europe Meeting) into the new decade

eurovoc_concepts:
Asia
Europe
action programme
cooperation policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 4. 2000 KOM (2000) 241 endelig. ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONEN ASEM-Processens ("Asia Europe Meeting") perspektiver og prioritering i det nye årti ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONEN ASEM-Processens ("Asia Europe Meeting") perspektiver og prioritering i det nye årti RESUMÉ Udviklingen siden det første "Asia Europe Meeting" i Bangkok i 1996 har fremhævet den gensidige afhængighed mellem vore to regioner og ASEM-processens værdi som middel til at forstærke dialogen og samarbejdet mellem Asien og Europa. Det tredje ASEM- topmøde i Seoul i oktober 2000 vil komme til at spille en afgørende rolle i bestræbelserne for at sætte yderligere skub i denne proces, sikre, at den fortsat er relevant og i vore borgeres interesse, og udstikke den overordnede kurs for det kommende årti. Sigtet med dette dokument er at fremlægge idéer til de perspektiver og den prioritering, der bør stå i centrum for ASEM-processen både i Seoul og på de efterfølgende møder. På grundlag af de beslutninger, der blev truffet på topmøderne i Bangkok og London, har ASEM-processen allerede vist sig at være en stor succes, idet der er indledt en aktiv og konstruktiv dialog inden for de tre søjler politiske, økonomiske og finansielle anliggender, kulturelle anliggender og intellektuelle anliggender. Partnerne bør bygge videre på processens uformelle karakter, flerdimensionale udformning og høje beslutningsniveau. Der står stadig betydelige udfordringer tilbage - nemlig at sikre, at processen fortsat skrider frem inden for hver af de tre søjler, samtidig med at offentlighedens engagement i forbindelserne mellem Asien og Europa forstærkes, og at skærpe forventningerne blandt de partnere, der endnu ikke deltager i denne proces. De fremtidige hovedperspektiver for ASEM-processen bør i bund og grund forblive således, som de blev fastlagt på de første to topmøder. Ved fastlæggelsen af den fremtidige prioritering sondres der mellem den generelle prioritering og de områder, der skal stå øverst på prioriteringslisten for aktiviteterne på kort sigt. Den generelle prioritering omfatter anliggender inden for alle tre søjler. Disse baseres i vid udstrækning på det igangværende arbejde i ASEM-processens regi. Sigtet dermed er at bygge videre på de resultater, der er opnået til dato, og at foreslå en uddybning af forbindelserne mellem vore to regioner. Hovedvægten vil fortsat blive lagt på ASEM's evne til at virke som forum for en uformel udveksling af synspunkter, til at bistå med at styrke det gensidige engagement og samarbejdet mellem vore to regioner anliggender og økonomiske, sikkerhedspolitiske) vedrørende politiske (herunder finansielle og sociale anliggender samt til at fungere i en bredere intellektuel og kulturel kontekst. Denne prioritering bør optages asiatisk-europæiske samarbejdsramme, der vil blive vedtaget i Seoul, og hvorved ASEM-processens overordnede parametre for det kommende årti vil blive fastlagt. i den ajourførte Desuden foreslås der fem specifikke højtprioriterede temaer, som bør vedtages på ASEM III. Det drejer sig om en forstærket udveksling af synspunkter om regionale og globale sikkerhedsspørgsmål, et forstærket resultatorienteret samarbejde om handelsspørgsmål og 2 økonomiske spørgsmål, herunder en dialog om social- og arbejdsmarkedspolitiske anliggender, forstærket samvirke mellem vore to regioner på uddannelsesområdet, netværksarbejde og samarbejde på forbrugerbeskyttelsesområdet og en eventuel udvidelse af deltagelsen i ASEM-processen. 1. INDLEDNING "Asia Europe Meeting" (ASEM) begyndte med topmødet i marts 1996 i Bangkok. De asiatiske og de europæiske stats- og regeringschefer og Europa-Kommissionens formand indledte en ny proces baseret på dialog og samarbejde med det formål at skabe nye og tættere forbindelser mellem de to regioner. Formålet med ASEM-processen er at indføre et omfattende partnerskab for ligeværdige partnere baseret på fremme af de tre søjler politisk dialog, udbygning af de økonomiske forbindelser og styrkelse af de kulturelle forbindelser mellem folkene. Ti asiatiske lande1, EU's femten medlemsstater og Europa- Kommissionen deltager i processen. Selv om det andet ASEM-topmøde i april 1998 i London blev overskygget af den økonomiske og finansielle krise i Asien, blev Europas engagement i Asien og verdensdelens genoprettelse bekræftet. Det blev på topmødet anerkendt, at samarbejdet mellem vore to regioner med det formål at tage disse opfordringer op var særdeles vigtigt, og der blev som reaktion på krisen ansporet til fortsat samhandel og fortsatte investeringer. Regeringscheferne havde også blikket rettet mod en fremtidig uddybning af vort partnerskab og gav udtryk for deres tiltro til det opsving, der nu kommer så tydeligt til udtryk. På det tredje topmøde i Seoul vil hovedopgaven være at stadfæste og forstærke betydningen af dette partnerskab mellem vore to regioner og at fastholde dets fremdrift og relevans, således at alle følelser af "træthed" i ASEM-processen bortvejres. På ASEM III vil det blive fastlagt, hvilke centrale perspektiver og hvilken central prioritering Asien og Europa kan tænkes at arbejde videre med i det nye århundredes første årti i et samarbejde som ligeværdige partnere. Den nuværende tingenes tilstand giver derfor gode muligheder for at gøre status over de hidtidige resultater og overveje, hvad fremtiden bør bringe. i Bangkok har tydeligt demonstreret den gensidige Udviklingen siden topmødet afhængighed mellem vore to regioner. Politisk kan Europa og Asien finde sammen om at fremme fred og stabilitet i de dele af vore respektive regioner, hvor konflikter stadig giver anledning til bekymring. Økonomisk vil den fornyede kraftige vækst i Asien, som nu er godt i gang, øve særdeles positiv indflydelse på væksten i verdensøkonomien i almindelighed og i Europa i særdeleshed. De asiatiske ASEM-partnere tegner sig for 31,5% af verdens samlede befolkning, 18,9% af verdens samlede BNP, 24,7% af verdens samlede vareeksport (15,9% af eksporten af tjenesteydelser), 17,5% af verdens samlede vareimport (22,5% af importen af tjenesteydelser), 7,5% af de udgående udenlandske 1 Brunei, Kina, Indonesien, Japan, Sydkorea, Malaysia, Filippinerne, Singapore, Thailand og Vietnam. 3 direkte investeringer og 14,5% af de indgående udenlandske direkte investeringer. 2 Kulturelt vil et forstærket gensidigt engagement og direkte kontakter mellem vore to regioner i høj grad bidrage til at forstærke vor gensidige forståelse samtidig med, at de letter vort politiske og økonomiske samvirke. I juni 1997 fremlagde Europa-Kommissionen som forberedelse til det andet ASEM- topmøde i London et arbejdsdokument om ASEM-processen med Unionens specifikke perspektiver og prioritering3. Sigtet med nærværende dokument er at revidere og ajourføre denne analyse og at fremlægge idéer til de perspektiver og den prioritering, der bør stå i centrum for ASEM-processen både i Seoul og på de efterfølgende møder. Topmødet er en velegnet lejlighed til at omlægge og udbygge forbindelserne mellem Asien og Europa efter krisen og midt i en tid, hvor de internationale forbindelser globaliseres i hastigt tempo. 2. RESULTATER OG UDFORDRINGER Set på baggrund af de målsætninger, der er fastsat på topmøderne, har ASEM-processen allerede vist sig nyttig. Der er indført en aktiv og konstruktiv dialog på højt niveau mellem vore to regioner centreret om stats- og regeringschefernes møder hvert andet år og møder mellem udenrigs-, finans- og økonomiministrene4 i de mellemliggende år. Ledende embedsmænd fra udenrigs-, finans- og økonomiministerierne mødes med jævne mellemrum, og repræsentanter for erhvervslivet mødes hvert år i "Asia Europe Business Forum". Dialogen om politiske spørgsmål af fælles interesse er ført på topmøder, ministermøder og møder mellem højtstående embedsmænd. Desuden er der på uformelle seminarer, workshops og symposier arrangeret af individuelle ASEM-partnere eller af "Asia Europa Foundation" blevet behandlet spørgsmål som menneskerettigheder, globalisering og andre aspekter ved de internationale forbindelser. I økonomisk og finansiel henseende har der været en aktiv dialog mellem ministre og højtstående embedsmænd om spørgsmål som f. eks. handel, investeringer og WTO og om anliggender med tilknytning til makroøkonomisk politik og tilsyn med den finansielle sektor. Dette arbejde er blevet suppleret med en aktiv gennemførelse af to omfattende handlingsplaner (til lettelse af samhandelen og til fremme af investeringerne), med infrastruktur og små og afholdelse af møder og symposier om emner som f. eks. 2 3 4 Tal for 1998 (Kilde GD TRADE, december 1999). SEK (97) 1239 af 26. juni 1997. Der kan desuden henvises til Kommissionens meddelelse "På vej mod en ny strategi over for Asien" (KOM (94) 314 af 13. juli 1994), som tidsmæssigt var forud for ASEM-initiativet, men alligevel foregreb en række af dettes hovedelementer. ASEM-udenrigsministrene mødtes i februar 1997 i Singapore og i marts 1999 i Berlin, finansministrene mødtes i september 1997 i Bangkok og i januar 1999 i Frankfurt, og økonomiministrene mødtes i oktober 1997 i Japan og i oktober 1999 i Berlin. Desuden blev der i oktober 1999 i Beijing holdt en ministerkonference om videnskab og teknologi. Bilag 1 indeholder et mere detaljeret resumé af processen, således som den er foregået til dato, og det vises i bilag 2, hvilke forbindelser der er mellem ASEM-processen og andre igangværende dialoger. 