title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1291/00 υποβολή: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο κατασκευής μιας μονάδας βιολογικού καθαρισμού στο Gondomar, στα πλαίσια του ολοκληρωμένου σχεδίου εξυγίανσης της λιμνοθάλασσας του Vigo, που χρηματοδοτείται από το Ταμείο Συνοχής.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Galicia
Spain
fraud
public works
water treatment

text: 20. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 89 E/23 systa·seiw gia thn peraite·rv ana·ptyjh tvn ryumi·sevn stiw sxe·seiw EE kai NATO, prokeime·noy na epiteyxuei· synergasi·a gia thn kata·llhlh strativtikh· antimetv·pish se peri·ptvsh kri·shw, sy·mfvna me o·sa apofasi·sthkan sthn Oya·singkton kai thn Kolvni·a. (cid:211)son afora· tiw dhmosionomike·w epiptv·seiw, ua pre·pei na tonisuei· o·ti ua apofeyxuei· ka·ue allhlepika·- 3. lych• epome·nvw, oi prospa·ueiew tvn kratv·n melv·n poy symba·lloyn, sta plai·sia toy NATO, sthn prvtoboyli·a gia thn amyntikh· ikano·thta, ua vfelhuoy·n apo· thn epi·teyjh toy genikoy· sto·xoy poy kauori·suhke sto Elsi·nki. Enapo·keitai sta kra·th me·lh na diapistv·soyn kata· po·son mporoy·n na epiteyxuoy·n oi sto·xoi gia thn amyntikh· ikano·thta me aplh· anakatanomh· tvn po·rvn h· an xreia·zontai symplhrvmatike·w dhmosionomike·w prospa·ueiew. En pa·sh periptv·sei, h Dia·skech Prosfora·w Amyntikv·n Dynatoth·tvn poy ua diejaxuei· se epi·pedo EE prin apo· ta te·lh toy e·toyw ua apodei·jei anamfi·bola thn ypeyuyno·thta tvn kratv·n melv·n thw EE o·son afora· thn ekplh·rvsh tvn ne·vn toyw desmey·sevn. (2001/C 89 E/020) GRAPTH ERVTHSH E-1291/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Sxe·dio kataskeyh·w miaw mona·daw biologikoy· kauarismoy· sto Gondomar, sta plai·sia toy oloklhrvme·- noy sxedi·oy ejygi·anshw thw limnoua·lassaw toy Vigo, poy xrhmatodotei·tai apo· to Tamei·o Synoxh·w H apo·fash thw Epitroph·w gia thn xrhmatodo·thsh, apo· to Tamei·o Synoxh·w, toy syno·loy tvn oloklhrvme·nvn sxedi·vn kauarismoy· thw limnoua·lassaw toy Vigo thw Galiki·aw (apo·fash thw Epitroph·w ariu. 95/11/61/035) proble·pei, se mia apo· tiw paragra·foyw thw, sygkekrime·nh dra·sh gia ton oloklhrvme·no kauarismo· toy Gondomar kai toy potamoy· Minor. To eidiko· ayto· sxe·dio stoi·xise synolika· 4 836 036 Ecu. Gia thn peri·ptvsh toy Gondomar, to prv·to sta·dio aforoy·se thn kataskeyh· miaw mona·daw biologikoy· kauarismoy· kai arketv·n syllektv·n, ta e·rga kataskeyh·w tvn opoi·vn e·xoyn oloklhrvuei·, env· h mona·da den e·xei ako·ma teuei· epi·shma se leitoyrgi·a. To sxe·dio e·dvse aformh· se mega·lew diene·jeiw sthn topikh· koino·thta env· yph·rje kai antikei·meno kataggeli·aw ston topiko· diamesolabhth· gia th Galiki·a. H mona·da kataskeya·sthke se idivtikh· e·ktash h opoi·a anh·kei se e·nan mo·non idiokth·th, env· h sy·mbash agora·w syneta·gh me mystiko· kai para·typo tro·po. Eja·lloy, o·pvw proky·ptei, h dosolhci·a yph·rje idiai·tera epikerdh·w gia ton idiokth·th o opoi·ow ype·bale tv·ra ai·thsh gia ton epanaxarakthrismo· tvn ekta·sevn me sto·xo tiw xrhsimopoih·seiw gia oikistikh· ana·ptyjh. Epiprosue·tvw, h odo·w poy di·nei pro·sbash sthn mona·da (sy·ndesh thw odoy· Ramallosa-Gondomar me thn enori·a Dornas toy dh·moy Gondomar) diasxi·zei thn idiokthsi·a toy idi·oy prosv·poy kai epeidh· den e·xei ako·mh oloklhrvuei·, h mona·da ei·nai aprospe·lasth. Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na zhth·sei thn dierey·nhsh tvn proanaferue·ntvn gegono·tvn kauv·w kai thn ajiolo·ghsh kai thn parakoloy·uhsh aytoy· toy sxedi·oy, poy e·xei paraly·sei edv· kai arketo· kairo· kai to opoi·o fai·netai na paroysia·zei «epixeirhsiake·w» paratypi·ew; Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (26 Ioyli·oy 2000) Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy parei·xan oi ispanike·w arxe·w, ta e·rga kataskeyh·w toy staumoy· kauarismoy· thw Gondomar e·xoyn teleiv·sei apo· ton Febroya·rio 2000 kai sh·mera pragmatopoioy·ntai ta e·rga toy stadi·oy dokimh·w kai ekte·leshw. H ue·sh aytoy· toy staumoy· epile·gei meta· apo· texnike·w mele·tew poy pragmatopoih·uhkan prin thn ekte·lesh· toy. Ta eda·fh ete·uhsan sth dia·uesh toy ayto·nomoy organismoy· «Augas de Galicias», poy ei·nai ypey·uynow gia to e·rgo, apo· to dhmarxei·o thw Gondomar. H Epitroph· den proti·uetai na probei· sh·mera se eidikh· e·reyna sxetika· me to sxe·dio ayto·. Ypenuymi·zei vsto·so sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h epoptei·a tvn e·rgvn poy xrhmatodoth·uhkan apo· to tamei·o synoxh·w ejasfali·zetai apo· mia epitroph· parakoloy·uhshw h opoi·a synedria·zei dy·o fore·w to xro·no. Den ua paralei·cei na ele·gjei to en lo·gv e·rgo sto plai·sio thw epitroph·w ayth·w


title: QUESTION ÉCRITE E-1298/00 posée par Mark Watts (PSE) à la Commission. Expérimentations animales pour les produits cosmétiques.

eurovoc_concepts:
animal experimentation
common commercial policy
cosmetic product
trade agreement
transfer of businesses

