title: Kahdeksas yleiskatsaus Euroopan unionissa myönnettävistä valtiontuista

eurovoc_concepts:
EU statistics
European Union
State aid
aid policy
report

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 4. 2000 KOM(2000)205 lopullinen KAHDEKSAS YLEISKATSAUS EUROOPAN UNIONISSA MYÖNNETTÄVISTÄ VALTIONTUISTA (Komission esittämä) 22 SISÄLLYS JOHDANTO. 7 Taustaa. 7 Huomautuksia. 9 OSA I - TEHDASTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI. 12 Myönnettyjen tukien määrä ja kehityssuunta. 12 Kokonaismäärä yhteisössä. 12 Jäsenvaltioiden vertailu. 15 Tuen tavoitteet. 20 Muille aloille ja muihin tavoitteisiin myönnetty tuki. 40 Laivanrakennus. 40 Terästeollisuus. 47 Moottoriajoneuvoteollisuus. 48 Suorat ulkomaiset sijoitukset. 50 Hiilidioksiverojärjestelyt. 51 Tukivälineet. 53 Tapauskohtaisesti myönnetty valtiontuki. 57 Saksan valtiontuki uusille osavaltioille. 63 – MAATALOUDELLE MYÖNNETTY TUKI. 66 OSA II – KALATALOUDELLE MYÖNNETTY TUKI. 69 OSA III OSA IV – HIILITEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI. 77 – LIIKENNEALALLE MYÖNNETTY TUKI. 84 OSA V – RAHOITUSPALVELUALALLE MYÖNNETTY TUKI. 53 OSA VI – MATKAILUUN, KULTTUURIIN, JOUKKOVIESTIMILLE JA OSA VII MUILLE PALVELUILLE MYÖNNETTY TUKI. 96 OSA VIII – TYÖLLISYYTEEN JA KOULUTUKSEEN MYÖNNETTY TUKI. 100 OSA IX – TUEN KOKONAISMÄÄRÄ YHTEISÖSSÄ. 104 TULOKSET. 63 PÄÄTELMÄT. 115 LIITE I TEKNINEN LIITE. 71 LIITE II: TILASTOLIITE. 81 LIITE III: TILASTOLIITE. 119 33 TAULUKOT JA KUVIOT Taulukko 1 Taulukko 2 Taulukko 3 Taulukko 4 Taulukko 5 Taulukko 6 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä 1994–1998 - vuotuiset arvot kiintein hinnoin. 11 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä - vuotuiset määrät 1994–1998. 12 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä - Vuotuiset keskiarvot vuosina 1994–1996 ja 1996–1998. 13 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki vuosina 1996–1998 Tuen ala- ja tavoitekohtainen jaottelu. 18 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 Päätavoitteiden mukainen jaottelu. ……………19. Laivanrakennusteollisuudelle myönnetty tuki vuosina 1996–1998 prosentteina laivojen sopimusarvosta. 24 Taulukko 7 EY:n kehitysapuna myöntämä tuki laivanrakennukselle. 25 Taulukko 8 Laivanrakennus: valtiontukea saanut uusrakentaminen yhteensä. 25 Taulukko 9 Moottoriajoneuvoteollisuudelle vuosina 1994–1998 myönnetty valtiontuki. 27 Taulukko 10 Valtiontuki pk-yritysten toteuttamille suorille ulkomaisille sijoituksille. 28 Taulukko 11 Valtiontuki hiilidioksipäästöverojärjestelyihin. 29 Taulukko 12 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1996–1998 Jaottelu tukimuodon mukaan. 30 Taulukko 13 Jäsenvaltioissa tehdasteollisuudelle, rahoituspalveluille ja lentoliikenteelle tapauskohtaisesti ja Treuhandin kautta myönnetty valtiontuki vuosina 1992–1998. 33 Taulukko 14 Tapauskohtainen valtiontuki tehdasteollisuudelle (Treuhand mukaan luettuna), rahoituspalveluille ja lentoliikenteelle - vuotuiset keskiarvo vuosina 1994–1996 ja 1996–1998. 34 Taulukko 15 Jäsenvaltioiden maatalousmenojen vuotuiset keskiarvot. 37 Taulukko 16 Kalatalouden alalle myönnetty tuki prosentteina alan bruttojalostusarvosta. 41 Taulukko17 Yhteisön toimet kalatalousalalla yhteisen markkinajärjestelyn ja rakennepolitiikan osana 1994–1998. 41 Taulukko 18 Hiilikaivostoimintaan myönnetty valtiontuki 1994–1996 ja 1996–1998. 46 Taulukko 19 Rautatieliikenteelle myönnetty valtiontuki ………………. ……………………49 Taulukko 20 Liikennealalle myönnetty valtiontuki. …………………………………52 Taulukko 21 Erityisohjelmista matkailuun, joukkoviestimille ja kulttuuriin myönnetty valtiontuki 1994–1996 ja 1996–1998. 56 Taulukko 22 Taulukko 23 Taulukko 24 Taulukko 25 Työllisyyden ja koulutuksen tukemiseen myönnetty valtiontuki 1994–1996 ja 1996–1998. …………………………58 Yhteisössä myönnetyn valtiontuen vuotuinen keskiarvo 1994–1996 ja 1996–1998………. ………………………………………. 59 Valtiontuki yhteensä jäsenvaltioissa 1994–1996 ja 1996–1998: prosenttia BKT:sta, työntekijää kohti ja valtion kokonaismenoihin suhteutettuna …. ……………60 Valtiontuki jäsenvaltioitta yhteensä vuosina 1994–199 ja 1996–1998 - tärkeimpien alojen mukainen jaottelu. 61 Taulukko 26 Valtiontuki henkeä kohden Euroopan unionissa. 62 44 TILASTOLIITE Taulukko A 1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle käypiin hintoihin vuosina 1994–1998 (kansallisena valuuttana). 82 Taulukko A 2 Valtiontuki tehdasteollisuudelle käypiin hintoihin vuosina 1994-1998 ( euroina). 83 Taulukko A 3 Valtiontuki tehdasteollisuudelle kiinteisiin hintoihin 1994-1998 (euroina). 84 Taulukko A 4 Valtiontuki Saksan uusille osavaltioille – vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998. 85 Taulukko A 5-1/15 Valtiontuen kokonaismäärä jäsenvaltioittan -vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998. 86 Taulukko A 5-16 Valtiontuen kokonaismäärä EU:ssa -vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998. 101 Taulukko A 6-1/15 Valtiontuen kokonaismäärä jäsenvaltioittain - vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998. 102 Taulukko A 6-16 Valtiontuen kokonaismäärä jäsenvaltioittain - vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998. 117 YHTEISÖN VARAT JA VÄLINEET Taulukko A Yhteisön vuotuiset menot. 130 Taulukko B Muut yhteisön rahoitusvälineet. 131 Taulukko C1 Yhteisön vuotuiset keskimääräiset menot jäsenvaltioittain. 132 Taulukko C2 Yhteisön vuotuiset keskimääräiset menot jäsenvaltioittain. 133 KUVIOT Kuva 1 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki prosentteina jalostusarvosta. 18 Kuva 2 Tutkimus- ja kehittämistoimintaan, pk-yrityksille, ympäristönsuojeluun ja energiansäästöön myönnetty tuki prosentteina kaikista tehdasteollisuuden tuista. 20 Kuva 3 Valtiontuki tehdasteollisuudelle- talousarviomenojen ja menetettyjen verotulojen osuus. 31 55 66 JOHDANTO Taustaa 1. 2. 3. Vapaan ja vääristymättömän kilpailujärjestelmän ylläpitäminen tunnustetaan yhdeksi Euroopan unionin perusperiaatteista. Yhteisön kilpailupolitiikalla komissio pyrkii edistämään Euroopan teollisuuden kilpailukykyä, varmistamaan tehokkaan kilpailun yhtenäismarkkinoilla ja luomaan edellytykset toimiville markkinoille ottaen kuitenkin huomioon Euroopan erityislaatuisen sosiaalisen markkinatalouden. Kilpailupolitiikan avainalueisiin kuuluu valtiontukien yhteisön harjoittama valvonta, jonka edut ovat ilmeisiä. Valtiotuki voi vääristää vapaata kilpailua estämällä voimavarojen tehokkaimman mahdollisen kohdentamisen. Se voi myös uhata yhtenäismarkkinoiden yhtenäisyyttä. Monissa tapauksissa valtiontuen myöntäminen vähentää taloudellista hyvinvointa ja heikentää yritysten kannustimia tehokkuutensa parantamiseen. Tuki antaa myös tehottomille mahdollisuuden säilyä hengissä tehokkaammin toimivien kustannuksella. Tästä seuraavat markkinoiden vääristymät voivat johtaa hallitusten välisiin jännitteisiin ja joskus myös kolmansien maiden vastatoimiin, jotka puolestaan lisäävät tehottomuutta ennestään. Koko Euroopan yhtenäisen valvontajärjestelmän tarkoituksena on näiden tehottomuustekijöiden poistaminen. Euroopan periaatteisiin pohjautuva valvontajärjestelmä edistää merkittävästi sisämarkkinoiden ja yhteisen rahan tuomien etujen täyttä hyödyntämistä. perussopimuksiin ja Euroopan talousalueen perustuviin yhteisöjen yhteisiin kattavan unionin sen julkaisemisen turvaamiseksi tasapuolisuuden valtiontukikatsauksen Valtiontukipolitiikan perusperiaatteiden soveltamista on kuitenkin kehitettävä vastaamaan talouden ja tekniikan muutoksia ja syntyviä uusia poliittisia painopisteitä. Amsterdamin sopimus on ratifioitu edellisen esimerkiksi ympäristönsuojelun ja työllisyyden asema on korostunut entisestään. Niin ikään jäsenvaltion tuki on tunnustetaan, että joissakin olosuhteissa yhteisön tai perusteltua, kun markkinoiden toiminta osoittautuu riittämättömäksi tai jos on joista markkinat eivät huolehdi. Julkisten tarpeen pitää yllä toimintamuotoja, toimenpiteiden pidettävä mahdollisimman pienenä. Jäsenvaltioiden käytettävissä on useita välineitä, ja on ratkaisevan tärkeää, että kulloisenkin tavoitteen saavuttamiseen käytetään niistä taloudellisesti tehokkaimpia. Jos tehokkaimmaksi välineeksi katsotaan valtiontuki, sen myöntämisessä on noudatettava yhteisön valtiontukisääntöjä. vääristävä kuitenkin kilpailua vaikutus jälkeen, on ja Jäsenvaltiokohtaisten valtiontukimenojen seuranta on olennainen osa komission valtiontukipolitiikkaa, johon liittyy valtiontuen valvonnan ja käytön avoimuus. Tämän kahdeksannen yleiskatsauksen julkaisemisella korostetaan niin komission kuin kaikkien jäsenvaltioidenkin sitoutumista tähän politiikkaan. Hyväksyttyjen tukien määriä koskevien tietojen kerääminen ja niiden julkaiseminen on komission tärkeimpiä keinoja osoittaa, että valvontapolitiikan tuloksia seurataan tiiviisti. Kun jäsenvaltioihin kohdistettavan otetaan huomioon tämän politiikan mukaisesti valvonnan laajuus, on tärkeää, että valvonnan tulokset ovat unionissa tiedossa ja että niitä tarkastellaan. Katsaus on jo komissiolle hyvä perusta valtiontukipolitiikan uudelleensuuntaamiselle, vaikka siinä ei vielä maksamatta olevia tukia lukuun ottamatta tarkastellakaan tukea, joka yhteismarkkinoille soveltumattomana ei ole saanut komission hyväksyntää. Kun tulevaisuudessa vielä otetaan käyttöön valtiontukien on jotka mahdollistavat valtiontukipolitiikkan jatkuvan käytettävissään keinot, rekisteröintimuodot komissiolla tulostaulu, uudet ja 77 4. 5. hienosäädön. Euroopan unionin valtiontukipolitiikan kehittyessä siinä on otettava huomioon kansainvälinen toimintaympäristö ja erityisesti Maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöihin sisältyvät monenväliset velvoitteet. Esimerkiksi maatalouden tuet kuuluvat kokonaisuudessaan WTO:n maataloussopimuksen soveltamisalaan, kun taas muita kuin maatalouden tuotteita koskeva tuki kuuluu WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen soveltamisalaan. selkeä sisältyy ja nyt nämä maat ovat EU:n jäsenvaltioehdokkaita. sitoutuminen KIE-maiden kanssa tehdyillä Eurooppa-sopimuksilla on luotu kahdenvälisiä velvoitteita, Näihin sopimuksiin valtiontukisääntöjen noudattamiseen, ja näiden sääntöjen täydellinen noudattaminen on tarpeen; niiden täytäntöönpanossa avoimuus on ensimmäinen askel. Muidenkin maiden kanssa on tehty kahdenvälisiä sopimuksia, ja useimmissa tapauksissa niihin sisältyy valtiontukien valvonta. Avoimuutta koskevat määräykset ovat keskeisen tärkeitä, ja sen vuoksi ne on pantava täytäntöön jo alkuvaiheessa. Tämä valtiontukikatsaus on näin ollen esimerkki siitä, mitä EU avoimuuden suhteen odottaa kaikilta kauppakumppaneiltaan. EU:n 88 Huomautuksia 6. 7. 8. 9. 1 2 Komissio on julkaissut valtiontukia koskevia yleiskatsauksia säännöllisesti vuodesta 1988. Ensimmäinen yleiskatsaus kattoi vuodet 1981–1986, ja katsaus on sen jälkeen annettu kahden vuoden välein1. Komissio päätti vuonna 1998 julkaista katsauksen vuosittain, jotta edelleen lisättäisiin avoimuutta ja tarjottaisiin ajankohtaisempaa tietoa ja jotta komissio voisi havaita varhaisessa vaiheessa valtiontukien myöntämisessä ilmenevät uudet suuntaukset ja siten myös reagoida nopeammin muuttuviin olosuhteisiin. Kahdeksas katsaus, joka koskee vuosia 1994– 1998, on toinen vuosittain julkaistava. Komission yksiköt ovat koonneet tässä katsauksessa esitettävät tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Aiempien katsauksien perustana olleet historiatiedot on päivitetty vuoden 1998 tiedoilla. historiatiedot on päivitetty sellaista julkista tukea koskevilla tiedoilla, joka on tutkimuksen jälkeen todettu ilmoittamattomaksi tueksi. Tietoja on muutettu myös jos tuki peritään takaisin. Jäsenvaltiot ovat myös jatkaneet tietojen tarkastamista ja tarvittaessa muuttaneet pientä osaa historiatiedoista sen varmistamiseksi, että luvut ovat varsin luotettavia. Lisäksi luvut pidetty valtiontukena, Jos komissio olosuhteiden muututtua katsoo valtiontueksi toimenpiteen, jota ei aiemmin katsaukseen kokonaisuudessaan. Esimerkiksi tutkittuaan Irlannin yritysveron komissio päätti joulukuussa 1998, että tämä voimassa oleva järjestelmä on valtiontukea. Päätöksen seurauksena Irlannin valtiontukitaso on noussut huomattavasti kaudesta 1994–1996 kauteen 1996–1998, vaikka nousu ei kuvastakaan mitään Irlannin hallituksen valtiontukipolitiikan tarkoituksellista muutosta. tuen määrä sisällytetään Tämä katsaus kattaa viidentoista jäsenvaltion myöntämän ja komission tutkiman EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa määritellyn valtiontuen. Katsauksessa ei käsitellä yleisiä toimenpiteitä, julkisia tukia, jotka joko eivät vaikuta kauppaan eivätkä vääristä kilpailua tai jotka myönnetään EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla2. Tähän yleiskatsaukseen sisältyy viidessätoista hiilialalle, jäsenvaltiossa liikenteelle (rautatie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikenteelle) ja rahoituspalveluille myönnetty valtiontuki. Aiemmissakin yleiskatsauksissa korostettua alakohtaista tehdasteollisuudelle, maataloudelle, kalataloudelle, SEC (88) 1981 SEC (90) 1165 SEC (92) 1384 KOM (95) 365. KOM (97) 170. KOM (98) 417. KOM (99) 148. Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin, sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa. tai 99 kattavuutta on lisätty edelleen. Erityisesti matkailulle, viestimille ja kulttuurille myönnettyjä tukia koskevia tietoja analysoidaan ensi kertaa. Koska hiilidioksidi- ja muiden kaasumaisten päästöjen vähentämiseen myönnettyjen tukien merkitys kasvaa jatkuvasti, näitäkin tukia on korostettu. Myös kaikkien alojen työllistämis- ja koulutustuet on nyt ensimmäistä kertaa sisällytetty katsaukseen. 