4 mellemstore virksomheder, med oprettelse af offentligt tilgængelige netsteder5 og med forstærket samarbejde mellem toldembedsmænd. Som en reaktion på den økonomiske og finansielle krise i Asien blev der på topmødet i London gennemført en tilbundsgående og åbenhjertig drøftelse af krisen og dens betydning for forbindelserne mellem Asien og Europa. Regeringscheferne afgav tilsagn om at holde markederne åbne i eventuelle situationer med protektionistisk pres forårsaget af krisen (ASEM's handels- og investeringstilsagn) og enedes om at oprette en "ASEM Trust Fund" til formidling af teknisk ekspertise med det formål at bistå med at afbøde de finansielle og sociale virkninger af krisen. Desuden enedes de om at oprette et "European Financial Expertise Network" (EFEX), der kan bistå med at kortlægge ekspertise på højt niveau i den offentlige og den private sektor, som kan anvendes af de asiatiske partnere. Med hensyn til videnskab og teknologi blev grunden til en iværksættelse af en bred vifte af nye samarbejdsaktiviteter med det formål at forstærke de videnskabelige kontakter mellem de to regioner, øge informationsudvekslingen, fremme en fri udveksling af idéer mellem videnskabskredse og forskernet og fremme partnerskaber mellem universiteter og industri lagt på en ASEM-ministerkonference om videnskab og teknologi i Beijing6. I miljøsektoren er der oprettet et asiatisk-europæisk miljøteknologicenter (AEETC) i fremme af samarbejdet om forsknings- og udviklingsaktiviteter på Bangkok til miljøområdet. På det kulturelle og intellektuelle område har "Asia Europe Foundation" i Singapore støttet et stadig mere omfattende program med konferencer og netværksaktiviteter med henblik på at øge den gensidige forståelse og kontakterne mellem befolkningerne i de to regioner. Desuden har individuelle ASEM-partnere taget en række netværksinitiativer og indledt dialoger på så forskelligartede områder som børnevelfærd, kulturarv og socioøkonomisk politik. Som led i bestræbelserne for at fastlægge ASEM-processens overordnede parametre blev i London vedtaget en asiatisk-europæisk samarbejdsramme, som der på topmødet indeholder de centrale mål for og prioriteringen af ASEM-processen, og ved hvilken der blev nedsat en "Asia Europe Vision Group", som fik til opgave at fastlægge perspektiverne på mellemlang til lang sigt for forbindelserne mellem Asien og Europa i det næste årti. Rapporten fra denne "Vision Group"7 blev forelagt udenrigsministrene i marts 1999 og vil blive drøftet på topmødet i Seoul. 5 6 7 (cid:1) Der kan indhentes oplysninger om investeringsbestemmelser på "Virtual Information Exchange"- HYPERLINK http://www. asem. vie. net , og der kan netstedet HYPERLINK http://www. asemconnect. sg indhentes oplysninger om investeringsmuligheder på (cid:1) (cid:1)(cid:1) (cid:1) http://www. asemconnect. sg http://www. asem. vie. net Der er oprettet et netsted for videnskabeligt og teknologisk samarbejde i ASEM's regi på HYPERLINK http://www. cordis. lu/asem/home. html http://www. cordis. lu/asem/home. html (cid:1) HYPERLINK http://www. mofat. go. kr/aevg Den fulde ordlyd af rapporten kan læses på (cid:1)(cid:1) (cid:1)(cid:1) (cid:1) (cid:1)(cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) http://www. mofat. go. kr/aevg 5 Desuden ser det ud til, at ASEM-processen tidsmæssigt er faldet sammen med og har bidraget til en forstærket regional dialog og et udbygget regionalt samarbejde i Asien. På det tredje uformelle "ASEAN plus Three"-topmøde i november 1999 i Manila blev der skabt et stærkere grundlag for en dialog mellem ASEAN og denne organisations nordøstasiatiske partnere (Kina, Japan og Korea), samtidig med at topmødet også gjorde det muligt at holde det første møde nogensinde mellem Kina, Japan og Korea på topmødeplan. Uden for den officielle ASEM-proces har borgersamfundsgrupper også tilrettelagt en række arrangementer og oprettet en række netværker inspireret af ånden i det nye partnerskab, som vore regeringschefer har skabt. Dette førte eksempelvis i tilknytning til både Bangkok- og London-topmødet til kontakter mellem NGO'er fra Europa og Asien. Det er vigtigt, at resultaterne af disse møder kommer til udtryk i den "officielle" ASEM- proces, og at emnerne for og intensiteten i dialogen mellem borgersamfundene i vore to regioner styrkes på en lang række områder. i stand til at ASEM-processen har derfor som helhed været leve op til stats- og regeringschefernes høje forventninger. Men mange udfordringer mangler stadig at blive taget op. Navnlig er der allerede nu betydelig risiko for, at processen mister tempo, hvis den ikke kan bestyrke og bevare sin klare relevans for offentlige interesser og erhvervsinteresser. ASEM-topmødet i Seoul vil derfor være særlig vigtigt, når det drejer sig om at sikre, at ASEM-processen kan vedblive med at skride frem inden for hver af de tre søjler, der blev fastlagt i 1996. Vor politiske dialog, der i bund og grund er uformel, bør vedblivende bidrage til at skabe øget forståelse mellem partnerne inden for en bred vifte af politiske, herunder sikkerhedspolitiske, temaer, også på områder hvor vi kan være uenige. Det skal via økonomisk dialog og samarbejde gøres muligt mærkbart at påvirke samhandels- og investeringsvilkårene for vore økonomiske beslutningstagere. Det kulturelle og intellektuelle netværksarbejde bør bidrage til at skabe en bredere og dybere forståelse i den brede offentlighed for Asien/Europa-forbindelsernes betydning. Det er vigtigt, at disse udfordringer tages op for at sikre offentlighedens interesse i og støtte til ASEM-processen, navnlig i henseende til erhvervslivet, som forventer konkrete resultater af den udbyggede handlingsplan for handel og investeringer. Disse initiativer har givet sig udslag i et imponerende antal aktiviteter, som tilrettelægges af ASEM-partnerne på eget initiativ, og som også finansieres af dem8. Forvaltningen af ASEM-processen bliver derfor stadig vigtigere, ikke mindst for at undgå "forum-træthed" (der er et problem, som ikke kun gælder ASEM). Vi skal fremhæve gevinsterne, minimere overlapningerne i vore bilaterale og multilaterale dialoger og sikre, at alle deltagernes interesse og engagement tilgodeses via vore aktiviteters fokusering, relevans og konkrete resultater. Og vi skal navnlig gøre en indsats for at sikre, at offentligheden i bred forstand engagerer sig fuldt ud i vort arbejde. 8 I "Matrix of ASEM activities", der er et uformelt dokument på 39 sider, som med jævne mellemrum ajourføres af Kommissionen, beskrives de mange ASEM-aktiviteter, der er i gang. 6 3. FREMTIDSPERSPEKTIVER OG FREMTIDIG PRIORITERING Allerede i Kommissionen arbejdsdokument fra juli 1997 blev der udskilt en række centrale perspektiver for ASEM-processen. Det blev fremhævet, at ASEM-processens største fordele er dens uformelle karakter (dialog snarere end forhandling), dens flerdimensionale udformning (lige vigtige politiske, økonomiske og kulturelle aspekter) og dens høje niveau (det eneste regeringschefsforum for vore to regioner). Dette mundede ud i den konklusion, at ASEM's vigtigste komparative fordel er dens evne til at stimulere og lette arbejdet i bilaterale og multilaterale fora, fremme dialogen og forståelsen på områder, hvor vi kan være uenige, og skabe grundlag for et mere aktivt samarbejde på områder, hvor der kan konstateres enighed. Det blev også fremhævet, at ASEM som et partnerskab for ligeværdige parter ikke skulle omfatte bistandsrelaterede aktiviteter i større omfang. Disse perspektiver er ikke mindre gyldige i dag. Men de nye udfordringer, som forbindelserne mellem Asien og Europa nu står over for (f. eks. i forbindelse med globaliseringen), tyder på, at der skal lægges særlig stor vægt på ASEM's muligheder for at fungere som forum for en uformel dialog og på dette forums anvendelse til skabelse af forstærket engagement og forståelse mellem de to regioner. Det er i højere grad end nogensinde før vigtigt, at der finder en udbygning sted af dette gensidige engagement på det politiske, herunder sikkerhedspolitiske, og det økonomiske, finansielle, sociale og arbejdsmarkedsmæssige område samt i en bredere kulturel og intellektuel kontekst, som direkte inddrager borgerne i vore to regioner. Det vil også være vigtigt at overveje, hvorledes og hvornår deltagelsen i ASEM- processen kan udvides. En dialog med et Asien, hvoraf en betydelig del ikke er repræsenteret, kan ikke fungere med fuld styrke, og det vil være hensigtsmæssigt, om vore asiatiske partnere kunne overveje muligheden af at gøre den asiatiske repræsentation i ASEM bredere og imødekomme Syd- og Australasiens forventninger. På den europæiske side skal vi bekræfte, at Den Europæiske Union som union betragtet vedblivende står i centrum for processen, idet de underliggende mål for ASEM-processen berører og vedblivende vil berøre Unionens grundlæggende interesser. I takt med, at EU i de kommende år vokser, vil de nye medlemsstater naturligvis komme til at spille deres rolle som ASEM-partnere fuldt ud, ligesom det vil være tilfældet for mange andre aspekter ved Unionens forbindelser med omverdenen. Desuden er betydningen af, at offentligheden inddrages i bestræbelserne for at støtte et forstærket samvirke mellem vore to regioner, ensbetydende med, at der skal lægges særlig stor vægt på aktiviteter, som direkte er af relevans for en bredere offentlighed (f. eks. aktiviteter inden for uddannelse, kultur og offentlighedens engagement i og forståelse for videnskab). Dialogen mellem vore parlamenter, herunder Europa- 7 Parlamentet og de nationale parlamenter9, bør ligeledes udbygges. Og der bør anspores til forstærket engagement fra borgersamfundets side i dialogen mellem vore to regioner. Disse overordnede perspektiver, der navnlig fremhæver den komparative fordel ved ASEM-processen baseret på dens uformelle karakter, flerdimensionale udformning og høje beslutningsniveau, bør være styrende for vor behandling af den specifikke prioritering, som ASEM skal foretage i det næste årti. De vigtigste prioriteringer, der skal foretages som led i ASEM-processen, er i mange i de beslutninger, der blev truffet på topmøderne i henseender allerede behandlet Bangkok og London. Den asiatisk-europæiske samarbejdsramme, der blev fastlagt på topmødet i London, var mere detaljeret med hensyn til prioriteringen på visse specifikke områder, og rapporten fra "Asia Europe Vision Group" indeholder også en række interessante forslag til mere langsigtede perspektiver. Allerede i London blev det bemærket, at samarbejdsrammen bør ajourføres på topmødet i Seoul for at tage hensyn til ministrenes meninger om henstillingerne fra nævnte "Vision Group". Der kan allerede nu drages den konklusion af såvel den allerede fastlagte prioritering som de hovedtemaer, der blev resultatet af arbejdet i "Vision Group" og vore indledende drøftelser heraf, at der foreligger en bred vifte af generelle højtprioriterede spørgsmål, der i de kommende år kan behandles som led i ASEM-processen. Desuden er det under Seoul-topmødets synsvinkel vigtigt, at søgelyset også rettes mod et lille antal specifikke højtprioriterede temaer, som kan tillægges særlig stor betydning på topmødet, og som kan få særlig stor betydning som middel inddrage den brede offentlighed i bestræbelserne. til at 3. 