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/165 (2001/C 46 E/189) QUESTION (cid:201)CRITE E-1293/00 posØe par Paul R(cid:252)big (PPE-DE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: SARL (cid:129) Communication du dØp(cid:244)t des comptes annuels sur internet La lØgislation autrichienne contraint les SARL (cid:224) faire publier dans les avis officiels du Wiener Zeitung une mention indiquant qu(cid:146)elles ont dØposØ leurs comptes annuels au registre du commerce et des sociØtØs (Firmenbuchgericht). L(cid:146)insertion de la mention «la SARL XY a dØposØ ses comptes annuels auprŁs du registre du commerce et des sociØtØs» coßte annuellement quelque 4 500 BEF qui doivent Œtre versØs au registre du commerce et des sociØtØs. Sachant que plus de 8 000 des 8 500 SARL de Haute-Autriche sont soumises (cid:224) cette obligation lØgale, la situation pourrait entra(cid:238)ner une distorsion de la concurrence au profit des entreprises des autres (cid:201)tats membres. Quelle est la position de la Commission quant (cid:224) ce dØsavantage concurrentiel et ne pourrait-elle pas admettre que les SARL autrichiennes soient dispensØes de publier cette mention dans les avis officiels du Wiener Zeitung et se contentent d(cid:146)une publication gratuite sur internet? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (30 mai 2000) L(cid:146)article 3, paragraphe 4, de la premiŁre directive 68/151/CEE du Conseil, du 9 mars 1968, tendant (cid:224) coordonner, pour les rendre Øquivalentes, les garanties qui sont exigØes, dans les (cid:201)tats membres, des sociØtØs au sens de l(cid:146)article 58, deuxiŁme alinØa du traitØ, pour protØger les intØrŒts tant des associØs que des tiers (1) impose aux sociØtØs (cid:224) responsabilitØ limitØe de diffuser certains documents et informations ayant trait (cid:224) la sociØtØ (y compris les comptes annuels) par publication dans le bulletin national dØsignØ (cid:224) cet effet par l(cid:146)(cid:201)tat membre. En Autriche, le bulletin national dØsignØ (cid:224) cet effet est le supplØment du journal officiel au Wiener Zeitung. Cette obligation s(cid:146)impose aux sociØtØs (cid:224) responsabilitØ limitØe de tous les (cid:201)tats membres et ne constitue donc pas, en soi, une distorsion de concurrence. (cid:192) la suite des recommandations Ømises par le groupe de travail sur la simplification de la lØgislation relative au marchØ intØrieur (SLIM), qui se compose de reprØsentants des (cid:201)tats membres et de la Commission, la Commission Øtudie actuellement des modifications de la premiŁre directive destinØes (cid:224) permettre l(cid:146)exploitation du progrŁs technologique. Bien que l(cid:146)article 3, paragraphe 4, dans sa formulation actuelle, n(cid:146)empŒche pas les (cid:201)tats membres d(cid:146)adopter des moyens modernes de publication, une clarification est nØcessaire, particuliŁrement en ce qui concerne des questions telles que l(cid:146)archivage Ølectronique et l(cid:146)utilisation de l(cid:146)internet. (1) JO L 65 du 14. 3. 1968. (2001/C 46 E/190) QUESTION (cid:201)CRITE E-1298/00 posØe par Mark Watts (PSE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: ExpØrimentations animales pour les produits cosmØtiques La Commission, qui a annoncØ le 5 avril (IP/00/335) l(cid:146)adoption d(cid:146)une proposition visant (cid:224) modifier la directive du Conseil 76/768/CEE (1) en ce qui concerne l(cid:146)expØrimentation animale pour les produits cosmØtiques, ne pense-t-elle pas que ce projet conduira vraisemblablement (cid:224) exporter ces expØrimentations animales cruelles (cid:224) l(cid:146)extØrieur de l(cid:146)UE et (cid:224) importer et mettre en vente dans l(cid:146)UE les produits rØsultant de ces mØthodes cruelles? Peut-elle indiquer aussi combien de contacts elle a eus avec le secteur industriel intØressØ et avec l(cid:146)Organisation mondiale du commerce au sujet de ce changement de politique projetØ? (1) JO L 262 du 27. 9. 1976, p. 169. C 46 E/166 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (15 juin 2000) la L(cid:146)objectif de la Commission n(cid:146)est pas d(cid:146)augmenter la cruautØ envers les animaux. Au contraire, Commission continue son effort de rØduire la souffrance infligØe aux animaux lors des tests, du nombre de tests, et, dans la mesure du possible et dans les plus brefs dØlais, la suppression de la souffrance animale, objectif qui est Øgalement poursuivi par la directive 86/609/CEE concernant la protection des animaux utilisØs (cid:224) des fins expØrimentales ou (cid:224) d(cid:146)autres fins scientifiques (1). Dans le cadre de sa proposition de septiŁme amendement, la Commission a pris en compte cet objectif. En effet, cette proposition introduit une interdiction dØfinitive de rØaliser des expØrimentations animales tant pour les produits cosmØtiques finis que pour leurs ingrØdients en Europe. De plus, la mise au point de la mØthodes pouvant se substituer (cid:224) l(cid:146)expØrimentation animale Øtant la solution clØ (cid:224) ce problŁme, Commission poursuit ses efforts dans le dØveloppement des mØthodes alternatives, tout en rendant leur utilisation obligatoire dŁs qu(cid:146)elles auront ØtØ scientifiquement validØes au niveau communautaire. En outre, la Commission s(cid:146)efforcera d(cid:146)obtenir rapidement l(cid:146)acceptation par l(cid:146)Organisation de coopØration et de dØveloppement Øconomiques des mØthodes alternatives et ainsi permettre leur utilisation (cid:224) l(cid:146)Øchelle mondiale. Quant aux contacts qui ont eu lieu, dans le cadre de la prØparation de cette proposition, la Commission a consultØ toutes les parties concernØes par la question de l(cid:146)expØrimentation animale, y compris les groupes de dØfense des animaux. (1) JO L 358 du 8. 12. 1986. (2001/C 46 E/191) QUESTION (cid:201)CRITE E-1299/00 posØe par Charles Tannock (PPE-DE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Respect, par le Conseil, des dØlais fixØs pour apporter une rØponse aux questions du Parlement Le Conseil peut-il expliquer pourquoi il n(cid:146)a pas apportØ de rØponse (cid:224) la question Øcrite, relative aux discussions sur la fiscalitØ (P-2219/99), avant le 4 fØvrier 2000 (cette question a ØtØ dØposØe le 5 novembre 1999 et elle aurait dß obtenir une rØponse en dØcembre)? (2001/C 46 E/192) QUESTION (cid:201)CRITE E-1300/00 posØe par Charles Tannock (PPE-DE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Solutions (cid:224) apporter au non-respect frØquent, par le Conseil, des dØlais fixØs pour apporter une rØponse aux questions parlementaires Le Conseil peut-il prØciser si le non-respect frØquent des dØlais fixØs pour apporter une rØponse aux questions parlementaires est imputable (cid:224) la lenteur mise par certains (cid:201)tats membres (cid:224) fournir une rØponse (cid:224) ces mŒmes questions? Dans l(cid:146)affirmative, a-t-il l(cid:146)intention de fixer un dØlai pour le dØp(cid:244)t d(cid:146)objections, par les (cid:201)tats membres, aux questions qui leur sont soumises, de telle sorte que les dØputØs puissent obtenir une rØponse dans les dØlais impartis?


title: WRITTEN QUESTION E-1291/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Project for construction of a water purifying plant in Gondomar in the context of the integrated improvement project for the Ria de Vigo financed by the Cohesion Fund.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Galicia
hydraulic works
water treatment

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/215 Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (16 May 2000) Experts were commissioned to carry out a rehabilitation study of the initial objectives of the Euro-Arab Management School (EAMS) and its achievements to date. The conclusions of this assessment show that there is a substantial difference between the initial objectives and what has been achieved. At this stage the EAMS project is being evaluated carefully to work out the best plan of action for the School(cid:146)s future. The Commission is aware of the School(cid:146)s financial difficulties and of the importance of the project and will do its best to judge objectively and make decisions in the best interests of all concerned. (2000/C 374 E/254) WRITTEN QUESTION E-1291/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (19 April 2000) Subject: Project for construction of a water purifying plant in Gondomar in the context of the integrated improvement project for the Ria de Vigo financed by the Cohesion Fund The decision of the Commission to grant Cohesion Fund aid to the set of integrated clearance projects for the Ria de Vigo (Galicia) (Commission Decision 95/11/61/035) provides, in one of its paragraphs, for a specific action for integrated improvement for Gondomar and the river Miæor. This specific project was costed at ECU 4 836 036 in total. In the case of Gondomar, the first stage consists of the construction of a water purifying plant and a number of collectors; the construction work has terminated, but the plant is not yet officially in operation. The project has given rise to a major controversy in the local community, and has even been the subject of a complaint lodged with the regional ombudsman for Galicia: the plant has been built on privately-owned land belonging to a single proprietor, and the contract of sale was drawn up in a secret and irregular fashion. It further appears that the transaction has been highly profitable for the owner, who has now filed a request for the land to be reclassified with a view to using it for property development. In addition, the access road to the plant (linking the Ramallosa-Gondomar road to the parish of Dornas, in the municipality of Gondomar) runs through this person(cid:146)s land and has not yet been completed: access to the plant is thus not at present possible. Can the Commission call for an inquiry into these circumstances, as well as for the assessment and monitoring of this project, which has been suspended for some time and which appears to exhibit operational irregularities? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (7 June 2000) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (2000/C 374 E/255) WRITTEN QUESTION P-1302/00 by Andrew Duff (ELDR) to the Commission (12 April 2000) Subject: Statement by the Deputy Secretary-General of the Council Does the President of the Commission, in his capacity as a member of the European Council, agree with the statement made to the Committee on Constitutional Affairs on 3 April by Mr Philippe de Boissieu, Deputy Secretary-General of the Council, that the European Council never read the Presidency(cid:146)s Conclu- sions and could not explain them?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1285/00 υποβολή: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Επιδοτήσεις για τον άνθρακα και την πυρηνική ενέργεια.