10. tukien suuntauksia ja muotoja Jäsenvaltioiden myöntämien vertailtaessa analyysissa keskitytään vuotuisiin keskiarvoihin kolmivuotiskautena 1996–1998. Vuosien 1994-1996 tiedot on tarvittaessa esitetty vertailukohdaksi3. Koska vuosittaiset luvut eivät anna mahdollisuutta tehdä luotettavia päätelmiä keskipitkän ja pitkän ajan trendien muutoksista, näitä tietoja ei yleensä käytetä vertailuissa. Yhteisöön vuonna 1995 liittyneiden uusien jäsenvaltioiden Suomen, Ruotsin ja Itävallan osalta vertailut tehdään vuosilta 1994–1996 kahden vuoden ja vuosilta 1996–1998 kolmen vuoden keskiarvoilla. Yhdeksännestä katsauksesta lähtien tämä ei enää ole tarpeen. Jotta kahden kauden keskiarvot olisivat vertailukelpoisia, kaikki luvut ilmaistaan vuoden 1997 hinnoin4. I). yleisesti 11. Käytetyt menetelmät Tilastoliitteessä tehdasteollisuudelle tilastollisia (liite myönnetyistä jäsenvaltiokohtaisista valtiontuista ja tukien yhteismäärästä. Yhteisön jäsenvaltiokohtaisiin rahastoja valtiontukilukuihin. Näitä rahastoja ja rahoitusvälineitä käsitellään liitteessä III. teknisessä perustietoja selitetään II) rahoitusvälineitä sisällytetty liitteessä (liite ole on ei ja 3 4 Perusperiaate, jonka mukaan kolmen vuoden ajanjakson tietoja vertaillaan keskenään siten, että yksi vuosi on päällekkäinen, on säilytetty. Tämän vuoksi kahdeksannen yleiskatsauksen vertailujakso (1994–1996) vastaa kuudennen yleiskatsauksen kahden vuoden tarkastelujaksoa (1994–1996). Tehdasteollisuuden tukia koskevat luvut nykyhinnoin esitetään liitteessä II, joka on kansallista valtiontukea koskeva tilastoliite. 1100 OSA I - TEHDASTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI Myönnettyjen tukien määrä ja kehityssuunta 12. Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki on 35 prosenttia yhteisössä myönnettyjen tukien kokonaismäärästä, joten tehdasteollisuus saa edelleen enemmän tukea kuin mikään muu ala. Näin ollen tämän tuen tarkastelu on katsauksen keskeisin osa. Kokonaismäärä yhteisössä 13. Taulukossa 1 esitetään tehdasteollisuuden vuotuiset tukimäärät yhteisössä vuosina 1994– 1998. Taulukko 1. Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä 1994–1998 Vuotuiset arvot kiintein hinnoin (1997) milj. euroa 1994 1995 1996 1997 1998 15 EU 12 EU 40341 39615 38441 34486 33357 33730 32470 29702 28400 Taulukon 1 luvut vahvistavat, että vuodesta 1993 havaittu unionissa myönnettyjen tukien asteittain vähenevä suuntaus on jatkunut5. Vähenevä suuntaus näkyy myös taulukosta 2, jossa tehdasteollisuudelle myönnetyt tuet ilmaistaan prosentteina jalostusarvosta ja euroina tehdasteollisuuden työntekijää kohden6. 5 6 Taulukossa esitetyt luvut ovat hieman seitsemännen yleiskatsauksen lukuja alhaisemmat. Tämä johtuu jäsenvaltioiden tekemistä tarkistuksista. Koska pieni mutta vaikeasti lukuina ilmaistava osa tuesta on myönnetty palvelualoille, esitetyt luvut voivat olla hieman liian suuria. Taulukko 2. Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä Vuotuiset määrät 1994–1998* 1994** 1995 1996 1997 1998 3,0 2,8 2,5 2,3 2,0 1357 1298 1182 1151 1007 Prosenttia jalostusarvosta Euroa työntekijää kohden * vuoden 1997 kiintein hinnoin ** arvio 15 jäsenvaltiosta Prosentteina tehdasteollisuuden jalostusarvosta tukitaso on laskenut jatkuvasti vuodesta 1994. Tehdasteollisuudelle myönnetty tuki työntekijää kohden on vähentynyt joka vuosi; se oli 1357 euroa vuonna 1994 ja 1007 euroa vuonna 1998. 1122 Jäsenvaltioiden vertailu 14. Taulukossa 3 vertaillaan tehdasteollisuudelle myönnetyn valtiontuen keskimääräistä vuotuista tasoa jäsenvaltioittain7 vuosina 1994–19968 ja 1996–1998 prosentteina bruttojalostusarvosta ja tuen määränä alan työntekijää kohti. Myös tuen kokonaismäärä ilmoitetaan. Taulukko 3. Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä Vuotuiset keskiarvot vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 Prosenttia jalostusarvosta Euroa työntekijää kohti Miljoonaa euroa 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996–1998 1994– 1996 1996– 1998 1,3 2,5 2,6 3,8 : : 4,8 2,3 1,6 1,7 1,3 5,5 2,2 1,1 1,4 0,8 0,6 2,8 1,4 1,9 2,9 2,6 : : 4,9 2,1 1,6 2,0 1,9 4,4 2,3 1,1 1,0 0,8 0,7 2,3 654 1376 1252 1941 451 8783 925 769 928 895 909 2419 1400 702 263 421 317 719 1093 1433 1434 435 6021 997 691 959 1131 1458 1955 1476 735 188 441 334 455 931 607 16201 3080 13121 592 1883 366 3607 240 11040 46 602 272 330 1358 495 732 712 11463 2856 8607 616 1800 391 4481 416 8864 48 629 195 344 1454 1292 1113 38531 32639 Itävalta Belgia Tanska Saksa Vanhatosavaltiot Uudet osavaltiot Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. 15 EU Keskiarvot vuoden 1997 hinnoin. 7 8 Saksasta on esitetty erikseen vanhat havainnollistamiseksi; sille on ollut markkinatalousjärjestelmään. Samoin kuin kuudennessa katsauksessa vuoden 1994–1996 taulukossa 1 esitettyjen lukujen keskiarvo, johon eivät sisälly Itävallan, Ruotsin ja Suomen luvut vuodelta 1994, on hieman alhaisempi kuin koko EU:n keskiarvo taulukossa 3. ja uudet osavaltiot näiden kahden alueen erilaisen kehityksen tyypillistä uusien osavaltioiden ennennäkemätön sopeuttaminen 1133 15. Keskimääräinen vuotuinen tehdasteollisuudelle vuosina 1996–1998 myönnetty tuki Euroopan unionissa oli 33 miljardia euroa, joten tuen määrä väheni 15 prosenttia verrattuna tarkastelujaksoon 1994–1996. Tuki väheni melko tarkalleen saman verran kuin edellisessä katsauksessa todettiin. Taulukosta 3 käy ilmi, että tuen määrän yleinen aleneminen yhteisössä johtuu melkein kokonaan Saksan uusissa osavaltioissa ja Italiassa myönnetyn tuen jatkuvasta vähenemisestä. Tuet ovat vähentyneet myös Belgiassa, Espanjassa ja Portugalissa, mutta kymmenessä muussa jäsenvaltiossa ne ovat kasvaneet. Näistä kymmenestä jäsenvaltiosta Itävallassa, Tanskassa, Irlannissa, Luxemburgissa ja Ruotsissa tukitaso näyttää nousevan vähitellen pitkällä aikavälillä. Jäsenvaltioiden tehdasteollisuudelleen myöntämien tukimäärien erot ovat siten edelleen huomattavat. 16. Tarkasteltaessa yleiseroja yhteisössä koheesion kannalta taulukosta 3 ilmenee, että tuen määrä on neljässä koheesiomaassa kasvanut 8 prosentista yli 9 prosenttiin yhteisössä tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen kokonaismäärästä. Neljän suurimman talouden osuus on alentunut edellisen kauden 84 prosentista tämän tarkastelukauden 80 prosenttiin. Tässä yhteydessä on huomattava myös, että jäsenvaltioiden myöntämän valtiontuen lisäksi tehdasteollisuudelle myönnetään yhteisön tukea rakennerahastoista (ks. liite III). Suhteellisesti eniten tätä tukea saavat neljä koheesiomaata, joiden asema tuen saajina on parantunut vastaamaan paremmin niiden heikompaa sosiaalis-taloudellista tilannetta. Eroja voidaan kaventaa näillä rahoitusvälineillä vain jos niiden vaikutusta ei kumota valtiontukien käytön tasapainottomalla kehityksellä. 17. Prosentteina jalostusarvosta tehdasteollisuuden tuen taso oli vuosina 1996–1998 korkein Kreikassa ja Italiassa (ks. kuva 1). Niissä tuki on paljon yhteisön keskiarvoa suurempi, vaikka pitkällä aikavälillä suuntaus onkin Italiassa ollut vähenevä. Irlannissa todettava tuen kasvu johtuu suurelta osin siitä, että taulukkoon sisällytettiin nyt ensimmäistä kertaa Irlannin verotukijärjestely, jota ollaan lopettamassa. Kansallisen valtiontuen taso on Irlannissa yhteisön keskiarvon alapuolella. Kuva 1 Tehdasteollisuudelle myönnetty (vuotuiset keskiarvot vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 valtiontuki prosentteina jalostusarvosta a i t t n e s o r p 6 5 4 3 2 1 0 A U * B D K D G R E F IN * F IR L I L N L P S * U K E U R 1 5 1 9 9 4 - 1 9 9 6 1 9 9 6 - 1 9 9 8 * vuonna 1994 nämä maat eivät vielä olleet EU:n jäseniä 1144 18. Vaikka tuet ovat Italiassa jatkuvasti selvästi vähentyneet, tukimäärä työntekijää kohden oli vuosina 1996–1998 jäsenvaltioiden suurin. Seuraavina ovat Luxemburg, Irlanti, Tanska ja Saksa. Saksan uusien osavaltioiden tukitaso on korkea, mutta laskussa. Tämä johtuu sekä myönnettyjen tukien suuresta määrästä että tehdasteollisuuden palveluksessa olevien määrän voimakkaasta vähenemisestä tässä Saksan osassa. Tukien jatkuva vähentyminen kuvastaa sitä, että Saksan vuonna 1990 tapahtunutta yhdistymistä seuranneen rakenneuudistuksen vilkkain vaihe oli jo aiemmilla tarkastelukausilla. Saksan vanhoissa osavaltioissa myönnetty tuki on työntekijää kohden yhteisön alhaisimpia. Vähiten tukea ovat myöntäneet Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi. 1155 Tuen tavoitteet 19. Tehdasteollisuudelle myönnettävä tuki jaetaan tuen tärkeimpien käyttötarkoitusten tai kohdealojen mukaisesti seuraaviin luokkiin: Horisontaaliset tavoitteet - Tutkimus ja kehittäminen - Ympäristönsuojelu - Pienet ja keskisuuret yritykset - Kauppa - Energiansäästö - Muut tavoitteet (pääasiassa pelastamis- ja rakenneuudistustuki) Erityisalat - Laivanrakennusteollisuus - Terästeollisuus - Muut alat Alueelliset tavoitteet - 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset alueet - 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset alueet. Joissakin jäsenvaltioissa tutkimus- ja kehittämistueksi tai pk-yritysten tueksi luokiteltua tukea hallinnoidaan kuitenkin alakohtaisten T&K- ja pk-ohjelmien kautta. Lisäksi ensisijaiselta tavoitteeltaan aluetueksi luokiteltu ja aluetuen suuntaviivojen mukaisesti hyväksyttyä ja voidaan kehittämistoimintaan, koulutukseen ja työllistämiseen. asiassa maksaa pk-yrityksille, tutkimus- tukea itse Tämän vuoksi voidaan tehdä ainoastaan varovaisia päätelmiä siitä, onko ajan mittaan siirrytty yhdestä tavoitteesta toiseen ja onko tavoitteissa eroja jäsenvaltioiden välillä. Taulukossa 4 tehdasteollisuudelle myönnetty tuki jaotellaan tavoitteittain vuosina 1994– 1998, ja taulukossa 5 esitetään kolmeen päätavoitteeseen myönnetyssä tuessa ajan mittaan tapahtuneet muutokset. 20. Taulukko 4 osoittaa, että tarkastelukaudella 57 prosenttia unionissa tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta käytettiin alueellisiin tavoitteisiin, ja siitä suurin osa kohdennettiin heikoimmin menestyville eli 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille9. Tähän lukuun sisältyy Treuhandanstaltin (THA) ja sen seuraajien Saksan uusille osavaltioille myöntämä tuki, jonka määrä oli keskimäärin 3514 miljoonaa euroa vuodessa. Jos tätä poikkeuksellista tukea ei oteta huomioon, alueellisiin tarkoituksiin myönnetyn tuen osuus tehdasteollisuuden kokonaistuesta on 52 prosenttia (kun se edellisen tarkastelujakson aikana oli 47 prosenttia). 21. Horisontaalisiin tavoitteisiin myönnettävän tuen osuus on toiseksi suurin, 35 prosenttia. Tärkeimpänä näistä tavoitteista pidetään tutkimus- ja kehitystoiminnan10 tukemista ja 9 10 Näistä alueista on luettelo liitteen I kohdassa 9. 2. Liitteen I kohdassa 11. 1 esitetyistä syistä taulukkoon 4 sisältyvät koskevat luvut voivat olla liian pieniä. tutkimuksen ja kehityksen tukea 1166 seuraavaksi tärkeimpänä pienten ja keskisuurten yritysten tukemista. Horisontaalisten tukien ryhmään sisältyy kuitenkin myös 8 prosenttia pelastamis- ja rakenneuudistustukea tehdasteollisuudelle. Toisin kuin edellä mainittujen tavoitteiden kohdalla, viimeksi mainitun tukilajin voimakkaiden kilpailua vääristävien vaikutusten vastapainoksi ei yleensä synny huomattavia myönteisiä vaikutuksia. Sen vuoksi tällaista tukea on valvottu hyvin tiukasti. Asiaa käsitellään enemmän kohdassa 38 tapauskohtaisten tukien yhteydessä. 22. Yhteisön tuesta tehdasteollisuudelle käytetään vain noin 8 prosenttia erityisaloilla. Tästä määrästä yli kaksi kolmannesta suunnataan terästeollisuuteen ja laivanrakennukseen (ks. taulukko A5/16). Koska näiden alojen yritykset usein toimivat aluetukeen oikeutetuilla alueilla, näille aloille myönnetyllä tuella edistetään myös yleistä aluepolitiikkaa. 