1. Generelle højtprioriterede spørgsmål i ASEM's regi fokusere på spørgsmål af fælles I politisk henseende bør arbejdet interesse og finde sted trinvis som led i en proces med opbygning af konsensus, hvor ingen spørgsmål på forhånd udelukkes, og med det formål at forstærke det gensidige engagement og den gensidige forståelse mellem partnerne, navnlig på områder, hvor vi kan være uenige. I den sammenhæng bør de generelle højtprioriterede spørgsmål omfatte: (1) en udbygning af vor dialog på højt niveau, dvs. på ministerplan og mellem højtstående embedsmænd, om regionale og internationale spørgsmål af fælles interesse og om emnemæssige "policy"-anliggender, der har betydning for vor fælles fremtid (2) en udveksling af synspunkter mellem ASEM-partnerne i egnede internationale institutioner 9 lovende initiativ i den henseende er ASEF's Et for unge parlamentarikere, hvoraf det første blev holdt i november 1998 i Cebu/Filippinerne, og det andet efter planen vil blive holdt i april 2000 i Lissabon. tilrettelæggelse af møder 8 (3) (4) (5) (6) en forstærket uformel politisk dialog, hvor akademikere og embedsmænd fra begge regioner mødes på ASEM-seminarer og -workshops på områder såsom internationale forbindelser, politik og økonomi en udbygning af netværksarbejdet og dialogen mellem de to regioner, eksempelvis ved at forstærke det akademiske netværksarbejde og den akademiske udveksling, fremme den bilaterale udveksling af yngre embedsmænd og ansporing til forstærket dialog i offentligheden om emner af relevans for vor fælles fremtid en opbakning bag menneskerettigheder, demokrati og retsstatsforhold en behandling af globale anliggender, hvor Asien og Europa sammen kan yde et bidrag i de relevante internationale fora, og hvor det kan anses for tage centrale hensigtsmæssigt og muligt at gøre en fælles indsats for at anliggender op. Hovedvægten bør lægges på områder, hvor ASEM-processen kan bidrage til at skabe en ægte forædlingsværdi, f. eks. i form af dialog og samarbejde på områder såsom miljø (bl. a. elementer som bæredygtig anvendelse af skove samt vandforbrug) og bekæmpelse af international kriminalitet, hvidvaskning af penge, kriminalitet mod kvinder og børn og racisme og fremmedhad og udveksling af erfaringer på områder med tilknytning til konfliktforebyggelse og indsats med hensyn til kontrol med fredsbevarelse samt en forstærket våbenhandel. Det skal bemærkes, at nævnte "Vision Group" også foreslog, at topmødet i Seoul eventuelt kunne "stadfæste princippet om god regeringsførelse". Topmødet kan rent faktisk være et egnet forum for en politisk erklæring, som bekræfter alle partnernes opbakning bag principperne om god regeringsførelse og retsstatsforhold, forudsat naturligvis at en sådan erklæring ikke krænker eksisterende internationale forpligtelser. I økonomisk henseende bør arbejdet i ASEM's regi fokusere på en udbygning af det økonomiske partnerskab mellem de to regioner med henblik på at forstærke vore økonomiske og erhvervsmæssige forbindelser, fremme bæredygtig og retfærdig udvikling og i fællesskab bidrage til den globale økonomiske dialog. I den sammenhæng bør de centrale højtprioriterede spørgsmål omfatte: • en udbygning af dialogen mellem økonomiministrene og disses højtstående embedsmænd, navnlig hvad angår: – en supplerende og forstærket indsats med det formål i fællesskab at udbygge det åbne og regelbaserede multilaterale handelssystem i WTO, navnlig efter Seattle, at tilstræbe fornyede omfattende handelsforhandlinger i WTO's regi og at udnytte ASEM's uformelle karakter til at fremme dette arbejde – en udbygning af samhandelen og investeringsstrømmene mellem Asien og Europa, bl. a. ved aktiv gennemførelse af handlingsplanerne til lettelse af samhandelen og til fremme af investeringerne (TFAP og IPAP) med henblik på at nedbringe eller afskaffe hindringerne på disse områder; der vil blive lagt særlig vægt på de vigtigste tekniske 9 handelshindringer (på områder som f. eks. told, normer og SPS), på de hindringer, der er fastlagt i begge handlingsplaner (såsom IPR og offentlige indkøb) og på en aktiv dialog vedrørende de mest udgiftskrævende handelshindringer og de mest effektive investeringsfremmende foranstaltninger og "policy"-foranstaltninger – en skabelse af et forbedret klima for det forretningsmæssige samarbejde mellem virksomhederne i de to regioner under hensyn til de konkrete målsætninger, som vore erhvervsliv har, og med særlig skelen til de små og mellemstore virksomheders problemer – en udbygning af dialogen og samarbejdet i centrale sektorer, som vil forme vore økonomier i det næste årti, bl. a. vigtige sektorer som tjenesteydelser, infrastruktur og transportsystemer og telekommunikation (herunder elektronisk handel), luft- og rumfart, energi og miljø som information højteknologiske sektorer samt • en konsolidering af den erhvervsmæssige dialog mellem vore to regioner med hovedvægten lagt på den centrale rolle, som "Asia Europe Business Forum" (AEBF) skal spille, en ansporing til øget kontinuitet deri og en lettelse af dialogen mellem regeringerne og erhvervslivet • en udbygning af dialogen og samarbejdet mellem relevante offentlige og private aktører inden for videnskab og teknologi, en effektivisering af anvendelsen af eksisterende og nye koordinationsinstrumenter for videnskab og teknologi og foranstaltninger til fremme af videnskabeligt samarbejde og frembringelse af viden med henblik på at finde løsninger på fælles økonomiske og sociale problemer • en indledning af en dialog om de bredere socioøkonomiske spørgsmål, som vil være afgørende for vor fælles fremtid. Emnerne for en sådan uformel dialog, hvori også akademikerkredse og borgersamfundet bør deltage, omfatter bæredygtig udvikling, beskyttelse og bevarelse af miljøet, beskæftigelse og socialsikring10, offentlig styring og selskabsstyring, spørgsmål med tilknytning til informationssamfundet og sammenkoblede økonomier samt spørgsmål med tilknytning til voksende byer og byforvaltning forbrugerbeskyttelse og konkurrencepolitik, • en udbygning af dialogen mellem finansministrene og disses stedfortrædere, navnlig med henblik på at forstærke vor dialog om globale finansspørgsmål, samt af de makroøkonomiske "policy"-konsultationer, af samarbejdet om finansiel overvågning og regulering, af bekæmpelsen af hvidvaskningen af penge og af toldsamarbejdet. Da de finansielle og de økonomiske spørgsmål overlapper hinanden, kan det være umagen værd lejlighedsvis at afholde fælles møder for disse ministre. I kulturel og intellektuel henseende bør arbejdet i ASEM's regi fokusere på fremme af tættere kontakter og udbygning af det gensidige engagement mellem folkene i vore to regioner med henblik på at gøre borgersamfundet i Europa og Asien bedre til at vurdere 10 Europas egne erfaringer med oprettelse og modernisering af socialsikringssystemer kan eksempelvis være af særlig interesse for de asiatiske partnere efter krisen i Asien. 10 og drøfte de spørgsmål, der har betydning for vor fælles fremtid, og derved bistå med at skabe det ønskede erkendelsesskift, der er en forudsætning for indledningen af denne proces. I den sammenhæng bør de centrale højtprioriterede spørgsmål omfatte: • en udbygning af dialogen og samarbejdet på områderne videnskab og teknologi, miljø (under hensyn til arbejdet i AEETC), samfundsvidenskab, kunst og humaniora samt foranstaltninger til fremme af netværksarbejde, udvekslinger mellem forskere og planlæggere og beskyttelse af kulturarven • en ansporing til forstærket dialog og netværksarbejde mellem vore parlamentarikere og mellem borgersamfundets grupper i almindelighed (herunder lokale styrende organer, arbejdsmarkedets parter og NGO'er) • en videreførelse af vor støtte til og fremme af ASEF som katalysator for kulturel og bred to dialog mellem vore intellektuel og civilsamfundsdialog på kulturelle og intellektuelle felter. ansporing regioner en til vor med igangværende Endelig bør den højest prioriterede opgave på uddannelsesområdet være at udbygge vore kontakter og vort samvirke på uddannelsesområdet, herunder studenter- og akademikerudvekslinger, samarbejde mellem universiteter og foranstaltninger til fremme af elektronisk netværksarbejde mellem skoler i vore to regioner11. Dette vil i høj grad komplettere horisontale indsats samarbejdsprogrammer med asiatiske lande, idet hovedvægten lægges på strukturelt samarbejde på uddannelsesområdet. Der bør fastsættes et ambitiøst mål i form af en mangedobling af studenterudvekslingerne mellem vore to regioner i overensstemmelse med den indsats, som partnerne hver for sig vil gøre for at forstærke aktiviteten på dette område. Den tidligere nævnte "Vision Group" har allerede foreslået, at hovedvægten lægges på et højprofileret stipendieprogram. Desuden bør der lægges større vægt på en udveksling af unge erhvervsfolk og kandidatprogrammer for studerende, en udbygning af det strukturelle samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og foranstaltninger til fremme af elektronisk netværksarbejde. Desuden må spørgsmål med tilknytning til erhvervsuddannelse og livslang uddannelse ikke lades ude af betragtning. bilaterale og 3. 2. Specifikke højtprioriterede temaer for ASEM III den ovenfor generelle omhandlede indeholde Medens hovedbestanddelene af et omfattende og aktivt arbejdsprogram for ASEM-processen i det næste årti, vil det også være vigtigt at vælge et lille antal specifikke højtprioriterede temaer, som kan tillægges særlig vægt på det kommende topmøde i Seoul. Fremhævelsen af disse særlige temaer kan både tjene til at sikre, at de eventuelle konkrete resultater af selve topmødet træder i forgrunden, og at topmødets gennemslagskraft i offentligheden forstærkes. prioritering kan 11 F. eks. på grundlag af de modeller, der fremlægges af "Europe Asia Business Internship til fremme af Programme", af det nye "Asia Link"-program eller af Netd@ys-programmet elektronisk netværksarbejde for skoler. 