eurovoc_concepts:
EU financing
coal industry
common commercial policy
control of State aid
nuclear industry

text: C 72 E/36 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 6. 3. 2001 Po·sew paraba·seiw e·xoyn diapistvuei· afo·toy te·uhkan se efarmogh· h Sy·mbash thw Basilei·aw kai o 4. kanonismo·w 259/93/EOK, o·son afora· thn ejagvgh· apoblh·tvn proerxome·nvn apo· thn E. E. prow tri·tew xv·rew, kai pio sygkekrime·na: a) b) g) d) se poia kra·th me·lh; prow poiew tri·tew xv·rew; apo· poiew epixeirh·seiw; poiew oysi·ew kai poiew poso·thtew aforoy·san oi paraba·seiw (leptomerh·w pi·nakaw toy ei·doyw kai toy ba·royw) kai e) po·te diapistv·uhkan oi paraba·seiw (xronologiko·w synoptiko·w pi·nakaw); (1) EE L 30 thw 6. 2. 1993, sel. 1. Apa·nthsh (18/19 Septembri·oy 2000) H erv·thsh poy e·uese o ajio·timow k. boyleyth·w den empi·ptei stiw armodio·thtew toy Symboyli·oy. Ta zhth·mata ta sxetika· me thn efarmogh· thw Sy·mbashw thw Basilei·aw kai toy kanonismoy· 259/93/EOK empi·ptoyn stiw anti·stoixew armodio·thtew ei·te tvn kratv·n melv·n ei·te thw Epitroph·w. (2001/C 72 E/040) GRAPTH ERVTHSH E-1285/00 ypobolh·: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Epidoth·seiw gia ton a·nuraka kai thn pyrhnikh· ene·rgeia Sthn Koino·thta, ston tome·a thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw kai toy a·nuraka, to·so se epi·pedo EE o·so kai kratv·n melv·n, xorhgoy·ntai a·mesew kai e·mmesew enisxy·seiw shmantikoy· y·coyw. Mia erv·thsh sxetikh· me to zh·thma, poy ypoblh·uhke prow thn Epitroph·, stiw 13 Dekembri·oy 1999 e·tyxe miaw apoly·tvw mh ikanopoihtikh·w apanth·sevw. Epiprosue·tvw, h Epitroph· bla·ptei se mega·lo baumo· thn i·dia thw thn ajiopisti·a me to na isxyri·zetai o·ti den kata·fere na apodei·jei o·ti sthn (cid:201)nvsh xorhgoy·ntai kratike·w epidoth·seiw ston tome·a thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw. Sy·mfvna me ta anvte·rv, pre·pei na paradexuoy·me o·ti h Epitroph· h· merike·w yphresi·ew thw Epitroph·w den 1. gnvri·zoyn eparkv·w ta progra·mmata eni·sxyshw kai tiw epidoth·seiw se epi·pedo EE o·so kai kratv·n melv·n; Pre·pei na paradexuoy·me, kata· thn ypobolh· tvn ervth·sevn, o·ti ypa·rxei a·gnoia toy ue·matow ek me·royw thw Epitroph·w; 2. Mia e·mmesh epido·thsh thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw paroysia·zoyn, gia para·deigma, oi ako·loyuew periptv·seiw: (cid:129) enisxy·seiw thw EE poy proori·zontai gia thn e·reyna thw pyrhnikh·w sy·nthjhw, thn asfa·leia tvn antidra- sth·rvn kai thn prostasi·a apo· tiw aktinoboli·ew• (cid:129) enisxy·seiw tvn kratv·n melv·n poy proori·zontai gia thn e·reyna thw pyrhnikh·w sy·nthjhw, thn asfa·leia tvn antidrasth·rvn kai thn prostasi·a apo· tiw aktinoboli·ew. Mia a·mesh epido·thsh thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw paroysia·zoyn, gia para·deigma, oi ako·loyuew periptv·seiw: (cid:129) o periorismo·w poy isxy·ei sthn Koino·thta gia thn astikh· eyuy·nh tvn epixeirh·sevn poy ekmetalley·ontai toyw pyrhnikoy·w staumoy·w, me anv·tata o·ria ka·lychw• (cid:129) oi dapa·new sxetika· me toyw ele·gxoyw asfalei·aw tvn pyrhnikv·n staumv·n, sy·mfvna me thn Eyrato·m• (cid:129) h dynato·thta poy ypa·rxei sthn O. D. thw Germani·aw na synistoy·n apouematika· oi epixeirh·seiw ekmeta·lley- shw pyrhnikh·w ene·rgeiaw (mia sxetikh· erv·thsh akoloyuei·). 6. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 72 E/37 Ti me·tra e·xei la·bei h Epitroph· enanti·on aytv·n kai a·llvn ame·svn kai emme·svn epidoth·sevn kai poia me·tra sxedia·zei na la·bei; Ea·n den e·xoyn lhfuei· kauo·loy me·tra, ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei se poia xronika· plai·sia ua lhfuoy·n sygkekrime·na me·tra Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Ioyni·oy 2000) (cid:211)son afora· tiw epixorhgh·seiw sthn pyrhnikh· ene·rgeia, h Epitroph· epibebaiv·nei to gegono·w o·ti o·tan 1. problh·uhkan isxyrismoi· sxetika· me xorhgh·seiw kratikv·n enisxy·sevn sthn paragvgh· hlektrikoy· rey·matow apo· pyrhnikoy·w staumoy·w hlektroparagvgh·w, sto e·dafow thw Koino·thtaw, den apodei·xuhke pote· to ba·simo tvn stoixei·vn tvn kataggelo·ntvn. Eja·lloy, orisme·new diata·jeiw thw synuh·khw EK epitre·poyn thn xorh·ghsh enisxy·sevn h· thn ue·spish me·trvn isodyna·moy apotele·smatow. Se peri·ptvsh kataggeli·aw, ei·nai anagkai·o na dienergei·tai emperistatvme·nh e·reyna gia na prosdiorisuei· h symbato·thta tvn enisxy·sevn. Ta paradei·gmata poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy antapokri·nontai sta krith·ria poy 2. ue·spise h Epitroph· o·son afora· tiw enisxy·seiw sthn e·reyna, idi·vw de tiw kratike·w enisxy·seiw. Oi kano·new dieunoy·w efarmogh·w o·son afora· thn pyrhnikh· astikh· eyuy·nh kauori·sthkan me tiw symba·seiw tvn Parisi·vn, tvn Bryjellv·n kai thw Bie·nnhw sxetika· me thn astikh· pyrhnikh· eyuy·nh. Merika· kra·th me·lh den apoteloy·n ypogegramme·na me·rh• vw ek toy·toy, den ei·nai dynath· h pro·blech periorismv·n sthn Koino·thta. H Epitroph· den ei·nai se ue·sh na prosdiori·sei to ei·dow tvn dokimv·n asfalei·aw poy ua exrhmatodotei·to dyna·mei tvn diata·jevn thw synuh·khw Eyrato·m. H ypoxre·vsh tvn fore·vn ekmeta·lleyshw pyrhnikv·n staumv·n hlektroparagvgh·w gia th sy·stash xrhmatikv·n apouema·tvn prokeime·noy na ei·nai dynath· h ek me·royw toyw y·sterh xrhmatodo·thsh thw kata·nth tmh·matow toy ky·kloy toy kaysi·moy kai thw dia·lyshw tvn egkatasta·sevn, synista· mia eyre·vw xrhsimopoioy·menh me·uodo esvteri·keyshw toy ejvterikoy· ko·stoyw thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw. Pro·keitai gia diata·jeiw gia mellontika· te·lh ta opoi·a, katarxh·n, den synistoy·n epixorhgh·seiw. Vsto·so, h Epitroph· ejeta·zei sxetikh· kataggeli·a. Eja·lloy, h esvterikh· agora· ua apoko·mize ta ofe·lh tvn sxetikv·n prospaueiv·n enarmo·nishw. Me ba·sh tiw plhrofori·ew poy diaue·tei, h Epitroph· den uevrei· o·ti ua mporoy·san na xrhsimopoihuoy·n ston tome·a thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw eidika· me·tra plhn thw efarmogh·w tvn diata·jevn toy koinotikoy· dikai·oy, o·pvw ayte·w aporre·oyn apo· tiw synuh·kew. (cid:211)son afora· ton a·nuraka, h Epitroph· epibebaiv·nei o·ti oi a·mesew kai e·mmesew enisxy·seiw thw biomhxani·aw a·nuraka ejeta·zontai sto plai·sio thw apo·fashw ariu. 3632/93/EKAX thw Epitroph·w thw 8hw Dekembri·oy 1993, sxetika· me to koinotiko· kauestv·w paremba·sevn tvn kratv·n melv·n ype·r thw biomhxani·aw a·nuraka (1), apo·fash h opoi·a sthri·xuhke stiw arxe·w thw diafa·neiaw. Aw shmeivuei· epi·shw o·ti oi perifereiake·w enisxy·seiw poy apoble·poyn ston anaprosanatolismo· tvn anurakofo·rvn lekanv·n poy eui·ghsan apo· tiw anadiarurv·seiw, den analy·ontai sto plai·sio ayto·, alla· sto plai·sio toy a·ruroy 87 (prv·hn a·ruro 92), para·grafoi a) kai g) thw synuh·khw EK. (1) EE L 329 thw 30. 12. 1993. (2001/C 72 E/041) GRAPTH ERVTHSH E-1289/00 ypobolh·: Pasqualina Napoletano (PSE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Apagvge·w paidiv·n somalikh·w katagvgh·w apo· ana·doxew italike·w oikoge·neiew Ta teleytai·a xro·nia, shmeiv·uhkan polya·riuma kroy·smata apagvgv·n paidiv·n, kyri·vw somalikh·w euniko·thtaw poy ei·xan anateuei· se ana·doxew italike·w oikoge·neiew, ek me·royw tvn «gone·vn» (pragmatikv·n h· ypotiue·menvn) poy ta odh·ghsan para·noma se a·llew xv·rew (metajy· tvn opoi·vn kai dia·fora kra·th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1280/00 af Emmanouil Mastorakis (PSE) til Kommissionen. Naturkatastrofer.