1177 Taulukko 4 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki vuosina 1996–1998 Tuen ala- ja tavoitekohtainen jaottelu ALA TAI TAVOITE AU B DK D GR E FIN F IRL I L NL P S Horisontaaliset tavoitteet Tutkimus ja kehittäminen Ympäristönsuojelu Pk-yritykset Kauppa Energiansäästö Muut tavoitteet (ml. pelastaminen ja rakenneuudistus) 11 88 Erityisalat Laivanrakennus Muut alat Alueelliset tavoitteet 87 art. 3 kohdan c alakohta 87 art. 3 kohdan a alakohta 69 30 10 15 0 1 12 3 0 3 29 23 6 54 16 1 16 2 0 20 13 0 13 33 33 0 90 24 33 3 4 27 0 9 8 <1 1 1 0 27 10 1 9 0 2 5 5 3 2 68 5 63 2 0 0 1 1 0 0 1 1 0 97 0 97 33 10 1 15 0 1 6 52 37 15 15 11 4 72 36 1 17 10 7 1 11 9 2 17 17 0 52 27 1 7 3 0 13 8 4 4 40 25 15 40 5 0 1 1 0 33 5 0 5 55 0 55 23 3 0 8 2 0 10 4 2 2 72 3 69 32 7 4 21 1 0 0 0 0 0 67 67 0 82 20 10 3 4 34 11 6 6 0 12 12 0 65 6 0 6 0 5 48 17 6 11 18 0 18 prosenttia 15 jäsen- valtiot a UK 39 11 0 21 6 1 0 1 1 0 60 44 16 35 1 2 9 2 3 8 8 5 3 57 1 46 44 10 13 16 0 4 0 0 0 0 56 56 0 YHTEENSÄ 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Taulukko 5 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 Päätavoitteiden mukainen jaottelu Horisontaaliset tavoitteet Erityisalat prosenttia Alueelliset tavoitteet 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996– 1998 Itävalta Belgia Tanska Saksan liittotasavalta josta Treuhand Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. EU 15 75 41 86 20 14 26 74 62 22 27 33 75 40 35 40 31 68 54 90 27 2 33 72 52 40 23 32 82 65 44 39 35 3 34 13 6 2 62 2 8 9 9 2 9 48 0 1 11 3 13 9 5 2 52 11 8 5 5 0 6 17 0 1 8 22 25 1 73 45 84 13 23 31 69 65 65 17 12 65 59 58 29 33 1 68 31 96 15 17 40 55 72 67 12 18 56 60 57 23. Tehdasteollisuudelle myönnettyjen tukien jakautumisesta eri päätavoitteille ajan mittaan on todettava, että yleisesti ottaen aluetuen taso on pysynyt melko vakaana. Niistä jäsenvaltioista, joissa tehdasteollisuuden saama aluetuki ylittää EU:n keskiarvon, ainoastaan Kreikka on koheesiomaa. Erityisaloille myönnettävän tuen taso on ensimmäistä kertaa laskussa sekä koko EU:ssa että melkein jokaisessa jäsenvaltiossa. Tuen lisääntyminen Suomessa selittyy sillä, että laivanrakennuksen tuesta ilmoitettiin ensimmäisen kerran kaudella 1996–1998. Vuositasolla alakohtainen tuki vähenee myös Suomessa. Tämä yleinen tukien väheneminen selittyy sillä, että terästeollisuuden tuet ovat ja laivanrakennuksen tukea on supistettu useimmissa vähentyneet vahvasti 1199 jäsenvaltioissa. Espanjan suhteellisen korkea mutta laskeva tukitaso johtuu rakenneuudistustuesta, jota siellä on myönnetty laivanrakennusteollisuudelle. Kunkin jäsenvaltion erityisaloille myöntämän tuen vähenemisen vastakohtana on horisontaalisiin tarkoituksiin myönnettyjen tukien yleinen kasvu, mutta sitä ei esiinny kaikissa jäsenvaltioissa. Tällaisen tuen osuus on lisääntynyt kahdeksassa maassa ja vähentynyt seitsemässä. Se on edelleen suuri Tanskassa, Suomessa ja Alankomaissa. ja jota pelastamis- rakenneuudistustuki, 24. Horisontaalisesta tuesta huomattava osa on pelastamis- ja rakenneuudistustukea. Jos käsitellään myöhemmin tapauskohtaisten tukien yhteydessä, poistetaan luvuista, kuva jäljelle jäävistä tutkimus- ja kehittämistuesta, pk-yritysten tuesta, horisontaalisista tuista eli ja energiansäästötuesta muuttuu hieman: kasvua onkin ympäristönsuojelu- tapahtunut yhdeksässä jäsenvaltiossa. suuret jäsenvaltioiden väliset erot näihin neljään tavoitteeseen myönnetyn valtiontuen tasossa, ja juuri näiden tukien uskotaan yleisesti synnyttävän merkittäviä oheisvaikutuksia. Luvut kätkevät (varsinkin Kreikan osalta) sen tosiseikan, että jotkut aluetuet palvelevat myös horisontaalisia tarkoituksia, mutta ei voida sivuuttaa sitä, että monissa jäsenvaltioissa valtiontukipolitiikkaa on suunnattu entistä selvemmin näihin tavoitteisiin vuosien 1994–1996 jälkeen. Kuva 2 osoittaa selvästi Kuva 2 Tutkimus- ja kehittämistoimintaan, pk-yrityksille, ympäristönsuojeluun ja energiansäästöön myönnetty tuki prosentteina kaikista tehdasteollisuuden 100 80 60 40 20 0 a t s e u t n e d u u s i l l o e t s a d h e t a i t t n e s o r P AU B D K D G R E FIN F IR L IT L N L P S W U K EU R 15 tuista 25. Tehdasteollisuudelle myönnetyn jäsenvaltioissa ovat seuraavat: tuen kehityssuunnat ja muodot eri 1994-1996 1996-1998 - ja kehittämistuen ja Itävallassa tukien yleinen kasvu johtuu tutkimus- Tanskan, Suomen ja Alankomaiden ohella juuri aluetuen lisäyksestä. Itävallassa osan tehdasteollisuuden tuista, ja niistä tutkimus- ja kehittämis-, ympäristö- ja pk- horisontaaliset muodostavat suurimman tuet 2200 tuet ovat myönnetään terästeollisuudelle, on vähän. suurimmat ryhmät. Alakohtaisia tukia, joista suurin osa - Belgiassa tukien väheneminen johtuu siitä, että alakohtainen ohjelma lopetettiin vuonna 1996, mutta tuen määrä on pysynyt melko vakaana muilla aloilla. Tämän seurauksena horisontaalisiin ja alueellisiin tarkoituksiin myönnetyn tuen osuus on kasvanut. - Tanskassa 90 prosenttia tehdasteollisuuden tuesta myönnetään horisontaalisiin tarkoituksiin. Tehdasteollisuuden valtiontuen määrän kasvu johtuu energiansäästöön ja ympäristönsuojeluun etupäässä energia- ja hiilidioksiverovapautusten muodossa myönnetyn tuen kasvusta. Alakohtaisen tuen (9 %) osuuden pieneneminen kuvastaa laivanrakennuksen tuen supistamista. Aluetuki on Tanskassa yhteisön alhaisin. - Saksassa tuen kasvaa horisontaalisen aluetukien osuus vähentyessä. Horisontaalisen tuen osuus on 27 prosenttia, mikä on Euroopan unionin keskiarvoon verrattuna vähän. Yli kaksi kolmannesta tästä tuesta käytetään tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja pk-yrityksiin. Alakohtainen tuki (5 %) supistuu edelleen. Huomattavin tukimuoto on aluetuki (68 %), josta alle puolet on uusiin osavaltioihin myönnettävää Treuhand-tukea. Tämän tuen määrä on vähentynyt huomattavasti tarkastelukausien aikana. vähitellen - Kreikassa suurin osa tuesta luokitellaan aluetueksi, ja se on kasvanut kummankin tarkastelujakson aikana. - Espanjassa 33 prosenttia tuesta myönnetään horisontaalisiin tavoitteisiin ja etupäässä pk-yrityksille joiden tutkimus- tukeminen lisääntyi vuosista 1994–1996. Alakohtainen tuki on 52 prosenttia kaikesta tehdasteollisuuden tuesta ja kuvastaa laivanrakennusteollisuuden jatkuvaa tukemista. Alakohtaisten tukien kokonaismäärän lasku johtuu terästukien tuntuvista alennuksista. ja kehittämistoimintaan, ja - Suomessa 72 prosenttia tuesta käytetään horisontaalisiin tavoitteisiin, pääasiassa pk-yrityksiin. Tuen kehittämistoimntaan määrällinen kasvu johtuu siitä, että laivanrakennuksen tuista ilmoitettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1997. tutkimus- ja ja - Ranskassa oli horisontaalisiin tarkoituksiin suunnattu tuki ja kehittämistoimintaan, pk- yrityksille pysynyt määrällisesti melko vakaana. Tehdasteollisuuden tukien yleinen sekä laivanrakennuksen tukien lisäyksestä ja yhdestä tapauskohtaisesta tuesta. ympäristönsuojeluun, tutkimus- ja energiansäästöön huomattavasta kasvusta aluetuen johtuu kasvu - Irlannissa monien tavoitteiden ja alojen tukimäärät ovat lisääntyneet erityisaloja lukuun ottamatta. Suurin kasvu johtuu kuitenkin kokonaan tieto- ja tietoliikenneteknologian sisällyttämisestä lukuihin kaudella 1996–1998. 2211 - kaikkien ovat kaikkien Italiassa vähentyneet. Koska aluetuet ovat supistuneet suhteellisesti vähemmän kuin muut tuet, niiden osuus on kahden tarkastelujakson aikana kasvanut. tavoitteiden tukimäärät alojen ja - Luxemburgissa huomattavin tukimuoto on aluetuki (67 %), joka on kasvanut hieman kahden tarkastelujakson aikana. Muiden alojen tuet ovat pysyneet jokseenkin ennallaan. - Alankomaissa horisontaalisen tuen osuus (82 %) on ylivoimaisesti suurin ja huomattavasti suurempi kuin useimmissa maissa Tanskaa lukuun ottamatta. Tuen määrällinen kasvu johtuu ympäristönsuojeluun ja energiansäästöön suurelta osin energia- ja hiilidioksidiverovapautuksina suunnattavien varojen lisäämisestä. - Portugalissa pk-yritysten ja energiansäästön tuet kasvoivat hieman, mutta tämän kasvun tasoitti kokonaan terästeollisuudelle myönnetyn tuen huomattava väheneminen. Tehdasteollisuuden tuet ovat kokonaisuudessaan vähentyneet, mutta horisontaalisten ja aluetukien osuus niistä on kasvanut. - Ruotsissa 44 prosenttia tuesta myönnetään horisontaalisiin tavoitteisiin, pääasiassa pk-yrityksille ja kehittämistoimintaan. Tuen tutkimus- määrällinen kasvu johtuu ympäristötuen kasvusta, jota vain osittain tasoittaa aluetuen pieni väheneminen. ja - Yhdistyneessä kuningaskunnassa suurin osa (60 %) tehdasteollisuuden tuesta on aluetukea, josta yli neljännes myönnetään Pohjois-Irlantiin. Yhdistyneen kuningaskunnan tukien määrällinen kasvu johtuu siitä, että aluetukimenot kasvoivat 6 prosenttia. Horisontaalisen tuen osuus on 39 prosenttia, josta tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja pk-yritysten tuki ovat suurimmat erät. Tässä esitetty analyysi koskee vain jäsenvaltioiden valtiontukimenojen muotoa ja kehityssuuntia. Osa näistä menoista rahoitetaan yhteisön varoista, joita myös käytetään EU:n tehdasteollisuuden tukemiseen. Yhteisön rahoitusta koskevat numerotiedot esitetään erikseen liitteessä III. 2222 Muille aloille ja muihin tavoitteisiin myönnetty tuki Laivanrakennus 26. Tuen myöntämistä laivanrakennusteollisuudelle, alana tehdasteollisuuteen, aikana laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetulla seitsemännellä direktiivillä11, joka oli voimassa 1. tammikuuta 1991 – 31. joulukuuta 1998. Direktiivi on korvattu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1540/98. tarkastelujakson säänneltiin kuuluu joka joka kattaa uusien Taulukossa 6 esitetään sopimuskohtainen toimintatuki, laivojen rakentamisen, laivojen muuntamisen ja kalastusalukset. Se kuvastaa tuen intensiteettejä, joille komissio asettaa enimmäismäärät laivanrakennuksen Tarkastelukaudella voimassa olleen direktiivin tukidirektiivin mukaisesti. mukaan tuen enimmäismäärä oli 4,5 prosenttia sopimusarvosta alle 10 miljoonan euron hintaisten alusten ja laivakonversioiden osalta ja 9 prosenttia sopimusarvosta yli 10 miljoonan euron hintaisten alusten osalta. Toimintatuen lisäksi laivanrakennusteollisuus on saanut rakenneuudistustukea. Vuosina 1996–1998 rakenneuudistustuki oli keskimäärin 903 miljoonaa euroa vuodessa ja sitä myönnettiin Saksassa (200 milj. ), Espanjassa (594 milj. ). Tämä merkisee jyrkkää kasvua, sillä vuosina 1994–1996 tukea myönnettiin 655 € miljoonaa euroa: Belgiassa (27 milj. ), Kreikassa (10 ) ja Espanjassa (326 milj. milj. ), Kreikassa (8 milj. ) ja Portugalissa (11 milj. € ), Ranskassa (90 milj. ), Saksassa (292 milj. € € ). € € € € € Koska toimintatuki aleni kaikissa muissa maissa paitsi Ranskassa, kaiken tällä alalla myönnetyn tuen vuosittainen keskimäärä laski hieman, vuosien 1994– 1996 1551 miljoonasta eurosta vuosien 1996–1998 1549 miljoonaan euroon. Kun laivanrakennukselle myönnetty tuki suhteutetaan alan jalostusarvoon, havaitaan, että tuen taso on korkea. Taulukon 3 mukaan tehdasteollisuudelle myönnetty tuki on 2,3 prosenttia alan jalostusarvosta. Laivanrakennuksessa tuki oli kuitenkin noin 22 prosenttia alan jalostusarvosta tuotannontekijähinnoin vuosina 1996–1998. 11 EYVL L 380, 31. 12. 1990. 2233 Taulukko 6 Laivanrakennusteollisuudelle myönnetty prosentteina laivojen sopimusarvosta tuki vuosina 1996–1998 1996 Suuret laivat Pienet laivat Yht. Pienet laivat 1997 Suuret laivat Yht. Pienet laivat 1998 Suuret laivat Yht. Itävalta Belgia Tanska Saksa Ranska Suomi Espanja Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. 4,5 4,5 0,0 4,3 - 4,5 3,1 9,0 6,7 9,0 8,0 - 9,0 4,8 8,9 6,6 9,0 7,4 - 8,7 3,2 4,5 4,5 0,0 0 2,9 - 4,5 3,2 9,0 6,4 9,0 5,3 7,6 - 9,0 3,8 8,9 6,3 9,0 5,3 7,4 - 8,9 3,6 4,5 4,5 0 0 0,5 - 4,5 2,6 9 6,4 9 3,1 4,3 - 9 4,4 8,1 6,4 8,6 3,1 3,9 - 8,9 4,1 4,3 6,0 6,0 0 8,7 8,7 - - - * Pieniksi laivat. laivoiksi katsotaan sopimusarvoltaan alle 10 miljoonan euron arvoiset Laivanrakennuksen seitsemännen tukidirektiivin mukainen tuen enimmäisintensiteetti on 4,5 % prosenttia näiden laivojen sopimusarvosta. ** Suuriksi laivoiksi katsotaan sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan euron arvoiset laivat. Laivanrakennuksen seitsemännen tukidirektiivin mukainen tuen enimmäisintensiteetti on 9,0 prosenttia näiden laivojen sopimusarvosta. - Viiva tarkoittaa tietojen puuttumista ja tyhjä rivi sitä, että tukea ei ole myönnetty. 2244 27. Euroopan telakoille kehitysmaihin rakentamiseen myönnettyjen tukien vuotuinen keskiarvo laski vuosina 1996–1998 72 miljoonaan euroon. Tämä merkitsee 65 prosentin vähennystä vuosista 1994– 1996, euroa. jolloin vuosittain myönnettin keskimäärin 203 miljoonaa Maakohtainen erittely esitetään taulukossa 7. vietävien laivojen Taulukko 7 EY:n kehitysapuna myöntämä tuki laivanrakennukselle Saksa Espanja Alankomaat Ranska Yhteensä 1994 189 0 0 0 189 1995 106 58 34 40 238 1996 101 33 48 0 182 miljoonaa euroa 1997 7 9 9 0 1998 3,0 0 7,5 0 25 10,5 28. Edellä lukujen esitettyjen suhteuttamiseksi laivanrakennustukeen taulukossa 8 esitetään tiedot niiden laivojen kokonaismäärästä, joiden rakentemiseen tukea myönnetiin vuosina 1994–1998. Laivanrakennuksen huippuvuosi oli 1995, jolloin myös toiminta- ja kehitysaputukea myönnettiin Euroopan telakoille runsaasti. koko Taulukko 8 Laivanrakennus: valtiontukea saanut uusrakentaminen yhteensä Tanska Saksa Espanja Suomi Ranska Italia Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningask. 1994 23 79 39 - 39 38 58 6 9 1995 21 153 72 - 72 111 73 0 12 1996 18 35 3 3 67 49 0 6 1997 13 65 40 8 0 14 28 0 3 1998 5 50 10 4 28 37 22 0 0 Yhteensä 285 514 181 171 156 2255 Terästeollisuus suurin aikana osa myönnettiin 29. Tehdasteollisuuden alaan kuuluvan terästeollisuuden tuesta tämän katsauksen kattamana yritykselle rakenneuudistukseen, ja nämä tuet hyväksyttiin EHTY-sopimuksen 95 artiklan valtiontukea myönnettiin perusteella. tarkastelukaudella myös vuoden 1991 viidensien ja vuoden 1996 kuudensien terästukisääntöjen nojalla12. EHTY:n teräsalan ulkopuolella myönnettyjä tukia säänneltiin tiettyjä EHTY:n perustamissopimuksen ulkopuolisia aloja koskevilla vuoden 1988 säännöillä13. EHTY-tuotteisiin kohdistunutta kahdeksalle otettu huomioon Näiden tukien yhteenlaskettu vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998 oli noin 260 miljoonaa euroa, mikä merkitsi yli 80 prosentin laskua edellisestä kaudesta 1994–1996, jolloin vuotuinen keskiarvo oli 1530 miljoonaa euroa. Luvuissa ei ole tai tutkimus- ympäristönsuojelua edistäviin ohjelmiin myönnettyjä vähäisiä tukia. Luvut osoittavat kuitenkin, että vuodesta 1994 toteutetut mittavat rakenneuudistukset ja niihin liittyvät kapasiteetin vähennykset Saksan uusissa osavaltioissa, Espanjassa, Italiassa, Portugalissa, Irlannissa ja Itävallassa on nyt saatu miltei kokonaan päätökseen. kehittämistoimintaa alan ja 12 13 ja N:o tehty 18 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön säännöistä valtion tuesta Komission päätökset N:o 3855/91/EHTY, 2496/96/EHTY, terästeollisuudelle. Tiettyjä EHTY:n perustamissopimuksen ulkopuolisia terästeollisuuden aloja koskevat säännöt, 13. 