11 Inden for den brede vifte af højtprioriterede temaer, der er foreslået ovenfor, vil Kommissionen under skyldig hensyntagen til det arbejde, der er udført af nævnte "Vision foreslå, at der vælges fem særlig Group", og til EU's underliggende interesser højtprioriterede temaer, som interessen især skal koncentrere sig om på topmødet i Seoul. For det første kan man inden for den politiske søjle rette søgelyset mod ASEM- processens særlige evne til at fremme og lette en udveksling af synspunkter og skabe øget gensidig forståelse i anliggender med tilknytning til den regionale og globale sikkerhed. Sikkerhedsdimensionens voksende betydning og relevans for almindelige borgere og anerkendelsen af dette forhold på topmødeplan, blandt udenrigsministrene og i "Vision Group" gør det tilsammen berettiget at tage et sådant initiativ. Som led i sine bestræbelser for at føre målet om global sikkerhed ud i livet er Den Europæiske Union interesseret i at indlede en sikkerhedsdialog med de asiatiske ASEM- partnere til supplering af dette igangværende arbejde, bl. a. ved at udnytte ASEM- processens uformelle karakter og ved at dele vore respektive regionale erfaringer på områder som f. eks. analyse, planlægning og uddannelse vedrørende konfliktforebyggelse og fredsbevarelse, forsoningsprocesser, humanitær bistand og andre aspekter ved det såkaldte "bløde" sikkerhedssamarbejde. Det vil også være vigtigt, at der udveksles oplysninger om de "nye sikkerhedsspørgsmål", herunder international kriminalitet og informations-piratvirksomhed og anden piratvirksomhed samt "cyber"- terrorisme, krigsførelse. Dagsordenen kan eventuelt suppleres med bestræbelser for at fremme støtte i af masseødelæggelsesvåben og disses til universel overholdelse af traktaten om ikkespredning af kernevåben, traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger, konventionen om kemiske våben og konventionen om biologiske våben. fremføringsmidler og anspore beslutsom indsats udbredelsen relevante standse fora for en til at For at gøre disse drøftelser så effektive som muligt bør de indledes på den mest uformelle måde, f. eks. via seminarer for embedsmænd i tilslutning til møder for højtstående embedsmænd og eventuelt med særlige "retræte"-møder på udenrigsministerplan. Personaleudvekslinger (analytikere og planlæggere) og uformelle drøftelser mellem akademikere og embedsmænd kan være nyttige hjælpemidler. De europæiske erfaringer med krisestyring og opbygning af ("bløde") institutioner kan deles og drøftes med de asiatiske partnere. Disse udvekslinger skal naturligvis ikke overlappe det arbejde, der er i regionale fora såsom De Forenede Nationer, gang i andre multilaterale eller Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) eller "ASEAN Regional Forum" (ARF). For det andet vil det i forbindelse med den økonomiske og finansielle søjle være nyttigt at tillægge dialogen om handels- og investeringsspørgsmål, socioøkonomiske spørgsmål og regionalt makroøkonomisk samarbejde særlig betydning. • Med hensyn til handel og investeringer vil det være vigtigt, at der med alle til rådighed stående midler tilstræbes en iværksættelse af omfattende WTO-handelsforhandlinger, der både tager sigte på yderligere handelsliberalisering og på udbygning af WTO's regelbaserede system, og at ASEM's uformelle karakter udnyttes til at fremme disse 12 bestræbelser. På WTO's ministerkonference for nylig i Seattle blev det tydeligt demonstreret, at det er nødvendigt at uddybe vor gensidige forståelse og opbygge i ASEM-økonomiministrenes alliancer, der har dette formål. Med udgangspunkt seneste opmuntrende handlinger, idet de opgraderede TFAP og gik ind for referenceværdier (benchmarks) under IPAP, må vi også videreføre og skabe større dynamik i vort arbejde med lettelse og fremme af handels- og investeringsstrømmene mellem vore to regioner og overvinde hindringerne ved hjælp af TFAP- og IPAP- initiativerne. Med hensyn til socioøkonomiske anliggender har de seneste erfaringer med den økonomiske og finansielle krise i Asien demonstreret, at industrilandene og i gang med en industrialiseringsproces, har en lang række de lande, der er socioøkonomiske problemer til fælles. Den offentlige debat i tilknytning til WTO- ministerkonferencen understregede også vigtigheden af, en tilbundsgående offentlig debat om globaliseringens virkninger. Uanset om det sker på officielt plan eller via en dialog mellem borgersamfundene, er ASEM et udmærket forum for udveksling af erfaringer om de relevante socioøkonomiske anliggender, herunder "policy"-spørgsmål med tilknytning til sociale skævheder, udstødelse, fattigdom og retfærdig udvikling. indledes at der • Med hensyn til regionalt makroøkonomisk samarbejde vil det i kølvandet på den asiatiske krise være særlig vigtigt at videreføre og udbygge den dialog, der allerede er i gang mellem finansministrene, og at fremme en aktiv udveksling af synspunkter og deling af erfaringer vedrørende vor indsats inden for det regionale samarbejde om informationsudveksling, overvågning og finansielt tilsyn. For det tredje kan der i en verden, hvor forbrugerinteresserne bliver stadig mere globale, indledes en forbrugerdialog mellem de to regioner. Eksempelvis er fødevaresikkerhed et presserende offentligt anliggende både i Europa og Asien, og der er andre spørgsmål med tilknytning til forbrugsvarers og tjenesteydelsers kvalitet og sikkerhed, der er af direkte interesse for borgerne i begge regioner (f. eks. mærkning af forbrugsvarer, herunder økomærkning). En dialog og et netværksarbejde mellem forbrugergrupper, tilsynsorganer og lovgivere i de to regioner kan uden at lægge beslag på betydelige offentlige ressourcer være af stor interesse, når det drejer sig om at dele vore erfaringer og fremme det grænseoverskridende samarbejde på et område, der også har stor betydning for den internationale handel. En sådan dialog kan også bidrage til oprettelse af relevante sammenslutninger i de asiatiske lande, hvor der endnu ikke er nogen tradition for forbrugerorganisationer. For det fjerde skal vi lægge særlig vægt på det uddannelsesmæssige samvirke. "Vision Group" har allerede slået fast, at dette område fortjener særlig opmærksomhed, og der er allerede af samarbejdsprogrammer under gennemførelse på bilateralt eller subregionalt niveau. For at gøre en hensigtsmæssig fokusering på dette tema mulig på topmødet i Seoul vil Kommissionen foreslå et tredelt initiativ til behandling på topmødet: forberedelse initiativer række under vifte bred og en en • et politisk tilsagn fra alle ASEM-partnernes side om at forøge det uddannelsesmæssige samvirke mellem Asien og Europa via såvel bilaterale som interregionale programmer samt i forbindelse med ASEM's egne aktiviteter med det formål at oprette yderligere 13 stipendier, der gør det muligt inden for ti år at femdoble studenterudvekslingerne mellem vore to regioner • en iværksættelse af et ASEM-stipendieprogram på højt niveau. Der kan her fremhæves eksempler som Jean Monnet-stipendierne og Rhodes- og Fulbright-programmerne, og målet bør være at skabe en agtpågivenhed over for vore to regioners kulturelle, sociale og videnskabelige traditioner blandt dem, der vil være toneangivende i vore samfund i de kommende år • en ansporing til forstærkede udvekslinger mellem unge erhvervsfolk med udgangspunkt i eksisterende modeller. I den sammenhæng bør partnerne anspores til på topmødet at give meddelelse om konkrete mål (naturligvis forudsat at de fornødne ressourcer står til rådighed), som gør det muligt at vurdere de resultater, der opnås hvert år. Erhvervslivet bør også anspores til at deltage tilknytning til kandidatprogrammer). finansieringen af disse programmer (eventuelt i i For det femte gør Seoul-topmødet med hensyn til udvidelse af ASEM det muligt at tage udfordringerne fra Bangkok og London op og fremlægge et omfattende Asien-Europa- partnerskab, hvorved Den Europæiske Union bringes sammen med repræsentanter for Asien som helhed. I overensstemmelse med de beslutninger, der blev truffet på topmødet i London, overvejes dette spørgsmål nu af udenrigsministrene, og visse grundlæggende parametre for en udvidelse drøftes allerede. Det er imidlertid af stor betydning både for ASEM-processens relevans på lang sigt og for dens betydning i offentlighedens øjne, at der i Seoul drages praktisk anvendelige konklusioner i dette spørgsmål. Selv om den nuværende "talmæssige ubalance" antyder, at ASEM-udvidelsen først og fremmest bør finde sted blandt de vigtigste kandidater i Asien, skal Den Europæiske Unions rolle som union naturligvis vedblivende fremhæves. 4. KOORDINATION AF ASEM-PROCESSEN Rapporten fra "Vision Group" berørte kort mulighederne for at forstærke koordinationen i ASEM-processens regi, herunder mulighederne for at oprette et "snævert, men effektivt" ASEM-sekretariat. På baggrund af ASEM-processens uformelle karakter, således som det blev slået fast i Bangkok og bekræftet i London, og denne uformelle approachs centrale betydning som middel til at fremme dialogen mellem vore to regioner synes en sådan institutionel approach imidlertid at være uegnet og endog effektivitetsmodvirkende. Desuden er det vigtigt, at ASEM-partnerne bevarer bevidstheden om autonomien i og det fulde ansvar for de initiativer, de måtte foreslå. Selve ASEM-processens succes og det voksende antal temaer og aktiviteter, der i øjeblikket behandles, gør det givetvis nødvendigt at overveje, hvorledes der bedst kan sikres en forstærket koordination, fokusering og styring af ASEM-aktiviteterne. Der bør gøres alt, hvad der er muligt, (styrkelse af koordinatorernes og kontaktpersonernes rolle og fuld udnyttelse af de muligheder, som de for at udnytte eksisterende kanaler 14 elektroniske kommunikationsmidler giver) og undgå en for stor mødeaktivitet. Udenrigsministrenes centrale rolle, når det drejer sig om den overordnede koordination og styring af ASEM-processen, bør bekræftes. Disse institutionelle anliggende vil nødvendigvis blive bearbejdet yderligere inden for den ajourførte asiatisk-europæiske samarbejdsramme, der skal vedtages på topmødet i Seoul, og vil ikke blive behandlet yderligere her. 5. KONKLUSIONER Det er uomtvisteligt, at Asien har stor betydning for Europa, og at Europa også har stor betydning for for Asien. De asiatiske lande eller grupperinger som f. eks. Kina, Indien, Japan, Korea og ASEAN er vigtige aktører både på den globale og den regionale scene, og regionen har også nogle af verdens vigtigste potentielle brændpunkter såsom den delte koreanske halvø, Kashmir og Spratley-øerne. De tilbagevendende spændinger mellem Kina og Taiwan tiltrækker sig altid international opmærksomhed. Indonesien, der er en vigtig faktor, når det drejer sig om den regionale stabilitet, har demokratiske valg, men står stadigvæk over for store udfordringer i form af omstilling og strukturændringer. Den Europæiske Union er en verdensmagt, i hvert fald i økonomisk henseende, og udviser stadig større politisk vilje til at deltage aktivt i den globale politik. Efter Amsterdam- i Köln besluttede de traktaten og Det Europæiske Råds erklæring på topmødet europæiske ledere på det topmøde, der for nylig blev holdt i Helsingfors, at tage den udfordring op, der ligger i at lade økonomiske præstationer og gode resultater i form af stabile demokratier øve indflydelse på Den Europæiske Unions udenrigspolitik. Samtidig erkender EU, at det europæiske kontinents yderområder har deres egne potentielle brændpunkter, der er af betydning for Asien. Begge ASEM-partnerne må derfor omhyggeligt følge med i, hvad der sker i den anden region. Politisk og ud fra et sikkerhedspolitisk synspunkt bliver verden stadig mindre - kriser i én region kan få eftervirkninger langt borte. Det er derfor en vigtig opgave for os at videreudbygge den politiske dialog og samarbejdet om spørgsmål at gensidig interesse. Argumentet for et sådant samarbejde og en sådan dialog bliver endnu stærkere, når der tages hensyn til de globale trusler (eksempelvis terrorisme, organiseret kriminalitet og våbenspredning). Disse problemer kan tages mere effektivt op, hvis det sker i fællesskab. I den sammenhæng er det nødvendigt med en altomfattende approach, som både omfatter politisk, økonomisk, socialt og humanitært samarbejde på forskellige niveauer, hvis konflikter skal forebygges, og der skal