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to disaster victims
emergency aid
natural disaster

text: C 53 E/120 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/152) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1277/00 af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Beskatning i Finland af pensioner optjent i Sverige Det er blevet oplyst, at finske statsborgere, der har arbejdet i Sverige, ved deres hjemvenden til Finland ogs(cid:229) af de finske skattemyndigheder beskattes af deres pensioner, der er optjent i Sverige. Personer, der berłres af dette, mener, at der er tale om ulovlig dobbeltbeskatning, som ogs(cid:229) hindrer arbejdskraftens frie bev(cid:230)gelighed mellem to EU-stater. Er Kommissionen bekendt med, at pensioner, der er optjent i Sverige, beskattes i Finland, og er der i Kommissionen planer om aktiviteter, der kan (cid:230)ndre denne situation? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (9. juni 2000) P(cid:229) grund af den manglende harmonisering p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan falder tildelingen af beskatningsrettigheder i bilaterale forbindelser ind under medlemsstaternes kompetence, s(cid:229)ledes som Domstolen for nylig har bekr(cid:230)ftet (1). Den normale mekanisme best(cid:229)r i aftaler med henblik p(cid:229) at undg(cid:229) dobbeltbeskatning. Selv om s(cid:229)danne aftaler ikke findes mellem samtlige medlemsstater, har dog alle de stater, der har en gr(cid:230)nse tilf(cid:230)lles, indg(cid:229)et s(cid:229)danne aftaler. Forbindelserne mellem Finland og Sverige er underlagt aftalen af 23. september 1996, der blev indg(cid:229)et mellem de nordiske lande, som (cid:230)ndret ved protokol af 6. oktober 1997. I henhold til artikel 18, stk. 1, i denne aftale er pensioner, der udbetales af en kontraherende stat (Sverige) til en statsborger i en anden kontraherende stat (Finland) kun skattepligtige i fłrstn(cid:230)vnte stat (Sverige). I henhold til aftalens artikel 25, stk. 3, litra d), forholder det sig dog s(cid:229)ledes, at hvis en finsk statsborger har indt(cid:230)gter, som i overensstemmelse med aftalens bestemmelser kun er skattepligtige i en anden kontrahe- rende stat (Sverige), kan Finland medtage s(cid:229)danne indt(cid:230)gter i skattegrundlaget, men skal godkende et fradrag i den finske indkomstskat svarende til den del af indkomstskatten, der skyldes indt(cid:230)gter, der stammer fra den anden stat (Sverige). Selv om resultatet af artikel 25, stk. 3, litra d), kan blive en forłgelse af den progressive skat, der betales af anden indkomst i Finland, synes der dog ikke at v(cid:230)re tale om nogen dobbeltbeskatning af pensioner, der udbetales til finske statsborgere, der har arbejdet i Sverige. Da intet tyder p(cid:229), at der rent faktisk opst(cid:229)r dobbeltbeskatning, er det vanskeligt at forestille sig, hvad Kommissionen kan głre i denne specielle sag. Det błr dog bem(cid:230)rkes, at Kommissionen for łjeblikket undersłger beskatningen af pensionsordninger. (1) Dom af 12. maj 1998, sag C-336/96, hr. og fru Gilly, pr(cid:230)mis nr. 30. (2001/C 53 E/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1280/00 af Emmanouil Mastorakis (PSE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Naturkatastrofer Den 14. oktober 1999 rettede jeg en mundtlig forespłrgsel til Kommissionen (H-0603/99) om skabelse af retsgrund for bistand i tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer. Kommissionen udtalte i sit svar bl. a. , at »(cid:133) Parlamentet ikke har fundet det form(cid:229)lstjenligt at sende et klart politisk budskab om genopfłrelse af nłdhj(cid:230)lpen p(cid:229) budgettet (cid:133)«, og at(cid:133) »det p(cid:229)hviler Parlamentet klart at give udtryk for sit standpunkt (cid:133)«. Den 2. december 1999 efter Parlamentets vedtagelse af bet(cid:230)nkningen af Bourlanges rettede jeg en ny mundtlig forespłrgsel (H-0763/99), men Kommissionen gav atter et negativt svar. Europa-Parlamentet har allerede vedtaget en beslutning om retningslinjerne for 2001-budgetproceduren (cid:129) Sektion III (cid:129) Kommissionen (A5-0070/2000 (cid:129) bet(cid:230)nkning af Haug), hvor det i punkt 34 hedder, at der er behov for at genopfłre konto B4-3400, s(cid:229)ledes at der straks kan ydes medhj(cid:230)lp til katastroferamte befolkninger. 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/121 Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af de ovenn(cid:230)vnte nye informationer oplyse, hvorn(cid:229)r den vil forel(cid:230)gge det forslag til retsgrundlag for ydelse af bistand i tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer i Den Europ(cid:230)iske Union? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (20. juni 2000) Kommissionen takker det (cid:230)rede medlem for den vedvarende interesse, han udviser med hensyn til skabelsen af et retsgrundlag for bistand i forbindelse med naturkatastrofer inden for F(cid:230)llesskabet. I den forbindelse n(cid:230)vner det (cid:230)rede medlem beslutningen om retningslinjerne for budgetproceduren 2001 (cid:129) sektion III (cid:129) Kommissionen (A5-0070/2000 (cid:129) Haug-bet(cid:230)nkningen), hvori det i punkt 34 hedder, »(cid:133) at der er behov for at genopfłre konto B4-3400 (nłdhj(cid:230)lp til ofre for naturkatastrofer i Den Europ(cid:230)iske Union) (cid:133)«. Idet Kommissionen fuldt ud anerkender det politiske signal, som Europa-Parlamentet har udsendt, ser den sig dog endnu ikke i stand til at tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer eller teknologisk betingede katastrofer i F(cid:230)llesskabet. forslag til retsgrundlag for nłdhj(cid:230)lp i freml(cid:230)gge det Den igangv(cid:230)rende reform sigter mod at fast(cid:230)gge de politiske prioriteringer for F(cid:230)llesskabets foranstalt- ninger i de kommende (cid:229)r samt mod at klarl(cid:230)gge med hvilke midler de skal fłres ud i livet. Det er derfor endnu for tidligt at freml(cid:230)gge et s(cid:229)dant forslag. (2001/C 53 E/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1282/00 af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Transportkorridoren Dublin-Sligo Det nordvestlige Irlands m(cid:229)l 1-omr(cid:229)de er en perifer region, hvis potentiale ikke er udnyttet, i hłj grad p(cid:229) grund af dens meget d(cid:229)rlige infrastrukturforbindelser. I henhold til Irlands nyligt offentliggjorte nationale udviklingsplan har den irske regering ikke til hensigt at give den vigtigste forbindelsesvej mellem Dublin og Sligo, som ogs(cid:229) er den vigtigste forbindelsesvej for hele den nordvestlige region, standard af vej med midteradskillelse eller motorvej. Kun et kort stykke (ca. 60 km) mellem Dublin og Kinnegad samt en r(cid:230)kke omkłrselsveje vil f(cid:229) standard af motorvej eller vej med midteradskillelse. Denne afgłrelse blev truffet, fordi regeringen er af den opfattelse, at den nuv(cid:230)rende trafik ikke berettiger til investering. P(cid:229) baggrund af denne konstatering ville jeg gerne stille fłlgende spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen: Af hensyn til regional- og transportpolitikkens interesser błr denne forbindelse f(cid:229) hłjere prioritet end den f(cid:229)r for indev(cid:230)rende. Kan De oplyse mig om Kommissionens holdning til dette spłrgsm(cid:229)l? Hvad er Kommissionens vurdering af transportomfanget i dette omr(cid:229)de? Har Kommissionen detaljerede statistiske oplysninger om denne rute, og berettiger dette omfang i bekr(cid:230)ftende fald til en bedre vejstandard? Er Kommissionen af den opfattelse, at en forbedring af vejsystemerne ville bidrage til en łkonomisk, social og industriel udvikling af denne region? Forpligter Kommissionen sig i sit reviderede forslag vedrłrende de transeurop(cid:230)iske transportnet til at overveje en forbedring af denne rute?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1294/00 di Eurig Wyn (Verts/ALE) alla Commissione. Sostegno europeo ai malati di sclerosi multipla.