12. 1988. tehty 27 päivänä marraskuuta 1991, 2266 Moottoriajoneuvoteollisuus rakenneuudistustukena 30. Koska Euroopan unionissa ei ole erityisesti moottoriajoneuvoteollisuutta koskevia tukiohjelmia, alan valtiontukea myönnetään pääasiassa aluetukena ja Tällainen pelastamis- ja jäsenvaltioiden myöntämä koskevissa suuntaviivoissa asetettujen tiukkojen rajojen mukaista. Tällä hetkellä on melko vaikea päätellä mitään yleisistä suuntauksista, koska myönnettyjen tukien lukumäärä on pieni. Kahden tarkastelujakson vertailu osoittaa tukien supistuneen 18 prosenttia, 581 miljoonasta 477 miljoonaan euroon. on moottoriajoneuvoalaa koulutustukena. sekä tuki Taulukko 9 Moottoriajoneuvoteollisuudelle vuosina 1994–1998 myönnetty valtiontuki (ei sisällä ilmoitusrajan alle jääneitä tukia) miljoonaa euroa 1998 2 6 163 9 0 52 7 0 0 0 1997 26 0 59 1 6 6 109 6 0 1 66 101 340 Itävalta Belgia Saksa Espanja Suomi Ranska Italia Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. 1994 - 0 298 36 - 0 227 0 0 - 12 1995 0 32 3 318 0 0 0 7 0 0 0 1996 10 0 340 202 0 83 0 0 103 0 72 Yhteensä 573 360 810 280 2277 Suorat ulkomaiset sijoitukset 31. EU:n ulkopuolelle tehtäviä suoria sijoituksia tukevat valtion toimenpiteet voivat olla valtiontukea. Ne saattavat tästä huolimatta olla yhteisen edun mukaisia, jos niillä edistetään Euroopan teollisuuden kilpailukykyä esimerkiksi tukemalla pk- yritysten kehitystä, tai jos ne myötävaikuttavat muihin yhteisön tavoitteisiin, kuten siirtymävaiheen talouksien sopeutumiseen tai kolmannen maailman Jäsenvaltiot ovat vuodesta 1993 esittäneet muutamia talouskehitykseen. erityisesti on myöhemmin hyväksynyt. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen määrä lisääntyy vähitellen, ja jäljempänä esitetään alustava EU:n laajuinen katsaus näistä tuista. Vaikka ohjelmat koskevat ainoastaan pk-yrityksiä, ne koskevat maantieteellisesti koko maailmaa, ja näin ollen niiden avulla voidaan vahvistaa näiden yritysten asemaa unionin merkittävimpinä työllistäjinä sekä monipuolistaa niiden kehitysnäkymiä. tavoitetta koskevia tukijärjestelmiä, komissio jotka tätä Taulukko 10 Valtiontuki pk-yritysten toteuttamille suorille ulkomaisille sijoituksille miljoonaa euroa Avustukset Lainat Takaukset 1994 9,7 0,0 2,5 1995 10,8 1,6 8,3 Yhteensä 12,2 20,7 1996 1997 9,4 0,8 11,4 21,6 6,3 0,8 26,0 33,2 1998 18,0 0,4 10,0 28,4 Hiilidioksiverojärjestelyt yrityksiä uusiutuvien hiilidioksidi- vähentämään kannustaakseen energianlähteiden käyttöä. Näiden joita syntyy fossiilisten polttoaineiden palamisesta, 32. Ympäristötukien ryhmään sisältyy tukijärjestelmiä, joita jotkut jäsenvaltiot ovat ja muita luoneet ja kaasumaisia päästöjä, tukeakseen järjestelmien pääperusteena on EU:n ja sen jäsenvaltioiden tarve vastata sitoumuksiin, joita ne ovat Kioton ympäristösopimuksessa tehneet, ja toteuttaa yleisempää kestävän kehityksen tavoitetta. Tässä yhteydessä käytetään usein kahta valtiontukivälinettä yhdessä: vapautusta verosta ja avustuksia. Yleensä kyseiset jäsenvaltiot ovat luoneet järjestelyjä, joissa kannennetaan energiaveroja tai CO2-, NOx- ja SOx -päästöveroja. Koska vasta hyvin harvat maat ovat käynnistäneet tällaisia toimenpiteitä, jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa siitä, että ylimääräinen verorasitus voi johtaa niiden teollisuuden kilpailuaseman heikkenemiseen. Sen vuoksi verojärjestelyt on otettu käyttöön asteittain, ja paljon energiaa käyttäville teollisuudenaloille on myönnetty tilapäisiä vapautuksia verosta. 2288 tarjotaan joka Moneen tällaiseen valtiontukijärjestelmään sisältyy myös lisäkannuste, teollisuudelle tekniikan myöntämällä käyttöönottoon. Tällä tavoin lisätään uusiutuvan energian käyttöä ja edistetään Avustukset maksetaan energiansäästöä päästöverotuloista tai yleisestä talousarviosta. vähentämistä. avustuksia päästöjen uuden ja Tanska, joka myöntää suurimman osan tästä tuesta, sekä Alankomaat, Saksa, Ruotsi toimenpiteitä. Lähitulevaisuudessa monen muun jäsenvaltion odotetaan tekevän samoin. ja Yhdistynyt kuningaskunta soveltavat näitä Taulukko 11 Valtiontuki hiilidioksipäästöverojärjestelyihin 1994 1995 1996 1997 miljoonaa euroa 1998 Tanska Saksa Alankomaat Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 165 90 165 196 164 0 2 0 2 4 0 6 2 4 4 6 1 4 2 6 1 0 0 22 1 Yhteensä 169 102 180 209 187 2299 Tukivälineet 33. Taulukossa 12 annetaan yleiskuva erityyppisten tukivälineiden käytöstä jäsenvaltioissa. Taulukko 12 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1996–1998 Jaottelu tukimuodon mukaan TUKIMUOTO prosenttia Ryhmä A Ryhmä B Ryhmä C Ryhmä D Avus- tukset Vapau- tukset verosta Pääoma- osakkuud et Tuetut lainat Vero- lykkäyk set Takauks et YHT. Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. 76 60 63 58 97 88 84 28 60 55 93 66 84 60 94 0 28 31 12 0 <1 3 47 29 37 6 19 7 18 1 0 4 0 0 0 3 1 13 7 4 0 0 2 3 0 EU 15 58 23 4 19 4 6 23 3 9 13 9 0 1 2 5 7 18 2 11 0 1 0 1 0 0 0 1 0 0 0 8 0 0 1 1 5 3 1 5 0 0 1 3 4 2 0 2 0 0 1 3 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 vuosina 1996–1998 vastaa melko kuudennessa Tilanne yleiskatsauksessa esitettyä vuosien 1994–1996 tilannetta. Avustukset, korkotuet ja vapautukset verosta, jotka on tässä yleiskatsauksessa luokiteltu ryhmään A, ovat yhä selvästi yleisimmin käytetyt tukimuodot yhteisössä. Tässä ryhmässä suoria avustuksia käytetään useammin kuin vapautuksia verosta; poikkeuksena on Ranska. tarkkaan 34. Valtion pääomaosakkuuksina myönnetty tuki, joka on luokiteltu ryhmään B, on vain neljä prosenttia tehdasteollisuudelle Euroopan unionissa myönnetystä 3300 kokonaistuesta. Kuitenkin yhdessä jäsenvaltiossa, Ranskassa, pääomaosakkuus on suhteellisen tavallista. 35. Ryhmään C luokitellut tuet ovat alennetulla korolla myönnettyjä lainoja ja veronmaksun lykkäyksiä. Veronmaksun lykkäystä – pääasiassa nopeutettuina poistoina ja verottomien varauksien sallimisena – käytetään yhteisössä vähiten, joissa sen osuus kaikesta tehdasteollisuuden lukuun ottamatta Alankomaita, lainat ovat huomattava tukiväline Saksassa, tuesta on 8 prosenttia. Tuetut Itävallassa, Ruotsissa ja Suomessa. 36. Ryhmään D luokiteltujen takausten osuus kokonaistuista on edelleen suhteellisen pieni kaikissa jäsenvaltioissa. Kuva 3 Valtiontuki tehdasteollisuudelle Talousarviomenojen ja menetettyjen verotulojen osuus 1996–1998 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% AU DK B Talousarviomenot D GR E FIN F IRL I L Verotulojen menetys NL P S UK EUR 15 37. Kuvassa 3 jaotellaan tehdasteollisuudelle myönnettävä tuki rahoitusmuodon mukaan. Talousarviomenot, joihin kuuluvat avustukset, pääomaosakkuudet, lainat sekä takaukset, ovat suosituin tuen rahoitusmuoto Euroopan tuetut unionissa. Tämä koskee erityisesti Itävaltaa ja Espanjaa, joissa kaikki tai melkein kaikki ja joissa yli 90 prosenttia tuesta rahoitetaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa, talousarviosta. Sitä vastoin verotuloista luopumista eli veronpalautuksia ja veronmaksun lykkäyksiä käytetään eniten Belgiassa,Tanskassa, Ranskassa, Irlannissa ja Italiassa. sekä Suomea, Luxemburgia rahoitetaan talousarviosta, tuki 3311 Tapauskohtaisesti myönnetty valtiontuki 38. Edellä on pyritty hahmottelemaan valtiontukien keskipitkän ja pitkän aikavälin kehityssuuntia Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Nämä tiedot eivät kuitenkaan koske ainoastaan horisontaalisia, alakohtaisia tai alueellisia tavoitteita edistävien järjestelmien mukaisesti myönnettävää näiden järjestelmien ulkopuolista, tapauskohtaista tukea. Koska sen selvittäminen, miten laajasti tukiviranomaiset käyttävät ennalta vahvistamattomia rahoitusjärjestelyjä, havainnollistaa mielenkiintoisella tavalla jäsenvaltioiden valtiontukipolitiikan lyhyen aikavälin tarpeita, seuraavaksi käsitellään tapauskohtaisia tukia. Näin sekä unionin nykytilanteesta että sitä ohjaavista suuntauksista saadaan selkeämpi kuva. Kattavuuden vuoksi viitataan myös lentoliikenteeseen ja rahoituspalveluihin myönnettyyn tapauskohtaiseen tukeen. valtiontukea, vaan myös 39. Suurin osa tapauskohtaisesta tuesta on tarkoitettu yritysten pelastamiseen tai rakenneuudistukseen. Tätä tavoitetta edistävä tuki jakautuu epätasaisesti eri aloille, ja usein se kuvastaa merkittäviä rakennemuutoksia eräillä EU:n talouden alueilla. Esimerkiksi tehdasteollisuudessa hieman yli 50 prosenttia vuosina 1994–1996 ja 42 prosenttia vuosina 1996–1998 myönnetystä tapauskohtaisesta tuesta oli tarkoitettu laivanrakennusalan yritysten rakenneuudistukseen. Loppuosa on teräs- noin myönnetty miltei tai rakenneuudistustoimiin. osavaltioissa taas rakenneuudistukseen myönnetty tuki hyödyttää tuhansia yrityksiä, jotka toimivat hyvin monilla tehdasteollisuuden aloilla. Jälkimmäisen tyyppinen tapauskohtaisen tuen jakaantuminen onkin tehdasteollisuudessa tasaisempaa. yksinomaan Toisaalta 55:n Saksan yrityksen pelastus- uusissa ja 40. Kuudennessa ja seitsemännessä yleiskatsauksessa esitettyjen tietojen mukaan EU:ssa tehdasteollisuudelle myönnettyjen tapauskohtaisten tukien huippu ohitettiin vuosina 1993–1994. Nykyiset tämän suuntauksen. Kuten taulukosta 13 käy ilmi, tapauskohtainen tuki väheni 11 prosentista vuonna 1993 4 prosenttiin tehdasteollisuuden tuesta vuonna 1998. Jos edellä mainittu uusille osavaltioille myönnetty tuki otetaan huomioon, vähennys on vielä suurempi: 37 prosentista vuonna 1994 12 prosenttiin vuonna 1998. Tapauskohtainen tuki on euroon. kaiken Rahoituspalvelujen tapauskohtainen tuki on kuitenkin kasvussa. tiedot vahvistavat 18 miljardista 7 miljardiin vähentynyt kaikkiaan 3322 Taulukko 13 Jäsenvaltioissa tehdasteollisuudelle, rahoituspalveluille ja lentoliikenteelle tapauskohtaisesti ja Treuhandin kautta myönnetty valtiontuki vuosina 1992– 1998 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 milj. euroa milj. euroa % koko tt:n tuesta milj. euroa % koko tt:n tuesta % koko tt:n tuesta milj. euroa milj. euroa % koko tt:n tuesta milj. euroa % koko tt:n tuesta % koko tt:n tuesta milj. euroa % koko tt:n tuesta 2422 6 5236 12 4483 11 3482 9 3126 9 3624 11 1339 5161 13 8774 20 10692 26 6480 17 4693 14 3522 10 2329 4 8 39062 100 44797 100 40341 100 39615 100 34486 100 33730 100 29702 100 795 97 478 2425 2060 2371 2811 1395 3062 1635 3171 295 Tehdasteolli- suuden tapauskohtai- nen tuki Treuhandin tuki* Tehdasteoll. tuki yhteensä Tapauskoht. tuki rahoitus- palveluille Tapauskoht. tuki lento- liikenteelle Tapauskoht. tuki yhteensä 7583 14802 18078 14393 12025 11843 7134 * Treuhandanstaltin (THA) tai Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgabenin (BvS) Saksassa myöntämä tuki. ** tt = tehdasteollisuus 41. Taulukossa 14 tuen kokonaismäärä rakenneuudistukseen myöntämä vertaillaan tarkastelujaksoilla tehdasteollisuudelle, ja 1994–1996 keskiarvoja. Treuhandin Saksan rahoituspalveluille ja 1996–1998 myönnetyn lentoliikenteelle uusissa tapauskohtaisen tuen vuotuisia lukuihin. osavaltioissa Tehdasteollisuuden edellisen tarkastelujakson 11 miljardista eurosta hieman yli 6 miljardiin euroon, mikä on yhteisön tasolla huomattava vähennys. Jäsenvaltioittain tarkasteltaessa tuki on kasvanut vain Ranskassa ja Alankomaissa. Muissa jäsenvaltioissa tapauskohtainen tuki on vähentynyt, ja vähennys on ollut merkittävin Saksassa. Saksa on vähentänyt tukia yli neljä miljardia joten suurin osa yhteisössä havaitusta tapauskohtaisen tuen kokonaismäärän vähennyksestä on Saksan ansiota. Tuen taso on kuitenkin edelleen suhteellisen korkea Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa. sisältyy vähentynyt euroa, tuki on 3333 42. Tehdasteollisuudelle myönnetyistä tapauskohtaisista tuista avustukset kattavat yli puolet, tuetut lainat 28 prosenttia ja pääomaosakkuudet tai pääoman lisäykset 18 prosenttia, kun taas takausten osuus on vain noin 5 prosenttia. 43. Kun verrataan taulukkoa 14 taulukkoon 3, nähdään tapauskohtaisen tuen merkitys tehdasteollisuuden tuen yleissuuntauksessa. Taulukosta 3 ilmenevästä 5,5 miljardin euron kokonaisvähennyksestä melkein 5 miljardia on tapauskohtaisen tuen vähenemistä. 