sikres fred. Udvekslingen på ASEM-niveau af regionale erfaringer med behandling af sikkerhedsspørgsmål kan bidrage til at øge stabiliteten i de respektive regioner. Europas og Asiens vægt i verdensøkonomien og den igangværende globaliseringsproces indebærer, at vore to regioner er uadskilleligt forbundne, når det gælder generel velfærd. Asiens traditionelle dynamiske vækst og hurtige opsving efter den nylige krise (uden at de igangværende reformbestræbelser skal lades ude af betragtning) gør verdensdelen til en vigtig partner for Europa. Europas egen vægt i den internationale økonomi som det største indre marked, den vigtigste kilde til udenlandske direkte investeringer og den 15 største globale donor kombineret med verdensdelens erfaringer med regionalt økonomisk og monetært samarbejde gør den til en vigtig partner for Asien. ikke kun af Europas og Asiens økonomiske velbefindende kan sættes over styr i en fjern region. Europas politiske finanskriser, men også af politisk ustabilitet engagement i Asien skyldes ikke blot økonomiske interesser, men også en fælles interesse i stabile forhold og mange fælles værdier. Som et eksempel herpå kan nævnes den fælles internationale imødekommelse af de humanitære behov under de politiske kriser i f. eks. Østtimor og Nordkorea. Europas opmærksomhed over for problemerne i Asien modsvares af Japans omfattende økonomiske bidrag til den internationale nødhjælp til, genopbygningen af og sikringen af fred på Balkan og de tilsvarende bidrag fra andre asiatiske lande som Sydkorea og Malaysia. Ethvert samarbejde mellem de to regioner med henblik på at fremme fred og velfærd kan ikke være komplet uden borgersamfundets medvirken. ASEM skal derfor fortsat fremme de asiatiske og europæiske borgersamfunds fællesskabsfølelse og skabe øget gensidig forståelse via et større intellektuelt, kulturelt og mellemfolkeligt samvirke, eksempelvis i form af et større antal stipendier og studenterudvekslinger. Det værdifulde arbejde, der allerede er indledt på områderne miljø og uddannelse, er kun to eksempler på det bidrag, som ASEM-processen yder. Desuden vil både skabelsen af kontakter mellem ikke- statslige organisationer og uddybningen af de kulturelle udvekslinger bidrage til at øge forståelsen mellem de to regioner. I bestræbelserne for at gøre ASEM-processen mere relevant fælles kommunikationsstrategi for at forstærke offentlighedens engagement være nyttig. Et vigtigt trin kunne være at øge oplysningsvirksomheden i forbindelse med ASEM III og derved sikre, at dette topmøde spiller en konstruktiv rolle i bestræbelserne for at uddybe forbindelserne mellem vore to regioner. opmærksomhed offenlighedens henlede derpå ville og en Selv om Den Europæiske Union står over for store udfordringer som f. eks. Den Økonomiske og Monetære Union, udvidelsen, Middelhavsområdet og Balkan, vil EU fortsat have et stærkt engagement i denne dynamiske og komplekse region, der rummer halvdelen af verdens befolkning, og som trods finanskrisens omfang har imponerende fremtidsudsigter, både økonomisk og politisk. Udsigten til tiltagende integration i begge regioner kan i stadig højere grad komme til at stå i centrum for dialogen mellem de asiatiske og de europæiske ASEM-partnere, navnlig hvis Asien overvejer at lægge større vægt på regional integration, således som resultaterne af det seneste "ASEAN plus Three"-møde i Manila tyder på det. til vedtagelse på topmødet På det tredje topmøde i Seoul vil de centrale retningslinjer for det asiatisk-europæiske partnerskab i det næste årti blive udstukket. I dette dokument foreslås fem specifikke højtprioriterede temaer - en forstærket udveksling af synspunkter om sikkerhedsanliggender, en udbygget dialog og et udbygget samarbejde om handel, social- og arbejdsmarkedspolitik og økonomiske spørgsmål, et forstærket samvirke på uddannelsesområdet, et samarbejde på forbrugerbeskyttelsesområdet og en eventuel udvidelse af ASEM-processens deltagerkreds. Det er vigtigt, at der på topmødet sikres en bekræftelse og uddybning af forbindelsen mellem Asien og Europa, og at vi fastlægger processens fremtidige retning. I bestræbelserne for at føre disse mål ud i livet 16 bør der til stadighed lægges vægt på ASEM-processens uformelle karakter, der sikrer en betydelig komparativ fordel. Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne og vore asiatiske partnere vedblive med fuldt ud at spille den rolle, der tilkommer den i processen. 17 ASEM-processen BILAG 1 Mødet mellem stats- og regeringscheferne og Europa-Kommissionens formand vil sikre de overordnede impulser til og retningslinjer for processen. På topmødet i London nåede man til enighed om den asiatisk-europæiske samarbejdsramme, som indeholder de vigtigste parametre for ASEM-processen. koordination Der er skabt en proces, som sikrer stadig dialog og udvikling mellem topmøderne. Den overordnede pålagt udenrigsministrene, der mødes i de år, hvor der ikke holdes topmøder, og umiddelbart før de enkelte topmøder. Ministrene mødtes i februar 1997 (Singapore) og marts 1999 (Berlin) samt i forbindelse med begge topmøder. De vil mødes igen umiddelbart før topmødet i Seoul. politiske ansvaret dialog den for og er Økonomiministrene mødtes i september 1997 (Makuhari) og i oktober 1999 (Berlin). De vil mødes igen i 2001 (i Asien - mødestedet er endnu ikke bekræftet). De drøftede bl. a. de økonomiske forbindelser, krisens følger, handel, investeringer, WTO-anliggender og økonomisk vækst. På mødet i Berlin forlængede de investeringsekspertgruppens mandat med yderligere to år og vedtog et dokument, som indeholder bestemmelser om de foranstaltninger, der i fremtiden skal lettelse af samhandelen. Det årlige "Asia Europe Business Forum" (AEBF) er en egnet platform til udveksling af synspunkter mellem repræsentanter for den private og den offentlige sektor, navnlig hvad angår investeringer og handelsspørgsmål. Det femte møde vil blive holdt i september 2000 i Wien. træffes under handlingsplanen til Finansministrene mødtes i september 1997 (Bangkok) og i januar 1999 (Frankfurt) og vil mødes igen i 2001 (Japan). De spørgsmål, der blev drøftet, vedrørte de makroøkonomiske udsigter, udviklingen i valutakurserne, ØMU'en og den finansielle sektor. De blev enige om at tage en række initiativer vedrørende toldsamarbejde, hvidvaskning af penge og finansiel overvågning. Generaldirektørerne for told mødes hvert år, navnlig for at drøfte spørgsmål med tilknytning til toldprocedurer og håndhævelse. På en ministerkonference om videnskab og teknologi, der blev holdt i oktober 1999 forbedret (Beijing), blev grunden lagt netværksarbejde mellem videnskabskredsene i de to regioner. til en forbedret kommunikation og et ASEM's kulturelle og mellemfolkelige dimension har til formål at sikre tættere kontakter og forstærket gensidigt engagement folkene imellem via en bred vifte af aktiviteter omfattende målrettet samvirke på uddannelsesområdet, netværksarbejde mellem repræsentanter for borgersamfund og parlamentarikere, bevarelse af kulturarven og forbedret børnevelfærd. "Asia Europe Foundation" (ASEF), der har hjemsted i Singapore, har til formål at fremme intellektuelle, sociale og kulturelle udvekslinger mellem Asien og Europa. Det asiatisk-europæiske miljøteknologicenter (AEETC) i Bangkok har til opgave at fremme samarbejdet inden for vigtige miljøtemaer. 18 På niveauet under ministermøderne har højtstående udenrigsministerielle embedsmænd ved fem separate lejligheder holdt møde for at behandle politiske anliggender. Desuden har højtstående embedsmænd inden for handel og investeringer holdt møde fem gange. Finansministrenes stedfortrædere har ved tre lejligheder holdt møde for at drøfte makroøkonomiske spørgsmål og forberede finansministermøder. Under de højtstående embedsmænds niveau findes der mere end 10 arbejdsgrupper. Disse grupper dækker en lang række emner, men beskæftiger sig hovedsagelig med gennemførelsen af handlingsplanen til lettelse af samhandelen. En særlig styrke ved ASEM-processen er koordinatormøderne til forberedelse af de øvrige begivenheder. De to EU-koordinatorer følger en særlig er rotationsordning og er i øjeblikket Korea og Thailand. formandskabet og Kommissionen. De asiatiske koordinatorer Processen har følgende centrale karakteristika: (1) (2) (3) den er uformel (supplerer arbejdet i bilaterale og multilaterale fora) den er flerdimensional (en politisk, en økonomisk og en kulturel dimension) hovedvægten lægges på et ligeværdigt partnerskab uden "bistandsbaserede" forbindelser (der er en del af vort bilaterale samarbejde), hvilket fremmer en mere generel proces for dialog og samarbejde (4) den fokuserer på det højtstående niveau med udgangspunkt i selve topmøderne. 19 ASEM-strukturen Koordinatorer: Europa: Kommissionen Formandskabet Øk. koord. : Thailand, Korea Asia: SOM-koord. : Thailand, Korea TFAP: Filippinerne, Korea IEG-ledere: Thailand, Japan TOPMØDE Stats- og regeringscheder, Formand for Europa- Kommissionen- Vision Group Udenrigsministre SOM Koordinatorer Politisk dialog Overordnet styring Økonomisk søjle Politisk søjle Kulturel, intellektuel søjle Økonomiministre Finansministre S&T-min. konf. AEBF Steering Committee Arbejds- grupper SOMTI Stedfortrædere Økonomisk koordination Core Group IPAP IEG-ledere TFAP TFAP-ledere. Facilitators: Standarder. , IPR, offentlige indkøb, SPS og distribution. Toldgeneral- direktører og Europa- Kommissionen Task Force: IPAP ASEM Trust Fund EFEX 20 Procedurer Håndhævelse Andre aktiviteter: f. eks. : kulturarv, Asia-Europe Young Leaders’ Symposium og børns velfærd ASEF AEETC Forkortelser: AEBF: Asia-Europe Business Forum AEETC: Asia-Europe Environmental Technology Centre ASEF: Asia-Europe Foundation EFEX: European Financial Expertise Network IPAP: Investment Promotion Action Plan IPR: Intellektuel ejendomsret. S&T: Videnskab og teknollgi SOM: Møder på højt embedsmandsplan SOMTI: Møder på højt embedsmandsplan om handel og invest. SPS: Sundheds- og plantesundhedsstandarder Bilag II: ASEM i den regionale kontekst APEC Hongkong SAR Taiwan Mongoliet Papua Ny Guinea AMM-PMC* ASEM 15 EU- medlemsstater og Europa- Kommissionen ASEAN Thailand Singapore Malaysia Brunei Indonesien Filippinerne Vietnam Cambodia Laos Myanmar Kina Sydorea Japan Australien New Zealand Chile Mexico Peru EALAF Argentina Bolivia Brasilien Colombia Ecuador Panama Paraguay Uruguay Venezuela Bangladesh Maldiverne Pakistan Bhutan Nepal Sri Lanka SAARC Indien Asean Regional Forum 21 Forkortelser: AMM-PMC: Asean-ministermøde - Post ministerkonference ASEM: Asia-Europe Meeting ASEAN: Sammsl. af stater i Sydøstasien APEC: Asia-Pacific Economic Co-operation EALAF: East Asia-Latin America Forum SAARC: South Asian Association for Regional Co-operation * I AMM-PMC er EU repræsenteret ved EU- troikaen. 22