eurovoc_concepts:
EU aid
United Kingdom
Wales
disease of the nervous system

text: C 53 E/122 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (10 maggio 2000) La strada N4 fa parte dei progetti inclusi nell(cid:146)allegato I degli orientamenti comunitari per lo sviluppo delle la reti transeuropee dei trasporti (TEN-T), adottati dal Parlamento e dal Consiglio nel 1996 (1), di cui Comunit(cid:224) riconosce l(cid:146)importanza strategica per il buon funzionamento del mercato unico e il rafforza- mento della coesione economica e sociale. In merito ai collegamenti stradali, l(cid:146)articolo 9 di detti orientamenti recita: «la rete stradale transeuropea si compone di autostrade e strade di qualit(cid:224) elevata(cid:133) [e] garantisce agli utenti un livello di servizi, comodit(cid:224) e sicurezza elevato, omogeneo e avente carattere di continuit(cid:224)». Inoltre, tutti i progetti di interesse comune finalizzati allo sviluppo della rete devono avere una potenziale validit(cid:224) economica, in base alle analisi dei costi e dei benefici socioeconomici. trasporti prevede una serie di Il piano di sviluppo nazionale irlandese nel settore dei «migliorie significative» per il tratto della N4 compreso tra Kinnegad e Sligo, da realizzarsi nell(cid:146)ambito di un programma inteso ad assicurare un(cid:146)elevata qualit(cid:224) del servizio. La Commissione e le autorit(cid:224) irlandesi sono infatti giunte ad un accordo sul quadro di sostegno comunitario che, nel caso delle regioni di confine, centrale e occidentale, prevede tra l(cid:146)altro il finanziamento dei collegamenti stradali verso le regioni occidentale e nordoccidentale. In particolare, sono previsti lavori di ristrutturazione della N4: la scelta dei singoli progetti Ł tuttavia lasciata alle autorit(cid:224) nazionali conformemente al principio di sussidiariet(cid:224). Nell(cid:146)ambito del programma operativo in materia di trasporti 1994-1999, la Commissione cionondimeno ha cofinanziato uno studio sulla base del quale saranno selezionati i vari progetti, compreso il potenzia- mento della N4 e di altri collegamenti stradali verso ovest. Ai fini dello sviluppo socioeconomico della regione nordoccidentale Ł opportuno basare il potenziamento sulle conclusioni di tale studio e sul recente monitoraggio del traffico. Va inoltre sottolineato che i progetti di infrastruttura di dimensioni considerevoli sono oggetto di un(cid:146)analisi costi-benefici e di una valutazione dell(cid:146)impatto ambientale. La rigorosa applicazione di queste tecniche garantisce che il potenziamento dei collegamenti stradali sia deciso in base a criteri oggettivi. La Commissione sta valutando se e come rivedere gli orientamenti per le TEN-T in modo da tenere conto dei cambiamenti tecnologici ed economici intervenuti nel frattempo. A tale scopo prepara una relazione sulle mappe delle reti dell(cid:146)allegato I che presenter(cid:224) a Parlamento e Consiglio questa estate. (1) Decisione 1692/96/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 23 luglio 1996 sugli orientamenti comunitari per lo sviluppo della rete transeuropea dei trasporti (GU L 228 del 9. 9. 1996). (2001/C 53 E/155) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1294/00 di Eurig Wyn (Verts/ALE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Sostegno europeo ai malati di sclerosi multipla Potrebbe la Commissione indicare quali possibilit(cid:224) di aiuto e/o sostegno siano disponibili in una regione depressa rientrante nell(cid:146)obiettivo n. 1, quale Ł il Galles, al fine di assistere i malati di sclerosi multipla? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (25 maggio 2000) La regione West Wales and the Valleys Ł stata inclusa tra le regioni dell(cid:146)obiettivo 1 per il periodo di programmazione 2000-2006. Nell(cid:146)elaborare il piano di spesa relativo al documento unico di programma- zione, il partenariato regionale di West Wales and the Valleys ha previsto una serie di misure (ad esempio un(cid:146)azione della comunit(cid:224) locale per l(cid:146)inserimento sociale) nel cui ambito le organizzazioni locali potreb- bero ottenere finanziamenti a favore di associazioni come quella dei malati di sclerosi a placche. Occorre tuttavia sottolineare che il finanziamento non pu(cid:242) essere concesso per la cura della sclerosi a placche ma soltanto per la formazione, la riabilitazione e la prevenzione di discriminazioni sul posto di lavoro. 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/123 L(cid:146)esame delle domande di finanziamento per progetti di questo tipo non Ł effettuato dalla Commissione, in quanto tale compito Ł stato delegato alle autorit(cid:224) britanniche e segnatamente all(cid:146)Assemblea nazionale del Galles e all(cid:146)Ufficio gallese dei interessate dovrebbero presentare le proprie richieste agli enti succitati. finaziamenti europei. Pertanto, le associazioni (2001/C 53 E/156) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1296/00 di Eurig Wyn (Verts/ALE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Agricoltura (cid:129) regimi di indennit(cid:224) compensativa per l(cid:146)allevamento montano Le zone svantaggiate rappresentano in Galles l(cid:146)82 % della superficie agricola. Gli agricoltori di queste zone remote del Galles, la cui attivit(cid:224) Ł pregiudicata da ci(cid:242) che la Commissione definisce «svantaggi naturali permanenti» e dalle ovvie difficolt(cid:224) che ne conseguono, quali clima, suolo e topografia, hanno diritto a un(cid:146)indennit(cid:224) compensativa. Secondo l(cid:146)attuale revisione del regime di indennit(cid:224) compensativa per l(cid:146)allevamento montano nell(cid:146)UE, il sistema di pagamenti passa da un calcolo basato sul numero dei capi di bestiame a uno basato sulla superficie. L(cid:146)Assemblea gallese ha sottoposto una proposta alla Commissione in virtø del regolamento relativo allo sviluppo rurale. Pu(cid:242) la Commissione confermare che i progetti di tutti gli altri Stati membri relativi alla revisione dei regimi di indennit(cid:224) compensativa per l(cid:146)allevamento montano si baseranno su criteri uniformati e che non insorgeranno differenze tra uno Stato membro e un altro che potrebbe non applicare gli stessi criteri nazionali? Pu(cid:242) inoltre la Commissione confermare che il Regno Unito continuer(cid:224) a mantenere i pagamenti dell(cid:146)indennit(cid:224) compensativa per l(cid:146)allevamento montano ai livelli superiori registrati negli ultimi due anni e che non li riporter(cid:224) ai livelli del 1997, cosa che danneggerebbe la comunit(cid:224) agricola gallese che esercita la sua attivit(cid:224) nelle zone svantaggiate? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (24 maggio 2000) Con riferimento all(cid:146)impatto del nuovo metodo di pagamento delle indennit(cid:224) compensative nelle zone svantaggiate del Galles, l(cid:146)onorevole parlamentare chiede garanzie sull(cid:146)applicazione in primo luogo di criteri uniformi per i pagamenti e in secondo luogo dei recenti livelli di pagamenti per il Regno Unito, anzichØ di quelli precedenti il 1997. Il capo V (articoli da 13 a 21) del regolamento (CE) n. 1257/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999, sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) e che modifica ed abroga taluni regolamenti (1), stabilisce criteri e condizioni comuni per la concessione delle indennit(cid:224) compensative nelle zone svantaggiate e nelle zone soggette a vincoli ambientali. Il pagamento delle indennit(cid:224) compensative non Ł obbligatorio, ma agli Stati membri che decidono di effettuare tali pagamenti la Commissione pu(cid:242) assicurare che saranno conformi al disposto degli articoli da 13 a 21. Tuttavia, a condizione che vengano rispettate le condizioni stabilite e i livelli d(cid:146)aiuto precisati nell(cid:146)allegato al regolamento, non Ł necessario che tutti gli Stati membri attuino regimi identici. Occorre sottolineare che l(cid:146)articolo 37, paragrafo 4, consente agli Stati membri di stabilire condizioni ulteriori o piø restrittive per la concessione del sostegno comunitario. ¨ difficile garantire i recenti livelli d(cid:146)aiuto, in quanto il sistema dei pagamenti, in precedenza basato sul life stock bestiame, Ł ora collegato alla superficie agricola. La Commissione valuter(cid:224) se gli compensatory allowance schemes» (HLCA), cioØ i regimi di indennit(cid:224) compensative per l(cid:146)allevamento in zone di montagna, contribuiscono effettivamente alla compensazione degli svantaggi esistenti. «Hill (1) GU L 160 del 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1358/00 af Francesco Musotto (PPE-DE) til Kommissionen. Ødelæggelser som følge af vedvarende tørke på Sicilien.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Sicily
competence of the Member States
drought
water management
water resources