44. Palvelualoilla tuki kaikissa vähenee tapauskohtainen sitä myöntäneissä jäsenvaltioissa Ranskaa ja Italiaa lukuun ottamatta. Näissä kahdessa maassa rahoituspalveluille viime aikoina myönnetyn tapauskohtaisen tuen voimakas lisäys on vaikuttanut tuen kokonaiskasvuun. Huipun oletetaan kuitenkin nyt olevan ohi, ja joten tämän alan rakenteellinen tapauskohtaisen tuen rahoituspalveluille odotetaan supistuvan samoin kuin lentoliikenteessä on tapahtunut. saatettu miltei sopeutus on loppuun, Taulukko 14 Tapauskohtainen valtiontuki tehdasteollisuudelle (Treuhand mukaan luettuna), rahoituspalveluille ja lentoliikenteelle Vuotuiset keskiarvot vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 Tehdasteollisuus milj. € 1994-1996 64 28 1996-1998 26 4 Palvelut € milj. 1994-1996 1996-1998 7905 7288 10 955 197 17 1671 29 129 3835 3514 8 757 1 566 17 808 50 28 267 461 2427 46 393 252 288 2985* 823 136 11006 6103 3847 4231 Itävalta Belgia Tanska Saksa josta Treuhand Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. EU 15 Keskiarvot vuoden 1997 hinnoin. * Mukana yksi tapauskohtainen viestintäalan tuki. 3344 Saksan valtiontuki uusille osavaltioille yhdistymisellä Saksan on erityisen suuri merkitys 45. Saksan uusien osavaltioiden talouden uudelleenjärjestely jatkui tarkastelujakson yhteisön aikana. Saksojen valtiontukipolitiikassa. tehdasteollisuudelle myönnettiin vuosina 1996–1998 tukea keskimäärin 8,6 miljardia euroa vuodessa. Luku on edelleen suuri, mutta se on pienentynyt merkittävästi vuosista 1994– 1996, jolloin tukea myönnettiin 13 miljardia euroa. Lisäksi myös Saksan vanhoille osavaltioille myönnetyt tuet ovat vähentyneet: ne olivat 3 miljardia euroa vuosina 1994–1996 ja 2,8 miljardia euroa vuosina 1996–1998. Uusille osavaltioille myönnetyt tuet on jaoteltu tukimuodoittain liitteen II taulukossa A4. osavaltioiden uusien ja sen seuraaja, Bundesanstalt Tarkastelujakson aikana tukea valtionyritysten yksityistämiseen myönsivät joka on entisen Itä-Saksan valtionyhtiöiden myös Treuhandanstalt (THA), hallinnointia, mukauttamista ja yksityistämistä varten perustettu valtion holdingyhtiö, vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). Komission vuosina 1991, 1992 ja 1995 tekemien THA:n tukea koskevien päätösten mukaisesti osa näistä tuista oli valtiontukea. Tämä tuli yleensä kyseeseen silloin, kun THA takasi pankkien myöntämiä markkinakorkoisia luottokelpoisuusluokituksen omaaville yrityksille. THA otti myös itse markkinakorkoisia lainoja ja myönsi sitten lainoja yrityksille samalla korolla. alhaisen yleensä lainoja für ja joitakin pelastamis- Lukuunottamatta rakenneuudistussuuntaviivojen erityissääntöjä14 Saksan uusiin osavaltioihin sovellettiin vuosina 1996–1998 tavanomaisia valtiontukisääntöjä. THA/BvS myönsi vuosittain takauksia keskimäärin 1 456 miljoonan euron ja lainoja keskimäärin 8 581 miljoonan euron arvosta. Aikaisempien kokemustensa perusteella komissio katsoo, että 20 prosenttia tästä määrästä voidaan luokitella tueksi, ja se on otettu mukaan tähän yleiskatsaukseen. vuosittain keskimäärin 1 507 miljoonaa euroa. aikana myönnettiin avustuksina Samana 14 ja Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi rakenneuudistukseksi, EYVL C 368, 23. 12. 1994 ja yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, EYVL C 288, 9. 10. 1999. 3355 3366 OSA II – MAATALOUDELLE MYÖNNETTY TUKI 46. Maatalouden kaltaisilla aloilla, joihin sovelletaan erittäin pitkälle kehittynyttä yhteisön politiikkaa, valtiontuen myöntämisen rajat ovat suurelta osin tämän yhteisen politiikan säätelemiä. Vaikka siis EY:n perustamissopimuksen 87–89 artikloja periaatteessa sovelletaan maatalouteen samalla tavoin kuin muihinkin talouden aloihin, 36 artiklassa määrätään, että neuvosto päättää, miten laajasti näitä artikloja sovelletaan maatalouteen. Täten neuvosto on rajoittanut jäsenvaltioiden vapautta myöntää valtiontukea joillakin maatalouspolitiikan aloilla: (i) Useimpia maataloustuotteita koskeva markkinatuki (neuvoston yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevat asetukset). Yhteisön (eli EMOTR:n) varoista maksettavaa tukea myönnetään ainoastaan niiden neuvoston sääntöjen perusteella, jotka koskevat muun muassa sekä toukokuussa 1992 tehtyjen uudistamispäätösten myötä eri aloille maksettavaa korvaustukea pakolliseen kesannointiin liittyvän hintojen laskun vuoksi. vientitukijärjestelmää interventio-osto- yhteistä ja (ii) Tuki maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamiseksi (neuvoston asetus (ETY) N:o 950/97). Tilojen tuotantoinvestointeja koskevaa tukea säädellään pääasiassa edellä mainitun neuvoston asetuksen säännöksin, ja yhteisö osallistuu osittain tämän tuen rahoittamiseen. 47. Taulukossa 15 esitetään maatalousmenojen vuotuiset keskiarvot ottaen huomioon suorat tuet, tuotantokustannusten pienentäminen ja yleiset palvelut yhteisössä. Taulukko 15 Jäsenvaltioiden maatalousmenojen vuotuiset keskiarvot vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 miljoonaa euroa 1994–1996 1996–1998 EU 15 14 515 13 339 3377 48. Tässä yhteydessä voidaan todeta, että kansallisen tuen yhteismäärään lasketaan erilaisia tukimuotoja, joiden merkitys kilpailupolitiikan kannalta voi vaihdella. Siten voidaan väittää, että esimerkiksi tuotantoinvestointeihin ja tiedottamiseen joka on myönnettävä tuki vaikuttaa kauppaan todennäköisemmin kuin tuki, tarkoitettu yksinkertaisesti korvaukseksi palveluista (esim. yleinen mahdollisuus päästä maaseudulle) luonnonkatastrofien vaikutusten taloudellisten seurauksien korvaamiseksi. Laajasti ottaen vastaavaa perustetta voitaisiin soveltaa joihinkin veronluonteisilla maksuilla rahoitettuihin tukiin, joissa taloudellinen rasitus kohdistuu yksinomaan tuen saajiin itseensä, vaikka tällainen tuki katsotaankin oikeudelliselta kannalta valtiontueksi. ja tuki Lisätietoja maataloudelle yhteisössä myönnetyn tuen luonteesta ja rakenteesta on komission vuosittain julkaisemassa kertomuksessa ”Maatalouden tilanne Euroopan unionissa”. 3388 OSA III – KALATALOUDELLE MYÖNNETTY TUKI 49. Kalatalousalan kansallisen tuen myöntämisessä seurataan tarkasti yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) kehittymistä ja sen asettamia rajoituksia ja edistetään siten yhteisten tavoitteiden toteuttamista. Kansallisten tukien määristä tehtävissä päätelmissä on tämän vuoksi otettava huomioon tukien kilpailuvaikutuksen lisäksi niiden vaikutus yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen eli kalatalousalan tulevaisuuden kannalta välttämättömien edellytysten elinkelpoisuuden ja luomiseen. 50. Tämän vuoksi kalatalousalaa järjestellään hintojen vakauttamiseksi ja yhteisön markkinoiden yhtenäistämiseksi. Kalastusta koskevilla säännöillä taataan nykyisten kalakantojen paras mahdollinen käyttö ja niiden optimaalinen suojelu. Samalla varmistetaan, että kalastusmahdollisuudet ovat suhteellisen vakaat. Näiden toimenpiteiden lisäksi on luotu pysyviä kansainvälisiä yhteyksiä, joilla laajennetaan sitä. säilytetään pääsy yhteisön ulkopuolisille kalavesille tai Sisällyttämällä toimenpiteet koskevat rakennerahastoihin pyritään lisäksi varmistamaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava rakenteellinen mukauttaminen. Tämä edellyttää sitä, että alan toiminnassa noudatetaan pyrkimystä kalakantojen ja niiden hyödyntämisen väliseen tasapainoon. Valtiontuki on hyväksyttävää ainoastaan, jos se on tämän politiikan tavoitteiden mukaista. rakenteelliset kalastusta 51. Tämän alan valtiontukisäännöt ovat yhteisen kalastuspolitiikan kehityksen seurausta. Yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteet ja edellytykset on viimeksi vahvistettu neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2468/9815. Yhteisen kalastuspolitiikan kehittämisen ohessa on laadittu päälinjat näiden kalastusalan päälinjojen perusteella EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä niiden täytäntöönpanosta annetuissa säädöksissä määrättyjä poikkeuksia periaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille (EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta). Koska yhteisön rakennerahastoja sekä kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) ollaan tarkistamassa, myös päälinjoja tarkistetaan lähitulevaisuudessa. tutkimiseksi16. Komissio valtiontukien hallinnoi alueellisten, maakunnan, talousarviomäärärahoista. Valtiontukea joista on jonkin muotoista Nämä säännöt koskevat kaikkia toimenpiteitä, julkisten taloudellista hyötyä ja jotka on rahoitettu suoraan tai välillisesti paikallisten) (kansallisten, voidaan myöntää viranomaisten ainoastaan, jos se on sopusoinnussa yhteisen politiikan tavoitteiden kanssa. Tuet edistettävä eivät saa vaikuttaa suojatoimenpiteiden tavoin, vaan niillä on kalastustuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen järkiperäistämistä ja tehostamista siten, että niillä rohkaistaan ja nopeutetaan alan sopeutumista uuteen tilanteeseen. departementin tai 15 EYVL L 312, 20. 11. 1998, s. 19. 16 EYVL C 100, 27. 3. 1997, s. 12. 3399 johon Käytännössä tuen on kannustettava kehittämiseen ja sopeuttamiseen, markkinoiden tavalliset edellytykset eivät riitä alan jäykkyyden ja alalla toimijoiden taloudellisten mahdollisuuksien rajallisuuden vuoksi. Tuella on saatava aikaan sellaisia kestäviä parannuksia, että kalatalousala voi kehittyä edelleen pelkästään markkinoilta saatavilla tuloilla. Tukia myönnetään sen vuoksi ehdottomasti vain rajoitetuksi, haluttujen parannusten ja mukautusten kannalta tarpeelliseksi ajaksi. Tämän vuoksi sovelletaan seuraavia periaatteita: - Valtiontuki ei saa haitata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen soveltamista. Erityisesti vientituki ja kalastustuotteiden yhteisön sisäisen kaupan tuki ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. - Jäsenvaltiot voivat myöntää valtiontukia silloin kun säännökset sen erityisesti rakennepolitiikan kannalta sallivat, jos nämä tuet ovat yhteisten sääntöjen tavoitteiden mukaisia eivätkä vaaranna tai vääristä niiden vaikutusta. Siksi tuki on edellyttämiin tarvittaessa suunnitteluvälineisiin. tuet, joiden - Tuen saajalle ilman velvoitteita myönnettävät kansalliset ja maksuvalmiuden on tarkoituksena parantaminen tai joiden määrä perustuu tuotettuun tai kaupan pidettyyn määrään, tuotteiden hintoihin, tuotantomääriin tai tuotantovälineisiin ja jotka tuensaajan tuloja, ovat pienentävät tutkii Komissio toimintatukina tapauskohtaisesti suoraan sidoksissa yhteismarkkinoille soveltuvaksi arvioituun rakenneuudistussuunnitelmaan. soveltumattomia. silloin, kun ne ovat yhteismarkkinoille tällaiset tuotantokustannuksia tai kasvattavat lainsäädännön sisällytettävä taloudellisen yritysten tilanteen yhteisön tuet 52. Taulukossa 16 esitetään yleiskuva jäsenvaltioiden tälle alalle kausilla 1994– 1996 ja 1996–1998 myöntämistä tuista. Samat luvut esitetään myös prosentteina jalostusarvosta, joka on laskettu pyyntimäärien ja keskihintojen perusteella. Taulukossa 17 esitetään yhteisön kalastusaluksille, markkinointitoimille ja tuotteiden alkujalostukselle myönnetty yhteisön tuki. 4400 Taulukko 16 Kalatalouden alalle myönnetty tuki prosentteina alan bruttojalostusarvosta * pyyntimäärän sekä keskihintojen perusteella laskettuna sekä absoluuttisina määrinä. Vuosikeskiarvot 1994–1996 ja 1996–1998 prosenttia jalostusarvosta miljoonaa euroa 1994–1996 1996–1998 1994–1996 - 1996–1998 - 2,4 2,3 7,9 0,2 3,3 14,4 3,5 7,7 8,1 1,1 0,8 7,9 3,3 4,4 3,7 2,3 9,9 4,1 2,3 7,7 3,7 7,2 6,9 1,6 0,9 8,1 3,6 3,9 1,87 9,57 15,96 0,94 64,52 3,48 32,62 13,39 105,75 - - 4,52 2,43 8,45 3,05 9,97 16,44 13,87 44,83 2,00 24,53 13,86 81,26 6,29 2,53 9,13 30,16 31,96 293,66 259,71 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. EU 15 Keskiarvot vuoden 1997 hinnoin. *Jalostusarvoa koskevissa luvuissa ei ole mukana kalanjalostusteollisuutta eikä maissa tapahtuvaa tuotantoa koskevia lukuja. Taulukko 17 Yhteisön toimet kalatalousalalla yhteisen markkinajärjestelyn ja rakennepolitiikan osana 1994–1998. miljoonaa euroa 1994 35,5 1995 39,2 1996 34,1 1997 33,5 1998 21,2 403,5 480,7 475,1 390,4 502,4 Tuki- osasto Ohjaus- osasto 4411 4422 OSA IV – HIILITEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI 53. Tämän katsauksen kahden tarkastelujakson aikana tukea EHTY:n hiilituotteille tehdyllä säänneltiin EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla komission päätöksellä N:o 3632/93/EHTY. Päätöksen voimassaolo päättyy 23. heinäkuuta 2002 eli samaan aikaan kuin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo. tuki kulujen kausien kattamiseen aikaisempien Komission aikaisemman päätöksen N:o 2064/86/EHTY säännösten mukaisesti toimintatuki, ja sosiaalietuusjärjestelmät ilmoitettiin komissiolle. Aikaisempien kausien kulujen kattaminen ja sosiaalietuusjärjestelmät eivät kuitenkaan edellyttäneet virallisen luvan myöntämistä valtiontukipäätöksissä, jos: - aikaisempien kausien kuluihin myönnetyt kulujen tosiasiallista määrää - sosiaalietuusjärjestelmiin myönnetyissä tuissa kustannukset kaivostyöläistä kohti ja etuudet henkeä kohti olivat samassa suhteessa kuin muilla toimialoilla. Jos tämä ehto ei täyttynyt, enimmäismäärän ylittävät määrät hyväksyttiin valtiontukipäätöksissä. tuet eivät ylittäneet kyseisten Vuoden 1993 päätöksen mukaisesti aikaisempien vuosien kulut kuuluvat olennaisena osana lupamenettelyyn, ja niitä käsitelläänkin monissa komission päätöksissä tuen hyväksymisestä. Sosiaalietuusjärjestelmiä käsitellään edelleen entiseen tapaan, eikä niitä yleensä mainita näissä päätöksissä. Aikaisempien kausien vuosikertomuksiin vuodesta kivihiiliteollisuudelle myönnettävästä tuesta, mutta sosiaalituet eivät. komission sisältyvät kulut 1994 koskevassa valtiontukia Kivihiiliteollisuudelle myönnettäviä yhteisön päätöksessä N:o 3632/93/EHTY tämän alan tukien määrittelyä tarkennetaan kattamaan: - kaikki sellaiset suorat ja epäsuorat tuotantoon, markkinointiin tai vientiin liittyvät viranomaisten toimet ja tukitoimenpiteet, jotka eivät välttämättä rasita yrityksille jotka valtion taloudellista etua keventämällä niiden tavallisesti suurempia kustannuksia - viranomaisten tukitoimien vuoksi pakollisiksi muuttuneiden maksujen kohdistaminen suoraan tai epäsuorasti kivihiiliteollisuuden hyväksi - jäsenvaltion kivihiiliyhtiöille suuntaamiin rahoitustoimenpiteisiin kuuluvat tukiosat, joita ei markkinatalouden tavanomaisessa käytännössä pidetä yrityksen saamana riskipääomana. talousarviota, mutta hiiliteollisuuden antavat Avoimuuden lisäämiseksi jäsenvaltioita vaadittiin lisäksi sisällyttämään tuet ”julkiseen, alueelliseen tai paikalliseen talousarvioon tai niitä tarkoin vastaavaan järjestelmään” kaikki 31. kivihiiliteollisuuden alan yritysten saama tuki on merkittävä "tulostiliin liikevaihdosta erikseen". joulukuun Lisäksi päivää ennen 1996. Toimintatuki määriteltiin ”tuotantokustannusten ja myyntihinnan välisen eron keskenään kattamiseen maailmanmarkkinoiden edellytykset huomioon ottaen sopimaksi” tueksi. Päätöksessä N:o 3632/93/EHTY säädetään myös, että "on muutettava 31 sopimuspuolten tarkoitetuksi vapaasti ja 4433 päivänä joulukuuta 1993 voimassa olevat järjestelmät, joiden perusteella tukea on myönnetty komission päätöksen N:o 2064/86/EHTY säännösten mukaisesti ja jotka liittyvät tuottajien ja kuluttajien välisiin sopimuksiin, joita koskee EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan mukainen vapautus tai EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan mukainen lupa, ennen 31 päivää joulukuuta 1996", jotta ne saadaan yhdenmukaisiksi uuden päätöksen N:o 3632/93/EHTY säännösten kanssa. Saksassa ja Espanjassa tämä on johtanut tukimäärien kasvuun maiden hiilen viitehintajärjestelmän lakkauttamisen vuoksi. 