title: QUESTION ÉCRITE P-1344/00 posée par Jean-Louis Bernié (EDD) à la Commission. Remise en cause de la présomption de salariat des artistes du spectacle (article L 762-1, du code du travail français) par la commission du marché intérieur.

eurovoc_concepts:
France
application of EU law
artistic profession
freedom to provide services
social security

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/163 Les informations fournies signalent plut(cid:244)t documents de la procØdure (cid:224) produire un rØsultat satisfaisant. l(cid:146)inaptitude supposØe des dispositions contenues dans les Afin de pouvoir donner une rØponse complŁte (cid:224) la question, la Commission serait particuliŁrement grØe (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire s(cid:146)il pouvait lui transmettre les informations supplØmentaires dont il dispose au sujet des prØsumØs manquements au droit communautaire des marchØs publics qui se seraient vØrifiØs au cours de la procØdure de passation lancØe par Poste Italiane. Suite (cid:224) l(cid:146)examen de ces informations, la Commission Øvaluera l(cid:146)opportunitØ d(cid:146)engager une procØdure en manquement aux termes de l(cid:146)article 226 (ex-article 169) du traitØ CE, au cas oø elle devrait constater qu(cid:146)une violation du droit communautaire a ØtØ commise. (1) JO L 199 du 9. 8. 1993. (2001/C 26 E/202) QUESTION (cid:201)CRITE P-1344/00 posØe par Jean-Louis BerniØ (EDD) (cid:224) la Commission (18 avril 2000) Objet: Remise en cause de la «prØsomption de salariat» des artistes du spectacle (article L 762-1, du code du travail fran(cid:231)ais) par la commission du marchØ intØrieur La France est menacØe de compara(cid:238)tre devant la Cour de Justice europØenne pour refuser de lever la «prØsomption de salariat» sur les artistes Øtrangers, fran(cid:231)ais (cid:224) l(cid:146)article L 762-1. inscrite dans le Code du travail Cette mesure n(cid:146)est-elle pas excessive, Øtant donnØ qu(cid:146)appliquer cet article uniquement aux artistes fran(cid:231)ais revient (cid:224) les dØfavoriser sur leur propre territoire? En effet, payeront pour employer les artistes fran(cid:231)ais. les employeurs d(cid:146)artistes Øtrangers n(cid:146)auront plus (cid:224) payer de charges sociales alors qu(cid:146)ils en Cette harmonisation par le bas sera prØjudiciable aux artistes fran(cid:231)ais: cela ne revient-il pas (cid:224) signer l(cid:146)arrŒt de mort de ce statut spØcifiquement fran(cid:231)ais permettant aux artistes d(cid:146)avoir une des meilleures protections sociales en Europe? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (26 mai 2000) Tout d(cid:146)abord, la Commission se permet de souligner qu(cid:146)elle n(cid:146)a pas encore dØcidØ de saisir la Cour de justice, sur la prØsomption de salariat sur les artistes Øtrangers. Par contre, elle a Ømis un avis motivØ. Une rØponse du gouvernement fran(cid:231)ais n(cid:146)a pas ØtØ re(cid:231)ue, (cid:224) ce jour. Dans cet avis motivØ, la Commission a invitØ la France (cid:224) prendre les mesures nØcessaires afin que la prØsomption de salariat, telle que visØe par l(cid:146)article L 762-1 du code du travail en France, s(cid:146)avŁre compatible avec la libre prestation de services visØe aux articles 49 et 50 (ex-articles 59 et 60) du traitØ CE. La libre prestation de services est une des libertØs fondamentales du traitØ CE. La notion d(cid:146)un prestataire de services au sens des articles 49 et 50 du traitØ CE a une portØe communautaire et ne peut Œtre dØfinie par simple renvoi (cid:224) la lØgislation d(cid:146)un (cid:201)tat membre. Dans le cas contraire, l(cid:146)effet utile de la libre prestation de services pourrait Œtre compromis, car le contenu de ce terme pourrait Œtre fixØ et modifiØ unilatØralement par la lØgislation nationale qui aurait la possibilitØ d(cid:146)Øcarter (cid:224) son grØ certaines catØgories de personnes du bØnØfice du traitØ. La Commission se permet donc de prØciser qu(cid:146)elle ne souhaite ni harmoniser les conditions d(cid:146)accŁs et d(cid:146)exercice des activitØs d(cid:146)un artiste au niveau communautaire, ni discriminer les artistes fran(cid:231)ais par rapport aux artistes Øtrangers, ni que des employeurs d(cid:146)artistes Øtrangers salariØs ne payent plus de charges sociales. En revanche, elle demande la reconnaissance du statut d(cid:146)un prestataire de services indØpendant qui est Øtabli en tant que tel dans un autre (cid:201)tat membre oø il fournit lØgalement et habituellement des services analogues (cid:224) ceux qu(cid:146)il souhaite offrir, (cid:224) titre occasionnel, sur le territoire fran(cid:231)ais. Il appara(cid:238)t que la C 26 E/164 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 prØsomption de salariat en France ne tienne pas compte de la reconnaissance d(cid:146)un tel statut Ømanant d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre. Ceci semble notamment Œtre injustifiable lorsqu(cid:146)un tel artiste Øtranger ne peut exercer ses activitØs en France qu(cid:146)(cid:224) condition que des cotisations sociales soient versØes en France (p. ex. pour le rØgime de retraite complØmentaire) alors qu(cid:146)il ne peut effectivement bØnØficier des avantages sociaux en France, en raison de la nature temporaire de ses activitØs dans cet (cid:201)tat membre. La Commission souhaite encore signaler (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que la rØglementation communautaire qui coordonne les diffØrents systŁmes nationaux de sØcuritØ (contenue dans le rŁglement (CEE) no 1408/71 du Conseil, du 14 juin 1971, relatif (cid:224) l(cid:146)application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs et (cid:224) leur famille qui se dØplacent (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ (1) et son rŁglement d(cid:146)application (CEE) no 574/72 du Conseil, du 21 mars 1972 (2)) garantit en faveur des travailleurs migrants le principe de l(cid:146)affiliation (cid:224) un seul rØgime de sØcuritØ sociale qui, en principe, est celui de l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)emploi. Une dØrogation (cid:224) la «lex loci laboris» existe en cas de dØtachement, permettant aux travailleurs affiliØs (cid:224) la sØcuritØ sociale d(cid:146)un (cid:201)tat membre, en raison de l(cid:146)activitØ qu(cid:146)ils y exercent normalement, de maintenir leur affiliation dans cet (cid:201)tat d(cid:146)origine lorsqu(cid:146)ils effectuent un travail temporaire sur le territoire d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre, quelle que soit la nature de l(cid:146)activitØ effectuØe dans ce dernier (cid:201)tat. La Cour de justice a prØcisØ les modalitØs d(cid:146)application du dØtachement des travailleurs non salariØs, dans un arrŒt rendu le 30 mars 2000 dans l(cid:146)affaire BANKS, C-178/95 (cid:224) propos d(cid:146)artistes de spectacle affiliØs au rØgime britannique de sØcuritØ sociale pour travailleurs non salariØs venus se produire temporairement dans un opØra en Belgique. (1) (2) JO L 149 du 5. 7. 1971, modifiØ en dernier lieu par le rŁglement (CE) no 118/97 (JO L 28 du 30. 10. 1997). JO L 74 du 27. 3. 1972. (2001/C 26 E/203) QUESTION (cid:201)CRITE P-1392/00 posØe par Maria Sanders-ten Holte (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Subventions croisØes et aides d(cid:146)(cid:201)tat dans le secteur des postes (27 avril 2000) Aux termes de l(cid:146)article 14 de la directive 97/67/CE (1), les (cid:201)tats membres prennent les mesures nØcessaires pour garantir que les prestataires du service universel tiennent dans leur comptabilitØ des comptes sØparØs pour Øviter les subventions croisØes: (cid:224) cette fin, il faut Øtablir une nette distinction entre les services qui sont libØralisØs et ceux qui ne le sont pas ainsi qu(cid:146)entre les services qui font partie du service universel et ceux qui n(cid:146)en font pas partie. La Commission convient-elle que ces comptes sØparØs sont essentiels pour Øviter les subventions 1. croisØes des activitØs? Comment 2. surveillance est-elle efficace? la Commission veille-t-elle au respect de cette rŁgle des comptes sØparØs et cette En Allemagne, l(cid:146)administration des postes jouit d(cid:146)un monopole lØgal sur l(cid:146)acheminement des lettres jusqu(cid:146)(cid:224) 200 grammes et sur le «direct mail» jusqu(cid:146)(cid:224) 50 grammes. Ce monopole doit expirer au plus tard le 31 dØcembre 2002. La Commission juge-t-elle justifiØe l(cid:146)utilisation des bØnØfices de monopoles d(cid:146)(cid:201)tat (comme c(cid:146)est le cas 3. pour les postes allemandes) en vue de subventionner des services postaux libØralisØs? 4. La Commission estime-t-elle que l(cid:146)investissement des bØnØfices des monopoles d(cid:146)(cid:201)tat dans des services postaux libØralisØs, par le biais de subventions croisØes, constitue une forme d(cid:146)aide d(cid:146)(cid:201)tat incompatible avec le traitØ CE? Dans l(cid:146)affirmative, quelles sont les consØquences (cid:224) tirer pour les situations prØsentes et futures 5. analogues (cid:224) celle ØvoquØe au point 4 ci-dessus? (1) JO L 15 du 21. 1. 1998, p. 14


title: Regolamento (CE) n. 800/2000 della Commissione, del 17 aprile 2000, che modifica il regolamento (CE) n. 934/95 del Consiglio sopprimendo i massimali tariffari applicabili ai prodotti tessili originari di Malta

eurovoc_concepts:
Malta
import
originating product
tariff ceiling
textile product

text: 18. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 96/33 REGOLAMENTO (CE) N. 800/2000 DELLA COMMISSIONE del 17 aprile 2000 che modifica il regolamento (CE) n. 934/95 del Consiglio sopprimendo i massimali tariffari applicabili ai prodotti tessili originari di Malta LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunità europea, Articolo 1 visto il regolamento (CE) n. 934/95 del Consiglio, del 10 aprile 1995, che stabilisce massimali tariffari e una sorveglianza stati- stica comunitaria nel quadro di quantità di riferimento, per taluni prodotti originari di Cipro, d'Egitto, della Giordania, di Israele, della Tunisia, della Siria, di Malta, del Marocco e della Cisgiordania e della Striscia di Gaza (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 563/2000 della Commissione (2), in particolare gli articoli 3 e 4, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) (5) L'accordo che istituisce un'associazione tra la Comunità economica europea e Malta (3) è stato modificato dalla decisione 2000/184/CE del Consiglio (4), relativa alla conclusione di un accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità europea e la Repubblica di Malta. L'accordo in forma di scambio di lettere abolisce i massi- mali tariffari applicabili alle importazioni nella Comunità di prodotti tessili originari di Malta. fine di attuare il summenzionato accordo, deve (CE) essere modificato regolamento il Al pertanto n. 934/95. Il regolamento (CE) n. 934/95 prevedeva massimali tarif- fari soltanto per i prodotti tessili originari di Malta. Tutti i riferimenti ai massimali tariffari nel presente regola- mento devono pertanto essere soppressi. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato del codice doganale, Il regolamento (CE) n. 934/95 è modificato come segue: 1) Il titolo è sostituito dal testo seguente: «Regolamento (CE) n. 934/95 del Consiglio, del 10 aprile 1995, che stabilisce una sorveglianza statistica comunitaria nel quadro di quantitativi di riferimento per taluni prodotti originari di Cipro, dell'Egitto, della Giordania, di Israele, di Malta, del Marocco, della Siria, della Tunisia e della Cisgior- dania e della Striscia di Gaza. ». 2) Il titolo I contenente l'articolo 1 è abrogato. 3) Nell'articolo 2, paragrafo 1, i termini «nell'allegato II» sono sostituiti da «nell'allegato del presente regolamento». 4) Nell'articolo 3: — paragrafo 1, lettera c), i termini «di massimali tariffari o» sono soppressi; — paragrafo 2, terzo trattino, i termini «da un contingente o» e «ad altro contingente o» sono soppressi. 5) Nell'articolo 5, paragrafo 2, i termini «contingenti tariffari» sono sostituiti da «quantitativi di riferimento», il termine «contingenti» è sostituito da «quantitativi di riferimento» e i termini «negli allegati I e II» sono sostituiti da «nell'allegato». 6) L'allegato I è soppresso. 7) L'allegato II si intitola ora «Allegato». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso è applicabile a partire dal 23 febbraio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 17 aprile 2000. Per la Commissione Frederik BOLKESTEIN Membro della Commissione (1) GU L 96 del 28. 4. 1995, pag. 6. (2) GU L 68 del 16. 3. 2000, pag. 46. (3) GU L 61 del 14. 3. 1971, pag. 2. (4) GU L 59 del 4. 3. 2000, pag. 7


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1323/00 van Alexandre Varaut (UEN) aan de Commissie. Beperkingen die worden opgelegd aan televisie-uitzendingen in Frankrijk van sportevenementen in het buitenland.