text: C 89 E/30 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 m(cid:229) komplimenteres for at have mod til at trodse tjenestem(cid:230)ndenes magtfulde fagforeninger. Men ville det ikke v(cid:230)re en god ide, hvis folkene i Kommissionens top (f. eks. kommiss(cid:230)rerne selv) foregik deres ansatte med et godt eksempel og accepterede de samme strenge kvalitetsm(cid:229)l som disse og ogs(cid:229) selv lod sig underkaste en (cid:229)rlig evaluering? Vil Kommissionen kommentere mit forslag om, at hver enkelt kommiss(cid:230)r aftaler et młde med Parlamentet en gang om (cid:229)ret med henblik p(cid:229) en fyldestgłrende og (cid:229)benhjertig tovejsanalyse af deres egne og deres respektive generaldirektoraters pr(cid:230)stationer? Vil Kommissionens ogs(cid:229) oplyse om kommiss(cid:230)rerne, i retf(cid:230)rdighedens interesse, har t(cid:230)nkt sig at lade sig underkaste de samme disciplin(cid:230)re procedurer som deres ansatte, s(cid:229)ledes at de i ekstreme tilf(cid:230)lde, hvor det ikke er lykkedes dem at opn(cid:229) de łnskede resultater, kan forflyttes pr(cid:230)cis ligesom deres ansatte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. juni 2000) Retsgrundlaget for bedłmmelse af tjenestem(cid:230)nd er artikel 43 i personalevedt(cid:230)gten, og heri fasts(cid:230)ttes det, at der mindst hver andet (cid:229)r udf(cid:230)rdiges en udtalelse om hver tjenestemand. Dette g(cid:230)lder tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte ved De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber med undtagelse af tjenestem(cid:230)nd i lłnklasse A 1 og A 2. i marts, at der for Det tjenestem(cid:230)nd 200, Kapitel IV. 2, s. 11). foresl(cid:229)s i hvidbogen om reform af Kommissionen, som blev offentliggjort bedłmmelsessystem (KOM(2000) lłnklasser indfłres s(cid:230)rskilt disse et i I mods(cid:230)tning til tjenestem(cid:230)nd, der er omfattet af artikel 43, har medlemmer af Kommissionen et politisk ansvar, som er fastlagt i traktaten og ligger uden for vedt(cid:230)gtens rammer. Alle kommiss(cid:230)rer deltager regelm(cid:230)ssigt i parlamentsudvalgenesmłder (cid:129) og langt oftere end en gang (cid:229)rligt (cid:129) for at drłfte og redegłre for form(cid:229)let med og resultaterne af deres aktiviteter inden for det omr(cid:229)de, som de er politisk ansvarlige for. Som det (cid:230)rede medlem ved, er der forhandlinger i gang om en ny interinstitutionel aftale om gensidige forbindelser, og det politiske forhold mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen vil i fremtiden blive integreret i denne rammeaftale. Ifłlge artikel 160 (tidl. artikel 130c) i EF-traktaten kan et medlem af Kommissionen afskediges, hvis han eller hun ikke l(cid:230)ngere opfylder de nłdvendige betingelser for at udłve sit hverv, eller han eller hun har beg(cid:229)et en alvorlig forseelse. Derudover har alle medlemmer af den nuv(cid:230)rende Kommission lovet formanden, at han eller hun tager sin afsked, hvis formanden beder dem om det. (2001/C 89 E/028) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1358/00 af Francesco Musotto (PPE-DE) til Kommissionen Om:(cid:216)del(cid:230)ggelser som fłlge af vedvarende tłrke p(cid:229) Sicilien (19. april 2000) Den vedvarende og stadig alvorligere tłrke viser, at dette f(cid:230)nomen ikke l(cid:230)ngere er regelm(cid:230)ssigt tilbagevendende, men er et vedvarende f(cid:230)nomen, som landbruget i dette omr(cid:229)de m(cid:229) l(cid:230)re at leve med i de kommende (cid:229)r. Flere vinterafgrłder er blevet łdelagt, medens for(cid:229)rsafgrłderne er alvorligt ramt med de heraf fłlgende negative virkninger for landbrugsbedrifterne, som skal klare sig i forbindelse med globaliseringen af markederne og med en allerede alvorlig besk(cid:230)ftigelsessituation p(cid:229) dette omr(cid:229)de. 20. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/31 En stadig stłrre del af vandressourcerne anvendes i stigende grad til civile m(cid:229)l: 1. Agter Kommissionen at planl(cid:230)gge et s(cid:230)rligt program med det form(cid:229)l at łge vandressourcerne gennem anvendelsen af ikke-konventionelle forsyningskilder, forsyning via vandreservoirer gennem boringer, etableringen af opstemningsbassiner i interne omr(cid:229)der og vedtagelse af foranstaltninger, der ansporer landbrugsbedrifterne til stłrre udbredelse af vandingssystemer med ringe forbrug (drypsyste- mer)? 2. Agter Den Europ(cid:230)iske Union at opfordre medlemsstaterne til at oplyse, hvor langt man er n(cid:229)et med bestemmelser om ensartede kompetenceregler vedrłrende forvaltning af vand p(cid:229) regional plan? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (8. juni 2000) Forvaltning af vandressourcerne er, hvad m(cid:230)ngder ang(cid:229)r, omfattet af EF-traktatens artikel 175 (tidl. artikel 130 S), stk. 2. Denne artikel er ikke hidtil blevet anvendt til vedtagelsen af f(cid:230)llesskabsbestemmelser om forvaltning af vandressourcer. Der findes derfor ikke for łjeblikket nogen f(cid:230)llesskabsbestemmelser om ensartede kompetenceregler vedrłrende forvaltning af vand p(cid:229) regionalt plan. Kommissionen har heller ikke planer om at foresl(cid:229) retsakter om m(cid:230)ngdem(cid:230)ssig forvaltning af vand. Forvaltning af vandressourcer som s(cid:229)dan, og dermed fordeling af vandressourcer, forbliver de enkelte medlemsstaters ansvarsomr(cid:229)de. Et forslag til et vandrammedirektiv (1) er n(cid:229)et til de sidste trin i Parlamentets og R(cid:229)dets f(cid:230)lles beslutnings- procedure, og forventes vedtaget i juli eller september 2000. Dette forslag indfłrer hele vandlłbsoplande som den grundl(cid:230)ggende geografiske enhed for vandforvaltning. Vandm(cid:230)ngde behandles imidlertid som en stłtteparameter for opn(cid:229)else af god łkologisk og kemisk tilstand i vandłkosystemet. Forslaget tager sigte p(cid:229) at beskytte og forbedre vands łkologiske og kemiske kvalitet, og indfłrer ikke f(cid:230)llesskabskompetence for forvaltning af vandressourcer for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de m(cid:230)ngdem(cid:230)ssige aspekter. Forslaget ansporer til fornuftig vandforvaltning, herunder vandbesparelsesmetoder og -teknikker, inklusive drypvandingsudstyr, som led i de foranstaltninger medlemsstaterne kan anvende, hvor der er fare for at den kr(cid:230)vede gode łkologiske og kemiske tilstand ikke vil blive opn(cid:229)et. De seneste (cid:230)ndringer i den f(cid:230)lles landbrugspolitik l(cid:230)gger s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) at holde sammen p(cid:229) samfundene i landdistrikterne og p(cid:229) łget miljłbeskyttelse. Dette opn(cid:229)s blandt andet gennem miljłvenlige landbrugs- foranstaltninger, en strategi til udvikling af landbrugsdistrikterne og regionaludviklingsprogrammer, som blandt andet stłttes under Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (cid:129) Udviklingssektionen, hvor der kan ydes f(cid:230)llesskabsstłtte til lłsninger, der er afpasset efter de forskellige vilk(cid:229)r i bestemte landdistrikter. F(cid:230)llesskabsstłtterammen for italienske m(cid:229)l 1-regioner (inklusive Sicilien) giver mulighed for foranstalt- ninger til forbedring af vandinfrastrukturen for landbruget i landdistrikter, med henblik p(cid:229) s(cid:229)vel at głre vandressourcerne bedre tilg(cid:230)ngelige som at effektivisere forvaltningssystemerne. (1) EFT C 342 E af 30. 11. 1999. (2001/C 89 E/029) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1361/00 af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen Om: Affaldsforbr(cid:230)nding i andre medlemsstater (4. maj 2000) Den nederlandske provins Limburg r(cid:229)der ikke over egen affaldsforbr(cid:230)ndingskapacitet. Limburgs affald bliver i łjeblikket transporteret over store afstande for at blive br(cid:230)ndt andetsteds i Nederlandene. I łjeblikket tillader den nederlandske lovgivning kun i meget begr(cid:230)nset omfang gr(cid:230)nseoverskridende


title: Uredba Komisije (ES) št. 822/2000 z dne 19. aprila 2000 o uporabi koeficienta znižanja za potrdila o nadomestilu za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, iz člena 6b Uredbe (ES) št. 1222/94

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff

text: 26 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 32000R0822 20. 4. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 100/23 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 822/2000 z dne 19. aprila 2000 o uporabi koeficienta znižanja za potrdila o nadomestilu za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, iz člena 6b Uredbe (ES) št. 1222/94 KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o ureditvi trga za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2491/98 (2), in zlasti prvega pododstavka člena 8(3) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1222/94 z dne 30. maja 1994, o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema odobritve izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k in merilih za določitev vsote takih nadomestil (3), Pogodbi, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 701/ 2000 (4), ter zlasti člena 6b(6) in (8) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: 2000 in izračunana letno, bi lahko preprečila Komisiji izpolniti njene obveznosti iz člena 6b(8) Uredbe (ES) št. 1222/94. (2) Zato bi bilo treba uporabiti koeficient znižanja, izraču- nanega na podlagi člena 6b(3) in (4), za zneske, ki se zahtevajo v obliki potrdil v zgoraj opredeljenem tednu – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Zneski potrdil, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju od 10. do 14. aprila 2000, se znižajo po koeficientu 0,68. (1) Skupni znesek nadomestil, zahtevanih za že izdana potr- dila, znaša 305 159 263 eurov. Ta vsota, dodana k zneskom za zahtevke, vložene od 10. do 14. aprila Člen 2 Ta uredba začne veljati 21. aprila 2000. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 19. aprila 2000 Za Komisijo Erkki LIIKANEN Član Komisije (1) UL L 318, 20. 12. 1993, str. 18. (2) UL L 309, 19. 11. 1998, str. 28. (3) UL L 136, 31. 5. 1994, str. 5. (4) UL L 83, 4. 4. 2000, str. 6