54. Kummassakin sallittiin komission nykyaikaistamiseen päätöksessä rakenneuudistukseen, tuen myöntäminen kivihiiliteollisuuden ja järkeistämiseen kilpailukyvyn lisäämiseksi. Vaikka tämän alan tuotanto on vähennetty yhteisössä on kasvanut merkittävästi, yritysten alan useimpien kilpailukyky on yhä heikko yhteisön ulkopuolelta tulevaan tuontiin verrattuna. Koska hiilen maailmanmarkkinat ovat vakaat ja niille on tyypillistä runsas tarjonta monista eri lähteistä ja koska tarjonnan keskeytymisen riski on pitkälläkin aikavälillä ja hiilen kysynnän mahdollisesti lisääntyessä hyvin pieni, rakenneuudistuksia ja toiminnan lopettamista yhteisön hiiliteollisuudessa ei voida välttää. työntekijöitä kivihiiliteollisuuden huomattavasti yhteisön ja 55. Taulukossa 18 hiilikaivostoimintaan myönnetty tuki esitetään jaoteltuna tukeen, joka ei liity olemassa olevaan tuotantoon ja tukeen, joka on myönnetty olemassa olevaan tuotantoon. Jälkimmäinen tuki on ilmaistu euroina alan työntekijää kohden ja osuutena alan tuen kokonaismäärästä. Kaiken kaikkiaan tuen määrä työntekijää kohden väheni hieman edellisen tarkastelujakson 46 656 eurosta tämän jakson 44 173 euroon. Väheneminen johtuu osittain siitä, että komissio tutkii yhä Ranskan vuosina 1997 ja 1998 sille ilmoittamaa tukea, jota ei näin ollen ole otettu huomioon. On kuitenkin syytä panna merkille, että Ranskassa vähennetään kotimaista hiilentuotantoa, jonka odotetaan loppuvan vuonna 2005. Koska Saksassa on vähennetty olemassa olevan tuotannon tukemista, tuen absoluuttinen määrä vähenee siellä edelleen vuoden 1997 "hiilikompromissin" (Kohlekompromiss) mukaisesti. Espanjassa taas tuen absoluuttinen määrä työntekijää kohti on lisääntynyt. Tarkasteltaessa valtiontuen määrän kehitystä Ranskassa, Saksassa ja Espanjassa on otettava huomioon, että kaikki valtiontuki on täytynyt kirjata valtion, alueen tai paikallishallinnon yksikön talousarvioon tehtävä vuodesta 1996. Näin ollen vuotta 1996 edeltäviin tilastoihin olisi muutoksia, jotta ne olisivat vertailukelpoisia. Yhdistynyt kuningaskunta lopetti kaiken olemassa olevalle tuotannolle myönnettävän tuen vuosina 1990–1994, mutta myönsi vuonna 1993 pienen määrän ja vuonna 1994 huomattavan määrän rajujen tätä rakenneuudistusten vuoksi. Portugalin viimeinen hiilikaivos suljettiin vuoden 1994 lopussa. yksityistämistä toteutettujen hiilialan ennen tukea 56. Samoin muuhun kuin olemassa olevaan tuotantoon myönnetyn tuen vuotuinen keskiarvo laski ensimmäisen jakson 2 241 miljoonasta eurosta toisen jakson 1 657 miljoonaan euroon. Nuo keskiarvot saattavat muuttua, kun komissio tekee päätöksen Ranskassa vuosina 1997 ja 1998 myönnetystä tuesta. Määriin sisältyy Ranskassa hiiliteollisuuden T&K-toimintaan vuosina 1994–1996 myönnetyn tuen vuotuinen keskiarvo 2,3 miljoonaa euroa ja Espanjassa samaan aikaan 4444 T&K-toimintaan ja ympäristönsuojeluun myönnetyn tuen vuotuinen keskiarvo 0,6 miljoonaa. Espanjassa on ollut voimassa joitakin vuosia hiilen viitehintajärjestelmä, joka on tuettomat kotimaan hinnat huomattavasti maailmanmarkkinahintojen pitänyt yläpuolella. Vaikka tällaisella toimenpiteellä on tukea vastaava vaikutus, taulukossa 18 käytettävät tavanomaiset mittarit eivät pysty sitä osoittamaan. selitys Espanjan Viitehintajärjestelmän poistaminen on kuitenkin yksi tuotannolle myönnetyn tuen viimeaikaiseen selvään kasvuun. Esimerkiksi sähköntuotantoon ostettavasta hiilestä paikallisten hiilentoimittajien kanssa lisä tehtyihin ostosopimuksiin sisältyi maailmanmarkkinahinnan ylittävä kuitenkin huoltovarmuuden todennäköinen tukiosa, jota ei näy taulukossa. vastineeksi. Kyseessä joustavuuden on ja 57. Hiiliteollisuudelle myönnetyt tukimäärät ovat suuria. Vaikka hiiliteollisuus kilpaileekin lähinnä tuontihiilen kanssa, tukien kilpailua vääristävää vaikutusta ei voida jättää huomiotta, koska yhteisön markkinat yhdentyvät ja kilpailu niillä kiristyy. Yhteisön pyrkimys avata energiamarkkinat tekee komission tällä alalla soveltamasta tiukasta valvontapolitiikasta entistä tärkeämpää. tuella keskipitkän alan voitiin taloudellisella aikavälin 58. Komissio on täysin tietoinen siitä, että ilman huomattavaa taloudellista tukea Ranskan, Saksan ja Espanjan hiiliteollisuuden olisi täytynyt lopettaa toimintansa lähes välittömästi. Komissio on kuitenkin tietoinen myös siitä, että alan alueellisten vaikutusten lieventämisen rakenneuudistusten sosiaalisten ja kannalta välttämättömällä ei ole yleensä pystytty tulevaisuudennäkymiä. Vaikka turvaamaan valtiontuella lähteiden moninaisuus, kuten komission jonkin aikaa sitten laatimassa kertomuksessa17 todetaan, valtiontuella "ei välttämättä kyetä ratkaisemaan kivihiiliteollisuutta koettelevaa rakenteellista kriisiä. Näyttääkin siltä, että valtiontuella on usein ollut vain vähäinen myönteinen vaikutus tuotantokustannuksiin suhteessa kivihiilen maailmanmarkkinahintoihin. Tilanne johtuu pääasiassa siitä, että tuotantoedellytykset ovat asteittainen huonontuneet geologisten olosuhteiden vaikeutuessa ja että kilpailutilanteen puuttuessa kivihiiltä tuottavien yritysten rakennemuutokset ovat vähäisiä". huoltovarmuus aikaisemmin turvata ja 17 Komission kertomus jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevan yhteisön järjestelmän soveltamisesta vuonna 1996 ja 1997. KOM(1999)0303 lopullinen, 9. syyskuuta 1999. 4455 Taulukko 18 Hiilikaivostoimintaan myönnetty valtiontuki 1994–1996 ja 1996–1998 muuhun kuin olemassa olevaan tuotantoon tarkoitetun tuen vuotuinen keskiarvo* (miljoonaa euroa) 1994– 1996 1996– 1998 olemassa olevaan tuotantoon tarkoitetun tuen vuotuinen keskiarvo* 1994–1996 1996–1998 euroa työntekijää kohti prosentti a koko tuesta euroa työntekijä ä kohti prosenttia koko tuesta Saksa** Espanja Ranska*** Portugali Yhdistynyt kuningask. 130 245 614 2 1 250 341 337 196 <1 782 63 745 28 570 10 159 1 962 733 YHTEENSÄ 2 241 1 657 46 656 98 76 20 25 1 75 61 293 31 658 2 406 93 69 13 44 173 77 * ** *** Vuoden 1997 hinnoin. Olemassa olevaan tuotantoon vuonna 1994 myönnetty tuki sisältää Saksan osalta poikkeuksellisen 5 350 miljoonan Saksan markan suuruisen rahoitustoimenpiteen vuoden 1993 loppuun mennessä kertyneiden korvausrahaston velkojen maksamiseen. Komissio tutkii yhä Ranskan hallituksen vuosina 1997 ja 1998 ilmoittamia tukia. 4466 OSA V – LIIKENNEALALLE MYÖNNETTY TUKI 59. Vaikka liikennealaa ei olekaan vapautettu valtiontukea koskevista yleisistä määräyksistä, perustamissopimukseen sisältyy tätä alaa koskevia erityissääntöjä (73 ja 76 artikla). Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 154 artiklassa määrätään sisämarkkinoiden yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi yhteisön pyrkimyksestä tukea Euroopan laajuisia verkkoja avoimilla ja kilpailuun perustuvilla markkinoilla. taloudellisen sosiaalisen ja ja liikennemuotojen erityispiirteet. Yhteisön lento-, 60. Unionin strategian keskeinen osa on liikennemarkkinoiden avaaminen ottaen ja huomioon eri maantieliikenteen harjoittajat voivat nykyisin tarjota palveluita täysin vapaasti. Sisävesiliikenteen ja maantieliikenteen kabotaasi on vapautettu, ja tammikuusta 1999 alkaen lauttaliikenteen harjoittajien oikeuksia on lisätty tasaisesti. Rautatieliikenteen harjoittajien mahdollisuudet ovat vähäisemmät, mutta komissio pyrkii lisäämään niitä. laiva- 61. Avoimet ja kilpailuun perustuvat markkinat eivät kuitenkaan sulje pois valtion toimenpiteitä, varsinkaan silloin kun niiden katsotaan olevan yhteisen edun mukaisia tai niiden avulla on tarkoitus saavuttaa yhteisen liikennepolitiikan tavoitteita. Koska valtion toimenpiteitä ja erityisesti valtiontukea voidaan ja heikentämään käyttää väärin suojaamaan yrityksiä markkinavoimilta sellaisten parempien ja edullisempien palvelujen saatavuutta, joita liikennealan markkinoiden vapauttamisella olisi tarkoitus edistää, näitä tukia on valvottava tiukasti. Toisaalta on myös välttämätöntä varmistaa, että valvonnalla ei tahattomasti heikennetä yhteisen liikennepolitiikan tavoitteiden saavuttamista. tarpeesta 62. Komission harjoittama valtiontukien valvonta on liikenteen alalla muita aloja johtuu paitsi mutkikkaampaa. Mutkikkuus perustamissopimuksen vaatimukset myös valtiontukea yleiset erityisesti liikenteen alalle myönnettävää tukea koskevat perustamissopimuksen artiklat. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon eri liikennemuotojen vapauttamisasteen, epäoikeudenmukaisesta valtiontuesta mahdollisesti kärsivien kilpailijoiden lukumäärän kasvun, kyseisten markkinoiden strategisen ja taloudellisen merkityksen ja etenkin selkeyteen ja oikeusvarmuuteen liittyvät yritysten tarpeet. huomioon koskevat ottaa 63. Näiden tukien valvonnan tehostamiseksi komissio antoi vuonna 1994 lentoliikenteen valtiontuista tiukat suuntaviivat18, ja niissä lujitetaan erityisesti periaate, jonka mukaan tukea saa myöntää vain kerran. Valtiontukien valvontaa on tarkoitus lähiaikoina parantaa edelleen. Annettuaan tarkistetut suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle komissio tutkii nyt, miten maaliikenteeseen myönnettyä valtiontukea koskevaa yhteisön johdettua oikeutta (asetus (ETY) N:o 1107/70 ja sen selkeyttämiseksi ja johdonmukaistamiseksi. 1191/69) olisi (ETY) N:o tarkistettava asetus 18 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 89 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen lentoliikennealan valtiontukiin (EYVL C 350, 10. 12. 1994, s. 5). 4477 Toisistaan hyvin selkeästi eroavien liikennemuotojen tilannetta kuvaillaan seuraavassa osuudessa. Taulukossa 20 esitetään yhteenveto alalle vuodesta 1994 myönnetystä valtiontuesta, jonka määrä on koko ajan vähentynyt. Lentoliikenne 64. Tätä, aiemmin suojattua alaa on vapautettu asteittain. Vapauttaminen saatiin päätökseen huhtikuussa 1997, kun viimeiset kabotaasiliikennettä koskevat rajoitukset poistettiin. Sopeutuakseen tähän uuteen tilanteeseen monet lentoyhtiöt ovat aloittaneet laajoja rakenneuudistusohjelmia. Lentoliikennealalle enimmäkseen tapauskohtaisesti myönnetyn tuen määrä nousi vuoteen 1994 asti ja sen jälkeen laski. Vuotuinen keskiarvo vuosina 1994–1996 oli 2 064 miljoonaa euroa, ja viimeksi kuluneella kaudella 1996–1998 keskiarvo oli 1 110 miljoonaa euroa, kuten edellisessä katsauksessa ennakoitiin. Merkittävää laskua odotetaan vuodesta 1999 alkaen, kun useat tukea saaneet lentoyhtiöt saavat rakenneuudistuksensa päätökseen. Luvut vahvistavat, että lentoyhtiöiden tuki on luonteeltaan todettu. Vähentymistä on tapahtunut muuallakin, ja alan tukien osuus on yhä ainoastaan 1 prosentti kaikista tuista ja 3 prosenttia tehdasteollisuudelle myönnetyistä tuista. aikaisemmissa katsauksissa tilapäistä, kuten on Rautatieliikenne 65. Komissio antoi vuonna 1996 valkoisen kirjan strategiasta yhteisön rautateiden elvyttämiseksi. Valkoisessa kirjassa käsitellään myös rautateiden rahoittamista ja selitetään yleisluonteisesti, mitä periaatteita komissio noudattaa tällä alalla myönnettyjä tukia tutkiessaan. Komission tarkoituksena on vähitellen päästä järjestelmään, rautateille olisi julkisen palvelun velvoitteen perusrakenteiden rahoitusta kannattavuuden taloudellisen täyttämisestä palauttamiseen tähtäävää kattavaa rakenneuudistusohjelmaa. Taulukossa 19 esitetään rautateiden saamien tukien ja muiden korvausten prosenttiosuus alan jalostusarvosta. tai korvausta rautatieyhtiöiden ainoa valtion myöntämä rahoitus taikka jossa osa 66. Tukimäärä on laskenut 13 jäsenvaltiossa ja eniten Luxemburgissa. Koska kaikista jäsenvaltioista ei ollut saatavilla jalostusarvoa koskevia tuoreimpia tietoja, näiden sijaan on käytetty arvioita. Jäsenvaltioiden välisiin vertailuihin on tämän vuoksi suhtauduttava varauksin. Komissio suhtautuu myönteisesti julkisiin ja yksityisiin infrastruktuuri-investointeihin, joiden tarkoituksena on luoda Euroopan laajuinen liikenneverkko. Niinpä komissio on hyväksynyt jotka liittyvät suurten nopeuksien Pariisi–Bryssel– julkiset Köln–Amsterdam–Lontoo-junareittiin, joka on yksi 14 ensisijaisesta hankkeesta Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisessä. tukitoimenpiteet, 4488 Taulukko 19 Rautatieliikenteelle myönnetyn valtiontuen prosenttiosuus sisämaaliikenteen bruttojalostusarvosta* vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 prosenttia 1994–1996 1996–1998 tuki yhteensä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 osuus tuki yhteensä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 osuus Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia** Luxemburg*** Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. EU 15 14,1 37,4 10,5 48,1 16,3 19,1 1,4 25,7 19,8 21,3 28,3 20,2 5,6 30,2 9,2 23,5 - 8,0 0 16 0 2,8 0 5,7 10,3 3,1 25,5 4,8 3,8 0 7,9 7,1 13,6 38,6 7,8 39,1 16,1 16,3 1,2 24,6 19 17,7 4,4 13,6 3,4 24,4 9,7 20,8 13,4 7,6 1,0 15,8 0 3 0,8 5,4 10,8 2,2 4,3 1,9 3,2 0,5 9,6 6,9 * Tukimäärät ilmaistu prosentteina sisämaaliikenteen jalostusarvosta, koska erillisiä rautatieliikennettä koskevia lukuja ei ole saatavilla. ** Koska Italian lukuja vuosilta 1997 ja 1998 ei ole saatu, ne on arvioitu yhtä suuriksi kuin vuonna 1996. *** Tässä jäsenvaltiossa huomattava osa menoista käytetään eläkkeisiin. 