eurovoc_concepts:
France
advertising
alcoholic beverage
application of EU law
free movement of programmes
health control
sporting event
television

text: C 374 E/216 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 Deelt hij de mening van de heer de Boissieu dat de Europese Raad niet in staat is de algemene zaken van de Raad doeltreffend te co(cid:246)rdineren? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (23 mei 2000) Het is niet de gewoonte van de Commissie zich uit te spreken over interne vraagstukken van andere instellingen van de Gemeenschap. (2000/C 374 E/256) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1323/00 van Alexandre Varaut (UEN) aan de Commissie (17 april 2000) Betreft: Beperkingen die worden opgelegd aan televisie-uitzendingen in Frankrijk van sportevenementen in het buitenland Kan de Commissie aangeven welk standpunt zij inneemt ten aanzien van de in 1995 door Franse producenten van en handelaars in AOC-wijnen ingediende klachten naar aanleiding van de beperkingen op televisie-uitzendingen in Frankrijk van sportevenementen in het buitenland, vanwege de rond de sportterreinen aangebrachte reclameborden voor alcoholhoudende dranken. Dit standpunt van de Franse autoriteiten berust op een restrictieve interpretatie van de Franse wet, met name de zogeheten (cid:132)loi Evin(cid:148), die een verbod inhoudt op televisiereclame, alsmede op de zogeheten (cid:132)gedragscode(cid:148) (opgesteld in maart 1995), waarin deze interpretatie formeel is verankerd. Is de Commissie van plan dit dossier te laten rusten, ondanks het feit dat zij in haar met redenen 1. omklede advies van juli 1996 duidelijke beperkingen heeft geconstateerd van de vrije dienstverlening en Frankrijk van zijn kant geenszins te kennen heeft gegeven zijn standpunt te zullen wijzigen? Kan voortzetting van de besprekingen met de Franse autoriteiten leiden tot een bevredigende 2. oplossing als men bedenkt dat zij, in strijd met de toezegging die zij in december 1998 deden, geen overleg hebben gevoerd met de klagers en dat sinds 1996 talloze malen over deze kwestie is gesproken zonder dat een oplossing zich aandiende? 3. Wordt het proportionaliteitsbeginsel door de Franse autoriteiten geºerbiedigd, nu hun aanpak (geformaliseerd in de zogeheten (cid:132)gedragscode(cid:148)) tot gevolg heeft dat a) televisie-uitzending mogelijk wordt gemaakt van sportevenementen waarvoor een zeer brede publieke belangstelling bestaat (wereldbeker of wereldkampioenschappen) en b) middelgrote producenten (de wijnproducenten) worden beroofd van de mogelijkheid om reclame te maken bij sportevenementen die voor hen toegankelijk zouden zijn, waardoor dus dranken die nauwelijks door jongeren worden geconsumeerd (wijnen) ernstig worden benadeeld? 4. De zogeheten (cid:132)gedragscode(cid:148) is geenszins bindend voor de autoriteiten die in Frankrijk belast zijn met de gerechtelijke vervolging van degenen die zich schuldig maken aan overtreding van de (cid:132)wet-Evin(cid:148) en daarmee aan een misdrijf. Hoe denkt de Commissie in het kader van haar overleg met Frankrijk de rechtsveiligheid onder de door het Hof van Justitie gedefinieerde voorwaarden te waarborgen? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (19 mei 2000) De Commissie zet haar besprekingen op hoog niveau met de Franse autoriteiten voort teneinde in onderlinge overeenstemming een bevredigende oplossing te vinden voor de beperkingen van de vrije dienstverlening die in 1996 aanleiding waren om een met redenen omkleed advies uit te brengen. In het kader van dit overleg zal het lid van de Commissie dat voor de interne markt verantwoordelijk is, binnenkort een ontmoeting met de betrokken Franse ministers hebben. Het resultaat van dit overleg zal bepalend zijn voor het vervolg van de lopende procedure. 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/217 De Commissie is ervan overtuigd dat nog steeds een voor alle partijen bevredigende oplossing kan worden gevonden. Zij zal bij het komende overleg benadrukken dat het voor de Franse autoriteiten van belang is om alle belanghebbende partijen te raadplegen, inclusief de klagers. Het overleg heeft juist ten doel om met het oog op zowel het Gemeenschapsrecht als de betreffende regelgeving, die tot bescherming van de volksgezondheid dient, een antwoord te vinden dat aan het criterium van evenredigheid voldoet. De Commissie is zich bewust van de consequenties van de betreffende regelgeving, met name voor de middelgrote bedrijven zoals de wijnproducerende sector. De gevolgen van de wetgeving zullen in het overleg centraal staan. Een gedragscode is een geschikt middel om een snelle en bevredigende oplossing voor de problemen te vinden mits tenminste aan bepaalde voorwaarden is voldaan. Hierbij gaat het om de raadpleging van de betrokken partijen, inhoud, doorzichtigheid en verspreiding. Om de rechtszekerheid zo groot mogelijk te maken, is de Commissie met name van oordeel dat iedere belanghebbende partij (adverteerder, zender, (cid:133)) in een specifiek geval snel bij de Franse autoriteiten duidelijke en nauwkeurige informatie moet kunnen inwinnen over wat bij een bepaalde sportwedstrijd binnen de code valt en wat niet. (2000/C 374 E/257) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1339/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (4 mei 2000) Betreft: Wetgeving inzake werknemersraadpleging Is de Commissie van mening dat de aankondiging van Commercial Hydraulics Ultra Division d. d. 6 maart, dat het zijn fabriek in Cheltenham (Verenigd Koninkrijk) zal sluiten, waarbij 252 banen verloren gaan, en dat het nadat de aankondiging was gedaan de werknemers zou gaan raadplegen, strookt met de geest van de wetgeving inzake werknemersraadpleging? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (5 juni 2000) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op zijn schriftelijke vraag E-0883/00 (1). (1) Zie blz. 178. (2000/C 374 E/258) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1372/00 van Marianne Thyssen (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Ontwerprichtlijn voedingssupplementen (26 april 2000) Op dit ogenblik bestaat er in de Europese Unie geen geharmoniseerde wetgeving inzake voedings- supplementen. Dit heeft ernstige en aanhoudende gevolgen voor het vrij verkeer van dergelijke producten in de Europese Unie. In haar Witboek betreffende voedselveiligheid kondigt de Commissie aan tegen maart 2000 een ontwer- prichtlijn inzake voedingssupplementen aan de Raad en het Parlement voor te leggen. Een dergelijke harmonisatiemaatregel zou een oplossing kunnen brengen voor het hoger vermelde probleem. Kan de Commissie mij melden hoe ver het staat met de voorbereiding van de ontwerprichtlijn en wanneer zij deze concreet wil voorleggen aan de Raad en het Parlement?


title: Commission Regulation (EC) No 800/2000 of 17 April 2000 amending Council Regulation (EC) No 934/95 by deleting the tariff ceilings applicable for textile products originating in Malta

text: 18. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 96/33 COMMISSION REGULATION (EC) No 800/2000 of 17 April 2000 amending Council Regulation (EC) No 934/95 by deleting the tariff ceilings applicable for textile products originating in Malta THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 934/95 of 10 April 1995 establishing tariff ceilings and a Community statist- ical surveillance in the framework of reference quantities for a certain number of products originating in Cyprus, Egypt, Jordan, Israel, Tunisia, Syria, Malta, Morocco and the West Bank and the Gaza Strip (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 563/2000 (2), and in particular Articles 3 and 4 thereof, Whereas: (1) (2) The Agreement establishing an association between the Economic European Community and Malta (3) was modified by Coucil Decision No 2000/184/EC of 14 February 2000 on the conclusion of an Agreement in the form of an Exchange of Letters between the Euro- pean Community and the Republic of Malta (4). This Agreement in the form of an Exchange of Letters abolishes the tariff ceilings applicable to imports into the Community of textile products originating in Malta. (3) With a view to implementing the abovementioned Agreement, Council Regulation (EC) No 934/95 should be amended accordingly. (4) (5) Council Regulation (EC) No 934/95 contained tariff ceil- ings only for textile products originating in Malta. All references in this Regulation to tariff ceilings should therefore be deleted. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Customs Code Committee, Article 1 Regulation (EC) No 934/95 is amended as follows: 1. The title is replaced by the following: ‘Council Regulation (EC) No 934/95 of 10 April 1995 establishing a Community statistical surveillance in the framework of reference quantities for a certain number of products originating in Cyprus, Egypt, Israel, Jordan, Malta, Morocco, Syria, Tunisia and the West Bank and the Gaza Strip’; 2. Title I with Article 1 is repealed. 3. in Article 2(1) the words ‘Annex II’ are replaced by the ‘Annex to this Regulation’. 4. in Article 3: — (1)(c), the words ‘tariff ceilings or’ are deleted, — third indent, the words ‘ceiling or’ are deleted twice; 5. In Article 5(2), the words ‘ceilings and’ are deleted twice and the words ‘Annexes I and II’ are replaced by the ‘Annex’. 6. Annex I is deleted. 7. Annex II is entitled ‘Annex’. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publica- tion in the Official Journal of the European Communities. It shall apply with effect from 23 February 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 17 April 2000. For the Commission Frederik BOLKESTEIN Member of the Commission (1) OJ L 96, 28. 4. 1995, p. 6. (2) OJ L 68, 16. 3. 2000, p. 46. (3) OJ L 61, 14. 3. 1971, p. 2. (4) OJ L 59, 4. 3. 2000, p. 7


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2000 af 17. april 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 18. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 96/15 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 794/2000 af 17. april 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 18. april 2000. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 17. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 96/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 4. 2000 til Kommissionens forordning af 17. april 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 512 528 804 999 105,6 102,6 174,8 127,7 120,7 141,0 130,8 79,9 41,5 60,7 36,9 34,8 43,8 33,8 49,5 39,8 52,3 79,3 65,8 93,3 73,5 91,1 75,4 90,0 83,2 76,9 174,4 94,8 94,7 78,5 74,9 85,8 151,1 97,6 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2543/1999 (EFT L 307 af 2. 12. 1999, s. 46). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Règlement (CE) n° 804/2000 de la Commission, du 17 avril 2000, fixant les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l'importation pour les oeillets et les roses pour l'application du régime à l'importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza

eurovoc_concepts:
Cyprus
Middle East
Morocco
floriculture
import price
producer price

text: L 96/38 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 804/2000 DE LA COMMISSION du 17 avril 2000 fixant les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l'importation pour les œillets et les roses pour l'application du régime à l'importation de certains produits de la floricul- ture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 4088/87 du Conseil du 21 décembre 1987 déterminant les conditions d'application des droits de douane préférentiels à l'importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1300/97 (2), et notamment son article 5, paragraphe 2, point a), considérant ce qui suit: En application de l'article 2, paragraphe 2, et de l'article 3 du règlement (CEE) no 4088/87 précité, des prix communautaires à l'importation et des prix communautaires à la production sont fixés tous les quinze jours pour les œillets uniflores (stan- dard), les œillets multiflores (spray), les roses à grande fleur et les roses à petite fleur, applicables pour des périodes de deux semaines. Conformément à l'article 1er ter du règlement (CEE) no 700/88 de la Commission du 17 mars 1988 portant certaines modalités d'application du régime applicable à l'im- portation dans la Communauté de certains produits de la flori- culture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2062/97 (4), ces prix sont fixés pour des périodes de deux semaines sur la base des données pondérées fournies par les États membres. Il est important que ceux-ci soient fixés sans délai pour pouvoir déterminer les droits de douane à appliquer. À cet effet, il est opportun de prévoir la mise en vigueur immédiate du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix communautaires à la production et les prix commu- nautaires à l'importation pour les œillets uniflores (standard), les œillets multiflores (spray), les roses à grande fleur et les roses à petite fleur visés à l'article 1er ter du règlement (CEE) no 700/88, pour une période de deux semaines, sont fixés en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 18 avril 2000. Il est applicable du 19 avril au 2 mai 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 17 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 382 du 31. 12. 1987, p. 22. (2) JO L 177 du 5. 7. 1997, p. 1. (3) JO L 72 du 18. 3. 1988, p. 16. (4) JO L 289 du 22. 10. 1997, p. 1. 18. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 96/39 ANNEXE Période: du 19 avril au 2 mai 2000 (en EUR par 100 pièces) Prix communautaires à la production Prix communautaires à l'importation Israël Maroc Chypre Jordanie Cisjordanie et bande de Gaza Œillets uniflores (standard) 11,64 Œillets uniflores (standard) 9,64 13,26 — — — Œillets multiflores (spray) Roses à grande fleur Roses à petite fleur 10,40 22,81 13,56 Œillets multiflores (spray) 9,59 15,90 — — — Roses à grande fleur Roses à petite fleur 10,82 11,39 — — — — — — — —