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1258/00 van Erik Meijer (GUE/NGL) aan de Commissie. Beïnvloeding patiënten door de farmaceutische industrie met ongeoorloofde reclame voor receptgeneesmiddelen.

eurovoc_concepts:
Netherlands
advertising malpractice
application of EU law
competence of the Member States
medicinal product

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/113 Het is belangrijk niet vooruit te lopen op de definitieve resultaten van de hierboven beschreven studies. De Commissie heeft aan deze studies en aanverwante activiteiten echter steun verleend ervan uitgaande dat de sociaal-economische levensvatbaarheid van het project groot is en dat het aanzienlijk zal bijdragen tot een evenwichtiger verdeling van het alpiene verkeer over de verschillende vervoerwijzen. Dit moet op zijn beurt helpen om de problemen in verband met veiligheid, milieu en congestie waarmee het transalpiene verkeer thans worstelt, te beperken. Wat de ontwikkelingen aan de Italiaanse kant betreft stelt de Commissie met voldoening vast dat de Italiaanse autoriteiten zich ertoe hebben verbonden de werkzaamheden op de belangrijkste trajecten uit te voeren. Meer bepaald zijn zij op het gedeelte Turijn-Triºst (een nieuwe hoofdlijn van 460 km die uit vier sporen zal bestaan) begonnen met de werkzaamheden aan een aantal belangrijke knooppunten en de respectieve aanvoerlijnen. Voor de trajecten Turijn-Milaan en Padova-Mestre wordt verwacht dat de werken in 2000/2001 zullen starten, terwijl de opening ervan rond 2006 is gepland. De Commissie is bereid om, zodra de politieke besluiten terzake zijn genomen, een actieve rol te gaan spelen bij het stimuleren en co(cid:246)rdineren van de besprekingen over de fasering en financiering van de projecten in kwestie, ongeacht of deze besprekingen plaatsvinden op internationaal niveau of tussen de nationale autoriteiten en die op lokaal of regionaal niveau. Wat de financiering van het internationale traject betreft is de Commissie zich er terdege van bewust dat er rekening moet worden gehouden met de door sommige regio(cid:146)s gedane suggesties betreffende het gebruik van publieke/particuliere partnerschappen en de gevolgen van het prijsstellingsbeleid voor infrastructuur op de mogelijke inkomstenbronnen. (2001/C 53 E/143) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1258/00 van Erik Meijer (GUE/NGL) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Be(cid:239)nvloeding patiºnten door de farmaceutische industrie met ongeoorloofde reclame voor recept- geneesmiddelen 1. Is de Commissie op de hoogte van berichten in de Nederlandse pers (dagblad Trouw d. d. 31. 3. 2000), waarin op basis van gegevens van de reclame-inspectie blijkt dat de farmaceutische industrie in Nederland op grote schaal Europese reclameregelgeving voor receptgeneesmiddelen met voeten treedt? 2. Er wordt in de berichten gesproken over (cid:132)enorme misstanden(cid:148), met name door het overtreden van de regels ten aanzien van de rechtstreeks op de consument gerichte receptgeneesmiddelen. Is de Commissie met mij van mening dat deze vorm van reclame met kracht moet worden uitgesloten en bestreden? 3. Als concreet voorbeeld wordt in de berichten genoemd het geneesmiddel Xenical van geneesmidde- lenfabrikant Roche. Is de Commissie bereid een onderzoek in te stellen naar de op de patiºnt gerichte reclamecampagne van dit bedrijf? 4. Is de Commissie bereid te bevorderen dat de regelgeving van de Europese Unie, waarin rechtstreeks op de patiºnt gerichte reclame is verboden en waarin mogelijkheden zijn opgenomen om bedrijven op dit punt aan te pakken, daadwerkelijk wordt geºffectueerd en gehandhaafd? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (14 juni 2000) De Commissie is niet rechtstreeks op de hoogte gebracht van de in de Nederlandse pers gepubliceerde informatie. Richtlijn 92/28/EEG (1) betreffende reclame bepaalt in hoofdstuk II inzake publieksreclame dat deze moet worden verboden voor geneesmiddelen die uitsluitend op recept mogen worden afgeleverd. Het is aan de lidstaten de markt inzake reclame te controleren overeenkomstig de bepalingen van deze richtlijn. Zij stellen ook de sancties vast die in geval van inbreuk moeten worden toegepast. C 53 E/114 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 Wat het precieze voorbeeld van het geneesmiddel Xenical van de Laboratoires Roche betreft, zij erop gewezen dat de Commissie het genoemde probleem zal onderzoeken met de houder van de vergunning voor het in de handel brengen en met de Nederlandse autoriteiten die belast zijn met de controle op de reclame op hun grondgebied, voor zover het gaat om een geneesmiddel waarvoor de vergunning voor het in de handel brengen via de gecentraliseerde procedure is afgegeven, d. w. z. door de Commissie na het advies van het wetenschappelijk comitØ van het Europees Bureau voor de geneesmiddelenbeoordeling. De houder van de vergunning voor het in de handel brengen is immers verantwoordelijk voor de reclame voor de geneesmiddelen waarvoor hij deze vergunning heeft verkregen. Indien blijkt dat de bepalingen van Richtlijn 92/28/EEG niet worden nageleefd, zal de Commissie de nodige maatregelen treffen. (1) Richtlijn 92/28/EEG van de Raad van 13 maart 1992 betreffende reclame voor geneesmiddelen voor menselijk gebruik, PB L 113 van 30. 4. 1992. (2001/C 53 E/144) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1260/00 van Alexander de Roo (Verts/ALE) en Marie Isler BØguin (Verts/ALE) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Uitzetting beren uit Franse Pyreneeºn Het Franse parlement heeft eind maart 2000 besloten dat de bruine beren in de (Franse) Pyreneeºn gedwongen dienen te verhuizen. In 1996 zijn een aantal bruine beren uit Sloveniº speciaal ge(cid:239)mporteerd om de met uitsterving bedreigde populatie van bruine beren in de Pyreneeºn te versterken en nieuw leven in te blazen. Is de Commissie met ons van mening dat het gevangen nemen van deze bruine beren en de gedwongen herplaatsing naar Sloveniº of in dierentuinen in strijd is met de habitatrichtlijn? Indien de Commissie deze opvatting deelt, welke stappen denkt zij autoriteiten van deze gedwongen berenverhuizing te laten afzien? te ondernemen om de Franse Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (9 juni 2000) Het geachte parlementslid verwijst naar een amendement dat in eerste lezing door de Franse Nationale Vergadering is aangenomen. Tot nu toe is de Commissie niet op de hoogte gebracht van een definitieve beslissing van de Franse overheid betreffende het gevangen nemen van de in de centrale Pyreneeºn uitgezette beren of van hun jongen. Als Frankrijk uiteindelijk besluit tot deze gevangenneming over te gaan, moet dit gebeuren met inachtne- ming van de bepalingen van artikel 16 van Richtlijn 92/43/EEG van de Raad van 21 mei 1992 inzake de instandhouding van de natuurlijke habitats en de wilde flora en fauna (1), de habitatrichtlijn. De Commissie weet overigens niet of Sloveniº van plan is de beren uit de Pyreneeºn terug te nemen. De Commissie hoopt dat het LIFE-Nature-project dat momenteel in de Pyreneeºn loopt, zal kunnen worden voortgezet met de beren die in deze bergen, hun recente natuurlijke verspreidingsgebied, zijn uitgezet of geboren. (1) PB L 206 van 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/145) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1263/00 van Lord Inglewood (PPE-DE) aan de Commissie (11 april 2000) Betreft: Toetreding China tot de WHO Kan de Commissie mededelen wat op grond van haar huidige onderhandelingsstandpunt de te verwachten gevolgen in termen van douanetariefopbrengsten en landbouwheffingen enerzijds, en uitgaven, waaronder