4499 Meriliikenne 67. Komission tarkastelujakson aikana aikaisempien suuntaviivojen nojalla hyväksymien tukien vuotuinen kokonaismäärä oli 1 428 miljoonaa euroa. Tarkastelujakson aikana komissio on aika ajoin saanut käsiteltäväkseen epätavallisen suuria tukia, joiden vuoksi kyseisen vuoden tuen kokonaismäärä on kasvanut huomattavasti. Yksi tällainen tapaus on Ranskan valtion vuonna tuki CGM-yhtiön (514 miljoonan euron suuruinen) 1995 myöntämä pelastamiseen tukien rakenneuudistukseen. Vuosittain myönnettyjen ja kokonaismäärän keskiarvo on kuitenkin viime aikoina laskenut, ja se on noin 200 miljoonaa euroa. 68. Vuoden 1997 puolivälissä annettiin uudet meriliikenteen alaa koskevat valtiontukisäännöt19. Näissä tunnustetaan vuoden 1989 suuntaviivoissa suuntaviivojen tapaan se, että EU:n laivanrakennuspolitiikassa toimitaan maailmanlaajuisessa ympäristössä, jolle on ominaista mukavuuslippualusten alhaisiin kustannuksiin ja verotuskohteluun perustuva kilpailu. Uusissa suuntaviivoissa kuitenkin suhtaudutaan tiukemmin tukiin, jotka vaikuttavat varustamoiden tavanomaiseen päätöksentekoon erityisesti alusinvestoinneissa. Toinen tärkeä osatekijä koskee niiden tappioiden korvaamista, jotka aiheutuvat julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä harvakseen liikennöidyillä reiteillä. Näin komissio pyrkii varmistamaan kaikille EU:n varustamoille tasapuoliset mahdollisuudet erityisesti meriliikenteen kabotaasin tarjoamisen vapaudesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 säännösten mukaisesti. Merisatamien osalta komissio rahoitusta tarkastelee perustamissopimuksen 87–89 artiklan perusteella. satamayrityksille myönnettyä liiketoimintaan jatkossakin tukemaan tällaiseen julkista valtion Sisävesiliikenne 69. Suurin osa tuesta on tarkoitettu sisävesiliikenteen rakenneuudistukseen vuonna 2000 alkavan vähittäisen vapauttamisen yhteydessä. Näin tuella edistetään tämän alan rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä (kuten ylikapasiteetin vähentämistä yhteisön laajuisen koordinoidun alusten romutuksen avulla, tukemista, laivaston vesiväylien ammattikoulutusta, kehittämistä). nykyaikaistamista, siirtymisen yhteisyritysten ja tukemista eläkkeelle tekniikan on vuosina soveltaa sisävesiliikenteessä Lisäksi 1996–1999 voitu sisävesiliikenteen kehittämiseen liittyvää asetusta (neuvoston asetus (EY) N:o 2255/96), jossa tuki sallitaan tietyin edellytyksin, jos se koskee investointeja sisävesiliikenteen terminaalien infrastruktuuriin tai sisävesiväylältä tulevien tai sinne menossa olevien alusten jälleenlaivauksessa tarvittaviin kiinteisiin tai liikuteltaviin laitteistoihin. Tätä varten komissio on antanut luvan esimerkiksi tukeen nosturin hankkimiseksi sisävesiliikenteen konttien käsittelyyn. sijoittautuneelle Luxemburgiin yritykselle kahden 19 Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle (EYVL C 205, 5. 7. 1997, s. 5). 5500 Tälle alalle myönnetty tuki keskittyy kuuteen jäsenvaltioon (Itävalta, Belgia, Ranska, Saksa, Alankomaat ja Luxemburg). Tuki on ollut erittäin vähäistä: vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998 oli noin 30 miljoonaa euroa. Yhdistetyt kuljetukset 70. Asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa sallittiin valtiontuki yhdistettyjen kuljetusten laitteisiin ja infrastruktuuriin joulukuun 31. päivään 1997 asti. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 543/97 jäsenvaltiot vapautetaan tämän alan valtiontukien ilmoitusvelvollisuudesta tammikuun 1. päivästä 1996 joulukuun 31. päivään 1997. Yhdistettyjen kuljetusten tukeen yleisiä sovelletaan 1. valtiontukisääntöjä sekä ilmoitusvelvollisuuden että tuen arvioinnin osalta. alkaen perustamissopimuksen tammikuuta 1998 kuljetuksiin, uudelleenlastauslaitteisiin terminaalien Yhdistettyihin rakentamiseen liittyvästä tuesta saatiin tarkastelujaksolla ilmoituksia Itävallasta, Alankomaista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Italiasta. Määrät olivat suhteellisen pieniä. Yhdistetyille kuljetuksille myönnetty tukimäärä voi kuitenkin olla todellisuudessa suurempi, koska ilmoitusvelvollisuus ei ollut voimassa koko tarkastelujaksoa. ja Lisäksi joissakin jäsenvaltioissa tuetaan yhdistettyjä kuljetukisa asetuksen N:o julkiselle 1191/69 nojalla. On esimerkiksi arvioitu, että Itävalta maksoi rautatieyhtiölle ÖBB:lle 1994–1998 noin 80 miljoonaa ecua vuodessa palveluista, joita se suoritti yhdistetyissä kuljetuksissa. Tarkastelujaksolla muut hoitamien jäsenvaltiot yhdistettyjen kuljetusten terminaalien rakentamiseen oli kyse kaikille avoimen infrastruktuurin rahoittamisesta julkisin toimenpitein eikä tuesta, josta täytyy ilmoittaa. Esimerkiksi Saksassa varattiin vuodesta 1998 alkaen yksityisten omistamien ja hoitamien yhdistettyjen kuljetusten terminaalien rakentamiseen määrärahoja, jotka tuona vuonna olivat 20 miljoonaa ecua. avustuksissa yksityisten katsoivat, valtion että Maantieliikenne joilla niiden tehostanut tarkkailua, 71. Maantieliikenteen vapauttaminen aloitettiin vuonna 1993. Komissio on siitä lähtien saatetaan tukien epäoikeudenmukaisesti hyödyttää yksittäisiä toimijoita. Alan kilpailu on lisääntynyt huomattavasti, ja omaksumansa tiukan käytännön mukaisesti komissio on tehnyt useita kielteisiä tai osittain kielteisiä päätöksiä, joissa se on soveltanut jonka mukaan toimintatuki on yleensä ristiriidassa perustamissopimuksen kanssa. Esimerkkinä voidaan mainita komission tekemät kielteiset päätökset kahdesta järjestelmästä, jotka koskivat maanteiden tavaraliikenteelle myönnettyjä verohelpotuksia. Tukien ja itse tapaustenkin määrä on yhä kuitenkin melko pieni, eikä käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi erityisiä suuntauksia. tiukasti periaatetta, 5511 Taulukko 20 Liikennealalle myönnetty valtiontuki Vuotuiset määrät vuosina 1994–1998 1994 1995 1996 1997 1998 miljoonaa euroa Rautatieliikenne 34 395 34 784 32 682 30 195 30 289 - Asetuksen 1191/69 osuus 8 745 10 660 10 302 10 761 11 631 Lentoliikenne Sisävesiliikenne* Meriliikenne* Maantieliikenne ja yhdistetyt kuljetukset 2 425 2 371 1 395 1 635 295 6 414 23 414 45 300 - 28 300 17 0 5522 OSA VI – RAHOITUSPALVELUALALLE MYÖNNETTY TUKI 72. Rahoituspalvelualalle myönnettyjen tukien määrä on suhteellisen pieni tuen kokonaismäärään verrattuna, vaikkakin nähtävissä on jatkuva kasvu vuodesta 1994. Rahoituspalvelualalle myönnettiin tukea Ranskassa ja pienemmässä määrin Saksassa, Irlannissa, Italiassa ja Portugalissa. Sen määrä on noussut 1 959 miljoonan euron vuotuisesta keskiarvosta vuosina 1994–1996 nyt tarkasteltavana olevan jakson 3 283 miljoonaan euroon. Saksaa, Irlantia ja Portugalia lukuun ottamatta tämä tuki on tarkoitettu lähes ja se johtuu muun muassa yksinomaan laajamittaisiin rakenneuudistuksiin, kyseisten Yritysten pienentymisestä. rakenneuudistusta seuraa usein niiden yksityistäminen myöhemmin. markkinaosuuksien yritysten Kun otetaan huomioon, että tällä alalla tuesta yleensä hyötyvät ainoastaan muutamat yritykset, myönnettävää valtiontukea on valvottava jatkuvasti ja käynnissä olevien rakenneuudistustoimenpiteiden tarkkaa seurantaa jatketaan. Erityisen tärkeää tämä on pankkialalla, jolla pääoman lisäykset tai vastaavat tukimuodot vaikuttavat välittömästi tuensaajien liiketoimiin, ja ne saattavat vääristää kilpailua huomattavasti enemmän kuin ainoastaan tuen nimellisarvon perusteella voisi olettaa. 5533 5544 OSA VII – MATKAILUUN, KULTTUURIIN, JOUKKOVIESTIMILLE JA MUILLEPALVELUILLE MYÖNNETTY TUKI 73. 74. 75. avulla. Komissio Jäsenvaltiot tukevat matkailu-, media- ja kulttuurialaa monialaisten pk-yrityksiä koskevien ja alueellisten tukiohjelmien avulla sekä vain yhtä alaa koskevien erityisohjelmien tällaiset erityisohjelmat joko pk-yrityksille myönnettävää tukea tai aluetukea koskevien suuntaviivojen perusteella. Taulukossa 21 on tietoa tällaisten erityisohjelmien tukimääristä kehityksestä. Erityisohjelmat edustavat vain pienenpientä osaa kokonaistuesta, eikä luvuissa oteta ja aloille monialaisissa aluetukiohjelmissa myönnettävää tukea. pk-yritysohjelmissa alan menojen jäsenvaltioiden hyväksynyt huomioon yleensä tämän näille on ja Italiassa on suuri määrä erityisohjelmia matkailun tukemiseksi. Italian osuus alan kokonaismenoista on noin 40 prosenttia. Viidessä muussa jäsenvaltiossa on erityisohjelmia, joiden osuus kokonaisuudesta on 10–15 prosenttia. Joissakin jäsenvaltioissa on erityisohjelmia, joista tuetaan joko joukkoviestintää tai kulttuuria. Erityisohjelmat on hyväksytty joko pk-yritysten tukemista tai aluetukia koskevien suuntaviivojen nojalla tai yleisten valtiontukisääntöjen nojalla. Ranskan suhteellisen suuret luvut johtuvat kulttuurin tukemisesta, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot kertovat television tukemisesta. 5555 Taulukko 21 Erityisohjelmista matkailuun, joukkoviestimille ja kulttuuriin myönnetty valtiontuki 1994–1996 ja 1996–1998 Matkailu miljoonaa euroa Joukkoviestimet ja kulttuuri 1994–1996 1996–1998 1994–1996 1996–1998 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. EU 15 33 7 10 36 0 33 0 0 1 139 0 0 46 0 10 316 32 8 9 26 <1 33 0 0 1 73 0 0 37 0 11 229 0 7 15 7 <1 22 4 160 3 103 0 22 19 74 201 636 0 4 13 6 <1 22 12 231 4 96 1 22 12 86 236 748 5566 OSA VIII – TYÖLLISYYTEEN JA KOULUTUKSEEN MYÖNNETTY TUKI 76. ja teollisuudenalaan, sovelletaan erilaisia kannustusjärjestelyjä työllisyyden ja Jäsenvaltioissa koulutuksen edistämiseksi ja helpottamiseksi. Näitä ohjelmia ei pidetä valtiontukena, jos kaikkien on mahdollista osallistua niihin eivätkä ne siis liity tiettyyn yleistä jos työllistämisjärjestelmää. Ohjelmien, joihin ei voi vapaasti osallistua, komissio sen sijaan todennäköisemmin katsoo sisältävän valtiontukea. Selventääkseen eroa valtiontukea sisältävien toimenpiteiden ja yleisten toimenpiteiden välillä komissio antoi vuonna 1995 työllisyystuen suuntaviivat20, joiden perusteella työllisyyteen myönnettävää valtiontukitoimenpiteitä on arvioitu vuodesta 1995, ja vuonna 1998 koulutustuen suuntaviivat21, joiden perusteella koulutukseen myönnettävää valtiontukea arvioidaan vuodesta 2000. todella ovat osa ne Valtiontukea sisältävien työllisyys- ja koulutusohjelmien luvut on esitetty taulukossa 22. On huomattava, että useiden jäsenvaltioiden luvut vuosilta 1994– 1996 ovat epätäydellisiä ja näin ollen ainoastaan suuntaa antavia. Tulevissa katsauksissa tilanne on parempi. Taulukon 22 luvut osoittavat, että valtiontuen käyttämisessä työllisyyden tukemiseen ja koulutuksen lisäämiseen on suuria eroa. Jäsenvaltioista kaksi ei myönnä ollenkaan valtiontukea näihin tarkoituksiin, kaksi muuta tukee vain koulutusta ja neljä vain työllisyyttä. On tietenkin selvää, että kaikki jäsenvaltiot edistävät työllisyyttä yleisin työmarkkinatoimenpitein ja koulutusta yleisin toimenpitein. 20 Työllisyystuen suuntaviivat (EYVL C 334, 12. 12. 1995). 21 Koulutukseen myönnettävää tukea koskevat yhteisön puitteet (EYVL C 343, 11. 11. 1998). 5577 Taulukko 22 Työllisyyden ja koulutuksen tukemiseen myönnetty valtiontuki 1994–1996 ja 1996–1998 Työllisyys Koulutus miljoonaa euroa 1994–1996 1996–1998 1994–1996 1996–1998 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. 24 85 138 1 0 147 66 44 0 229 0 1 106 263 0 18 97 75 50 0 111 51 22 0 846 0 1 85 61 0 EU 15 1 104 1 416 0 9 28 1 0 63 0 70 15 0 0 0 89 70 499 844 0 9 93 31 0 43 0 15 14 0 0 0 74 35 585 900 5588 OSA IX – TUEN KOKONAISMÄÄRÄ YHTEISÖSSÄ 77. Tämän yleiskatsauksen kattamilla aloilla EU:ssa valtiontukien ilmoitettujen ja niille myönnettyjen 23. taulukossa kokonaismäärä Tarkastelujakson vuotuinen keskiarvo on noin 93 miljardia euroa. Aikaisemman kauden 104 miljardiin euroon verrattuna valtiontuen kokonaismäärän lasku on huomattava. Jos kokonaismäärä jaetaan aloihin myös alakohtaiset luvut ovat laskeneet, rahoitus- ja muita palveluja sekä joukkoviestimiä ja kulttuuria lukuun ottamatta. Työllisyys- ja koulutustuen lukuja ei vielä voida vertailla luotettavasti 76 kohdassa esitetyistä syistä. esitetään Taulukko 23 Yhteisössä myönnetyn valtiontuen vuotuinen keskiarvo 1994–1996 ja 1996–1998 miljoonaa euroa 1994–1996 1996–1998 Valtiontuki yhteensä 104 215 93 127 josta: - tehdasteollisuus - maatalous - kalatalous - hiiliteollisuus - liikenne - rahoituspalvelut - matkailu - media ja kulttuuri - työllisyys - koulutus - muut palvelut 38 531 14 515 294 9 079 36 666 1 959 316 636 1 104 844 272 32 639 13 339 *260 **7 227 *32 193 3 283 229 748 1 416 900 892 * Vuoden 1998 kokonaismäärä on osittain arvio. ** Vuosien 1997 ja 1998 kokonaismäärään eivät sisälly Ranskan hiiliteollisuutta koskevat tiedot. 78. Taulukossa 24 esitetään jäsenvaltioiden tukien kokonaismäärä prosenttiosuutena valtion suhteutettuna työntekijää kohti ja bruttokansantuotteesta, kokonaismenoihin. 