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 797/2000 af 17. april 2000 om levering af korn som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Ethiopia
Tajikistan
aid system
cereal flour
common wheat
food aid

text: L 96/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 4. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 797/2000 af 17. april 2000 om levering af korn som fødevarehjælp KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevarehjælpsforvalt- ning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikker- heden (1), særlig artikel 24, stk. 1, litra b), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Den nævnte forordning indeholder en liste over de lande og organer, der kan modtage fællesskabsbistand, og fast- sætter de generelle kriterier for transport af fødevare- hjælpen ud over fob-stadiet. Som følge af flere afgørelser vedrørende tildeling af føde- varehjælp har Kommissionen tildelt visse modtagere korn. Disse leveringer bør foretages i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2519/97 af 16. december 1997 om almindelige bestemmelser af tilvejebringelse produkter, der i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 skal leveres som led i Fællesskabets fødevare- Fællesskabet for i hjælp (2). Det er blandt andet nødvendigt at præcisere frister og leveringsbetingelser for at kunne bestemme de heraf følgende omkostninger — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Med henblik på levering som fødevarehjælp til de i bilaget anførte modtagere skal der i Fællesskabet tilvejebringes korn efter bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2519/97 og på de i bilaget anførte betingelser. Tildeling af leveringerne sker ved licitation. Den bydende anses for at være bekendt med de generelle og særlige betingelser og for at have accepteret dem. Enhver anden betingelse eller ethvert forbehold i hans bud anses for ikke at være skrevet. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23. 18. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 96/25 BILAG PARTI A 1. Aktion nr. : 92/99. 2. Modtager (2): World Food Programme (WFP), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma, tlf. (39-06) 65 13 29 88; fax 65 13 28 44/3; telex 626675 WFP I. 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: Tadsjikistan. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: mel af blød hvede. 6. Samlet mængde (tons netto): 8 000. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (5): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II. B 1 a)). 9. Emballering (7): Se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (2. 1 A 1. d, 2. d og B. 1). 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II. B. 3). — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: engelsk — Yderligere angivelser: — 11. Den måde, produktet tilvejebringes på: Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit afskibningshavn, fob, stuvet. 13. Alternativt leveringsstadium: — 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering på det forudsete stadium: — første frist: 29. 5. -18. 6. 2000 — anden frist: 12. 6. -2. 7. 2000. 18. Periode eller sidste dato for levering på det alternative stadium: — første frist: — — anden frist: — 19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid): — første frist: 2. 5. 2000 — første frist: 16. 5. 2000. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 EUR/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (udelukkende). 22. Eksportrestitution (4): restitutionen anvendelig den 28. 4. 2000, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 673/2000 (EFT L 81 af 1. 4. 2000, s. 9). L 96/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 4. 2000 1. Aktion nr. : 91/99. 2. Modtager (2): World Food Programme (WFP), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma, tlf. (39-06) 65 13 29 88; PARTI B fax 65 13 28 44/3; telex 626675 WFP I. 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: Etiopien. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: blød hvede. 6. Samlet mængde (tons netto): 11 100. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (5): Se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II A 1 a)). 9. Emballering: se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (1. 0 A 1. c, 2. c og B. 2). 10. Etikettering eller mærkning (6): Se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 3). — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: engelsk — Yderligere angivelser: — 11. Den måde, produktet tilvejebringes på: Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit afskibningshavn, fob stuvet, og trimmet (8). 13. Alternativt leveringsstadium: — 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering på det forudsete stadium: — første frist: 15. 5. -4. 6. 2000 — anden frist: 29. 5. -18. 6. 2000. 18. Periode eller sidste dato for levering på det alternative stadium: — første frist: — — anden frist: — 19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid): — første frist: 2. 5. 2000 — anden frist: 16. 5. 2000. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 EUR/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, bâtiment Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (udelukkende). 22. Eksportrestitution (4): restitutionen anvendelig den 28. 4. 2000, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 673/2000 (EFT L 81 af 1. 4. 2000, s. 9). 18. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 96/27 1. Aktion nr. : 277/98 (parti C1); 278/98 (parti C2); 292/98 (parti C3). 2. Modtager (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland, tlf. (31-70) 33 05 757; fax 36 41 701; telex PARTI C 30960 EURON NL. 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: Etiopien. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: blød hvede. 6. Samlet mængde (tons netto): 19 954. 7. Antal partier: 1 i 3 delmængder (parti C1: 3 670 tons; parti C2: 12 526 tons; parti C3: 3 758 tons). 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (5): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II A 1 a)). 9. Emballering: se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (1. 0 A 1. c, 2,c og B. 2). 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 3). — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: engelsk — Yderligere angivelser: — 11. Den måde, produktet tilvejebringes på: Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit afskibningshavn, fob, stuvet og trimmet (8) (9). 13. Alternativt leveringsstadium: — 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering på det forudsete stadium: — første frist: 22. 5. -11. 6. 2000 — anden frist: 5. -25. 6. 2000. 18. Periode eller sidste dato for levering på det alternative stadium: — første frist: — — anden frist: — 19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid): — første frist: 2. 5. 2000 — anden frist: 16. 5. 2000. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 EUR/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, Bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (udelukkende). 22. Eksportrestitution (4): restitutionen anvendelig den 28. 4. 2000, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 673/2000 (EFT L 81 af 1. 4. 2000, s. 9). L 96/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 4. 2000 Noter: (1) Yderligere oplysninger: André Debongnie (tlf. (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tlf. (32-2) 299 30 50). (2) Leverandøren retter så hurtigt som muligt henvendelse til modtageren eller hans repræsentant for at aftale, hvilke forsendelsesdokumenter der er nødvendige. (3) Leverandøren overdrager modtageren en attest fra en officiel instans, hvori det for det leverede produkts vedkom- mende attesteres, at de gældende normer vedrørende nuklear stråling i den pågældende medlemsstat ikke er blevet indeholde oplysning om indholdet af cæsium 134 og 137 og af jod 131. overtrådt. Radioaktivitetsattesten skal (4) Kommissionens forordning (EF) nr. 259/98 (EFT L 25 af 31. 1. 1998, s. 39), er gældende for eksportrestitutionen. Den i artikel 2 i ovennævnte forordning anførte dato er den, der omhandles i punkt 22 i dette bilag. Leverandørens opmærksomhed henledes på artikel 4, stk. 1, sidste afsnit, i nævnte forordning. Der fremsendes kopi af licensen, så snart udførselsangivelsen er antaget (fax (32-2) 296 20 05). (5) Leverandøren skal ved varens levering overbringe modtageren eller hans repræsentant følgende dokumenter: — phytosanitært certifikat. (6) Uanset EFT C 114 af 29. 4. 1991, punkt II A 3 c), affattes påskriften således: »Det Europæiske Fællesskab«. (7) Med henblik på eventuel omladning i andre sække skal tilsalgsmodtageren levere 2 % tomme ekstra sække af samme kvalitet som de sække, hvori varen er emballeret, med et stort »R« påført efter påskriften. (8) Kontrol af mængde og kvalitet sker for hver 2 500 tons. (9) Det af modtageren befragtede skib (»self-trimming bulk carrier«) skal lastes af leverandøren uden risiko eller udgifter for skibet med 3 500 tons i gennemsnit pr. »weather working day« (24 på hinanden følgende timer). Hvis dette tempo ikke opnåes, skal leverandøren betale Kommissionen overliggedagspenge efter den i certepartiet fastsatte sats. For sparet arbejdstid skal Kommissionen betale tilslagsmodtageren en ekspeditionspræmie svarende til 50 % af den fastsatte sats for overliggedagspenge. Liggetiden kan ikke modregnes


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 811/2000, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2000, tiettyjä palkoviljoja koskevasta erityistoimenpiteestä annetun asetuksen (EY) N:o 1577/96 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU control
aid per hectare
aid system
leguminous vegetable
market stabilisation
utilised agricultural area

text: 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 811/2000, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2000, tiettyjä palkoviljoja koskevasta erityistoimenpiteestä annetun asetuksen (EY) N:o 1577/96 muutta- misesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), (4) (5) Asetuksen (EY) N:o 603/95 (5) 17 artiklassa perustettu kuivarehujen hallintokomitea olisi järjestelmän sovelta- mista varten korvattava asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (6) 23 artiklassa perustetulla viljan hallintokomitealla. Komission olisi ennen markkinointivuoden 2002/2003 päättymistä annettava tämän järjestelmän soveltamista koskeva kertomus, tarvittaessa liitettävä johon olisi asianmukaisia ehdotuksia. (6) Tämän johdosta olisi asetus (EY) N:o 1577/96 muutet- tava, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Asetuksella (EY) N:o 1577/96 (4) on otettu käyttöön tiet- tyjä palkoviljoja koskeva erityistoimenpide. Tämän toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvilla kasveilla on eri markkinat. Virnat on tarkoitettu rehuksi sekä linssit ja kahviherneet ihmisravinnoksi. Näihin viljelmiin kokonaisuutena sovellettu enimmäispinta-alajärjestelmä ei ole tähän asti mahdollistanut pinta-alojen kehityksen riittävää hallintaa erityisesti siitä syystä, että virnojen viljelyalat ovat järjestelmän soveltamisen alettua kasva- neet. Tämän vuoksi taattu enimmäispinta-ala olisi jaet- tava pienempiin osiin palkoviljojen tuotannon ohjaami- seksi yhteisössä paremmin. Palkoviljojen kuten linssin, kahviherneen ja virnojen viljelyn jatkuminen on yhteisölle taloudellisesti tärkeää sekä tuotteiden käytön että tuotantoalueille soveltu- vuuden kannalta. Koska Euroopan unionissa viljellään liian vähän valkuaiskasveja, komission olisi tutkittava vaihtoehdot näitä kasveja koskevan tukijärjestelmän parantamiseksi tuen tasoa alentamatta. (1) EYVL C 342 E, 30. 11. 1999, s. 41. (2) Lausunto annettu 17. maaliskuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) EYVL C 51, 23. 2. 2000, s. 29. (4) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 4, asetus sellaisena kuin se on muutet- (EY) N:o 1826/97 (EYVL L 260, tuna komission asetuksella 23. 9. 1997, s. 11). ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1577/96 seuraavasti: 1. Korvataan 3 artikla seuraavasti: ”3 artikla 1. Jos pinta-alat, joille on haettu tukea tämän asetuksen nojalla, ylittävät 2 kohdassa vahvistetut taatut enimmäis- pinta-alat, kyseisenä markkinointivuonna maksettavan tuen määriä vähennetään suhteessa näihin ylityksiin. tarkoitettujen 2. Taatuiksi enimmäispinta-aloiksi vahvistetaan linssien ja kahviherneiden osalta 160 000 hehtaaria sekä 1 artiklan c 240 000 alakohdassa hehtaaria. Jos jompaa kumpaa enimmäispinta-alaa ei saavu- teta markkinointivuoden aikana, käyttämätön jäännös siirre- tään toiseen samana markkinointivuonna taattuun enim- mäispinta-alaan ennen kuin mahdollinen ylittyminen tode- taan. ” virnojen osalta (5) EYVL L 63, 21. 3. 1995, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1347/95 (EYVL L 131, 15. 6. 1995, s. 1). (6) EYVL L 181, 1. 7. 1992, asetus (EY) N:o 1253/1999 (EYVL sellaisena kuin se on viimeksi L 160, muutettuna 26. 6. 1999, s. 18). asetuksella L 100/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 4. 2000 2. 6 artiklassa: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: päättää Komissio ”1. soveltamistoimenpiteistä asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (*) 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tämän menettelyn mukaisesti komissio vahvistaa taatun enimmäispinta-alan ylitykset ja määrittelee tuen lopulliset määrät viimeistään kyseisen markkinointivuoden marraskuun 15 päivänä. b) korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Komissio antaa viimeistään ennen markkinoin- tivuoden 2002/2003 päättymistä tämän järjestelmän soveltamista koskevan kertomuksen, johon on tarvit- taessa liitetty asianmukaisia ehdotuksia. ” 2 artikla (*) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/ 1999 (EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18). ”; Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 2000/2001 alkaen. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, valtioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsen- Tehty Luxemburgissa 17 päivänä huhtikuuta 2000. Neuvoston puolesta L. CAPOULAS SANTOS Puheenjohtaja