5599 Taulukko 24 Valtiontuki yhteensä** jäsenvaltioissa 1994–1996 ja 1996–1998: prosenttia BKT:sta, työntekijää kohti ja valtion kokonaismenoihin suhteutettuna prosenttia BKT:sta* 1994– 1996 1996– 1998 euroa työntekijää kohden 1994– 1996 1996– 1998 prosenttia valtion kokonaismenoista 1994– 1996– 1996 1998 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningask. 0,65 1,26 0,99 1,97 1,36 1,14 0,50 1,11 0,88 1,83 0,99 0,65 1,37 0,99 0,54 0,65 1,18 0,94 1,45 1,24 0,98 0,47 1,13 0,99 1,57 0,53 0,62 1,63 0,78 0,52 EU 15 1,32 1,12 * Vuoden 1997 hinnoin. ** Maatalous ei sisälly lukuihin. 342 698 526 1 007 352 367 249 588 389 809 624 362 260 476 227 591 353 677 513 786 334 318 248 618 497 712 343 349 323 388 223 1,17 2,33 1,60 3,96 2,38 2,47 0,85 2,02 2,12 3,38 2,24 1,23 2,98 1,49 1,17 1,23 2,26 1,59 2,95 2,25 2,22 0,85 2,08 2,66 3,04 1,27 1,24 3,44 1,24 1,20 526 2,54 2,35 jäsenvaltioiden välillä on eroja valtiontuen Taulukosta käy ilmi, että myöntämisessä pääaloille huolimatta lähentymisestä, jota on tapahtunut enemmän tuen BKT-osuuksissa ja työntekijää kohti myönnetyissä määrissä kuin tuen osuuksissa valtion menoista. Kaikkien kolmen indikaattorin osalta pienimmän ja suurimman luvun ero on kolminkertainen. 6600 79. Taulukossa 25 esitetään tässä valtiontuki yleiskatsauksessa käsiteltyjen alojen mukaan jaoteltuna22. Kullekin alalle myönnetyn katsauksessa tarkasteltavalla ajanjaksolla. kummallakin tärkeimpien on melko yhteensä osuus sama tuen Taulukko 25 Valtiontuki jäsenvaltioittain yhteensä vuosina 1994–1996 ja 1996–1998 Tärkeimpien alojen mukainen jaottelu Valtiontuki jäsenvaltioittain yhteensä Tehdasteollisuus jarahoituspalvelut Maatalous ja kalatalous Hiiliteollisuus Liikenne Matkailu, media ja kulttuuri Työllisyys ja koulutus 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996– 1998 1994– 1996 1996– 1998 prosenttia AU B D DK E F FIN GR IT IRE L NL P S UK 19 33 43 39 30 32 15 39 56 36 28 24 19 15 19 22 26 40 47 31 28 19 43 51 51 43 24 11 19 19 <1 <1 16 2 12 5 26 54 33 34 31 45 2 51 30 28 53 52 24 54 34 28 60 34 28 27 39 2 47 31 17 27 51 10 56 37 1 <1 <1 2 1 1 <1 0 1 1 1 23 3 3 1 <1 <1 1 1 1 1 0 1 1 1 1 54 5 3 1 3 11 3 1 3 1 2 13 15 7 1 4 <1 11 3 <1 3 5 2 <1 9 5 8 16 17 5 18 19 1 0 17 0 10 EU 39 35 2 4 9 8 35 35 1 2 2 3 *Lisäksi maatalouden ja kalatalouden osuus on 14 prosenttia kullakin tarkastelukaudella. **Portugalin osalta tässä sarakkeessa esitettyihin määriin sisältyvät muut aluetukea saavat palvelut kuin matkailu, viestintä ja kulttuuri; näiden palvelujen osuus Portugalin valtiontuesta oli ensimmäisellä kaudella 21 % ja toisella kaudella 53 %. 22 Portugalin matkailua, joukkoviestimiä ja kulttuuria koskeviin lukuihin sisältyy myös muita palveluja, joille on myönnetty aluetukea. 6611 Tuki henkeä kohden 80. Valtiontuen kokonaismäärä ja tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen määrä henkeä kohden Euroopan unionissa käy ilmi taulukosta 26. Taulukko 26 Valtiontuki henkeä kohden Euroopan unionissa Vuotuiset keskiarvot 1996–1998 Valtiontuen kokonaismäärä* euroa henkeä kohden miljoonaa euroa Tehdasteollisuuden osuus kokonaistuesta euroa henkeä kohden miljoonaa euroa Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhditynyt kuningaskunta 1 186 2 532 1 356 26 808 1 306 4 709 500 13 887 688 15 853 78 1 963 1 471 1 570 5 881 147 249 257 327 125 120 97 237 188 276 188 126 148 178 100 495 732 712 11 463 616 1 800 391 4 481 416 8 864 48 629 195 344 1 454 61 72 135 140 59 46 76 77 114 154 114 40 20 39 25 väestö miljoonaa 8,07 10,17 5,27 81,96 10,49 39,30 5,13 58,49 3,66 57,45 0,42 15,57 9,94 8,84 58,90 EU 15 79 787 214 32 639 87 373,66 Vuoden 1997 hinnoin. ** Maatalous ei sisälly lukuihin. 81. Taulukko 26 kertoo taulukkojen 24 ja 25 tavoin jäsenvaltioiden välillä olevan edelleen eroja. Valtiontuen kokonaismäärä euroina henkeä kohden on Saksassa kolme kuningaskunnassa. seitsenkertainen Portugaliin Tehdasteollisuuden verrattuna. suurempi tukimäärä Yhdistyneessä kuin on Italiassa kertaa 6622 TULOKSET 82. Euroopan unionissa tehdasteollisuudelle myönnetyn valtiontuen vuotuinen tarkastelujakson 1996–1998 aikana noin 33 miljardia euroa. keskiarvo oli Edellisellä tarkastelujaksolla 1994–1996 myönnetyn tuen vuotuinen keskiarvo oli 38 miljardia euroa, joten tukimäärä on vähentynyt 14 prosenttia. On kuitenkin tärkeää korostaa, että jälleen kerran tuen kokonaismäärän väheneminen johtuu miltei yksinomaan Saksan tukimäärien vähenemisestä lähes 5 miljardilla eurolla ja Italian lähes 2 miljardilla eurolla. Tuki vähentyi pienemmässä määrin myös Belgiassa, Espanjassa ja Portugalissa. 83. Jäsenvaltioissa myönnettyjen tukien määrät eroavat yhä huomattavasti toisistaan. Erot ovat melko suuria, kun tehdasteollisuudelle myönnetty tuki ilmaistaan prosenttiosuutena jalostusarvosta: Kreikan 4,9 prosentin osuus on seitsemän kertaa niin suuri kuin Yhdistyneen kuningaskunnan 0,7 prosentin osuus, joka on kaikkein pienin. Vähiten tehdasteollisuudelle myönnetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa ja Portugalissa, joissa kaikissa tukimäärä on selvästi EU:n keskiarvon alapuolella. tukea 84. Tarkasteltaessa jäsenvaltioiden välisiä eroja koheesion osalta näyttää siltä, että neljän koheesiomaan – Irlannin, Kreikan, Portugalin ja Espanjan – osuus tehdasteollisuudelle myönnetystä viime tarkastelujakson noin 7,8 prosentista noin 9,3 prosenttiin vuosina 1996–1998. Sen sijaan neljän suuren kansantalouden – Saksan, Italian, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan – osuus on laskenut 84 prosentista 80 prosenttiin. (Saksan osuus kokonaistuesta on 35 prosenttia, Italian 27 prosenttia, Ranskan 14 prosenttia ja Yhdistyneen kuningaskunnan 4 prosenttia. ) Vaikka tukitaso näissä maissa on yhä varsin korkea, niiden suhteellinen osuus kokonaistuesta on vähentynyt ja koheesiomaiden lisääntynyt. kokonaistuesta noussut on 85. Tarkasteltaessa tuen tavoitteita voidaan havaita, että suurin osuus eli 57 prosenttia tehdasteollisuudelle unionissa myönnettävästä tuesta suunnataan aluetavoitteisiin, joista taas suurin osa koskee heikoimmin kehittyneitä alueita eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla aluetukeen oikeutettuja alueita. Tämä osuus laskee 52 prosenttiin, kun THA:n ja sen seuraajien Saksan uusille osavaltioille myöntämää poikkeuksellista tukea ei oteta huomioon. Muun muassa tutkimus- ja kehittämistoiminnan edistämisen, ympäristönsuojelun sekä pienten ja keskisuurten yritysten tukemisen tapaisiin horisontaalisiin tavoitteisiin myönnetyn tuen osuus on 35 prosenttia. Alakohtaisen tuen osuus tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta on pudonnut 8 prosenttiin. 86. Yhteisössä suosituin valtiontuen rahoitusmuoto ovat joiden osuus tehdasteollisuudelle myönnettävistä tuista on noin 73 prosenttia. Tämä verohelpotuksia avoimempi tukemistapa ei ole kuitenkaan yhtä yleinen kaikissa jäsenvaltioissa. Joissakin jäsenvaltioissa yli 90 prosenttia tuesta myönnetään talousarviosta, kun taas esimerkiksi Tanskassa, Ranskassa ja Italiassa yli 30 prosenttia kokonaistuesta myönnetään verohelpotuksina. tehdasteollisuudelle myönnettävästä talousarviomenot, 87. Tuesta myönnetään tapauskohtaisesti yksittäisille yrityksille horisontaalisia, alakohtaisia tai alueellisia tavoitteita koskevien järjestelyjen ulkopuolella edellisten 6633 tukia muodostaa tarkastelujaksojen tapaan suhteellisen suuri mutta jatkuvasti pienenevä osuus. Tehdasteollisuuden, rahoituspalvelujen ja lentoliikenteen alalla pieni määrä suhteettoman suuren osuuden myönnetystä yksittäisiä kokonaistuesta. Tapauskohtainen tuki, jota myönnetään pääasiassa yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistuksiin, vääristää kilpailua kaikkein herkimmin. Tehdasteollisuudessa sen osuus oli 6 prosenttia alan kokonaistuesta vuonna 1992. Vuonna 1993 osuus oli kasvanut 12 prosenttiin, mutta se putosi 4 Saksassa prosenttiin Treuhandanstaltin tai BvS:n kautta uusille osavaltioille myönnetty tuki, jota voidaan pitää tapauskohtaista tukea vastaavana tukena, tapauskohtaisen tuen osuus kokonaistuesta nousi vuoden 1992 19 prosentista 37 prosenttiin vuonna 1994 ja laski myöhemmin vuonna 1998 uudelleen 12 prosenttiin. huomioon vuonna otetaan lisäksi 1998. Jos 88. Tässä katsauksessa käsiteltävien alojen valtiontuen kokonaismäärä EU:ssa on pienentynyt edelleen. Vuotuinen keskiarvo on pudonnut vuosien 1994–1996 104 miljardista eurosta vuosien 1996–1998 93 miljadiin euroon. Rahoitus- ja muita palveluja sekä joukkoviestimiä ja kulttuuria lukuun ottamatta tuki on vähentynyt kaikkialla. Työllisyyttä ja koulutusta koskevat tiedot vuosilta 1994–1998 ovat epätäydelliset, joten kahta tarkastelujaksoa ei voida vertailla keskenään. Näihin tarkoituksiin myönnetty tuki oli kuitenkin 1996–1998 noin 2,5 prosenttia kokonaistuesta. 89. Vaikka on edelleen valtiontuen pienentynyt huomattavia tukimäärissä kokonaismäärä Irlannissa ja Portugalissa, kaikissa muissa jäsenvaltioiden jäsenvaltioissa paitsi Ranskassa, eroja. Kuten myöntämissä on aikaisemmillakin kausilla, Saksa ja Italia ovat ne jäsenvaltiot, jotka ovat vaikuttaneet eniten 11 miljardin euron laskuun. Saksassa tukien vähennys on yli 8 miljardia euroa ja Italiassa 2 miljardia. Kilpailuun sisämarkkinoilla ei vaikuta kuitenkaan ainoastaan se, kuinka paljon valtiontukea myönnetään, vaan myös se, millaista tuki on. Kaudella 1996–1998 alakohtaista tukea myönnettiin vielä joskin suhteellisen paljon Belgiassa (rautatiet), Saksassa (hiili ja lentoliikenne, absoluuttinen määrä vähenemässä), Kreikassa (rautatiet ja vähenee huomattavasti), Espanjassa (rautatiet, hiili Ranskassa kuin rahoituspalvelut). tehdasteollisuuteen myönnettävän aluetuen osuus on noin puolet valtiontuesta. Portugalissa muuhun ja laivanrakennus) ja rautatiet, (rautatiet ja 6644 PÄÄTELMÄT 90. Euron onnistunut käyttöönotto vahvisti yhtenäismarkkinoita voimakkaasti. Jotta EMUn menestys voisi jatkua, käytännössä kaikkien jäsenvaltioiden on edelleen jatkettava tiukan finanssipolitiikan noudattamista. Tällä tavoin voidaan luoda edellytykset investointien, tuotannon ja työllisyyden voimakkaalle ja pysyvälle lähentymiskriteereiden ja kasvulle. Tämän katsauksen tarkastelujaksolla jäsenvaltioita vakaussopimuksen talousarvioiden kurinalaisuuteen. Tässä katsauksessa esille tullut valtiontuen tästä väheneminen kurinalaisuudesta. ja ovat tervehdyttämispyrkimyksille jää edelleen tilaa. Yhteisön valtiontukisääntöjen tinkimätön soveltaminen tukee tätä tervehdyttämistä. varmasti myös suuria, noudattamisvaatimus kertoo silti jäsenvaltioissa kannustanut useimmissa Tukimäärät edelleen on 91. Sisämarkkinoiden ja yhteisen rahan tuomien etujen hyödyntämiseksi Euroopan teollisuus panostaa huomattavasti tuotannon ja jakelun uudelleenjärjestelyyn Euroopan tasolla. Euroopan talouden rakenteiden muuttamista voidaan helpottaa valtiontuen valvonnalla. Sillä on keskeinen rooli poistettaessa viranomaisten luomia esteitä rakenneuudistuksien tieltä. Valtiontukien valvonta parantaa pitkällä aikavälillä eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja luo tällä tavoin mahdollisuuksia perustaa uusia pysyviä työpaikkoja. 92. Valtiontukea valvoessaan komissio tietenkin hyväksyy moniin tarkoituksiin tukia, jos niitä pidetään yhteisen edun mukaisina. Esimerkkejä tuista, joihin komissio ja kehittämistoimintaan, pk- suhtautuu selvästi myönteisesti, ovat tutkimus- työllisyyteen ja alueelliseen yrityksille, ympäristönsuojeluun, koulutukseen, tuet. Koska tukea myönnetään edelleen paljon, kehittämiseen myönnettävät komission erityisesti syytä on tehdasteollisuuden valtiontuen, vähentämiseksi yhteisössä. Sen lisäksi, että jäsenvaltioiden on ennen tuen valtiontuen määrää on valvottava tehokkaasti, myöntämistä tutkittava, onko kyseinen toimenpide todella kaikkein sopivin. työskennellä valtiontuen, kuitenkin ja strategioita, 93. Komissio korosti 26. tammikuuta 2000 antamassaan talousuudistusraportissa, että on tärkeää jatkaa edelleen valtiontukien määrän vähentämistä. Lisäksi suositeltiin, että jäsenvaltiot pyrkisivät tehokkaammin välttämään alakohtaisia ja erityisesti tapauskohtaisia valtiontukia. Sisämarkkinaneuvosto kehotti Cardiffin 2000 talousuudistusprosessia koskevissa päätelmissään 16. maaliskuuta kehittämään jäsenvaltioissa ja koko yhteisössä myönnettävien valtiontukien kokonaismäärän vähentämiseksi joissa keskitytään seuraamaan tukien määrää ja arvioimaan niiden taloudellisia vaikutuksia erityisesti tilastotietojen avulla. Tukia olisi kohdistettava horisontaalisiin tavoitteisiin, ja niitä olisi myönnettävä ainoastaan silloin, kun se on taloudellisesti perusteltua ja kun siitä saadaan selkeää yleistä hyvinvointietua esimerkiksi alueellisen kehityksen, ympäristönsuojelun, tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin kannalta. Neuvosto kannusti komissiota ryhtymään tehokkaisiin vastatoimiin sellaisten valtiontukien osalta, joilla todennäköisesti vääristetään kilpailua. Maaliskuussa 2000 kokoontunut Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan pyrkimyksiään edistää kilpailua ja alentaa valtiontukien yleistasoa siten, että painopiste siirretään yksittäisten yritysten tai sektoreiden tukemisesta yhteisön edun mukaisten laaja-alaisten 6655 tavoitteiden, kuten työllisyyden, aluekehityksen, ympäristön ja koulutuksen tai tutkimuksen tukemiseen. 94. Valtiontuen eri ollaan valvontaa parantamassa monin tavoin. Uusia laadita ainoastaan siksi, että voitaisiin vastata suuntaviivoja ja sääntöjä ei markkinoiden muuttuviin vaatimuksiin, vaan myös siksi, että yhteisön nykyiset valtiontukisäännöt kaipaavat hienosäätöä. Lähikuukausina julkaistaan uudet ympäristönsuojelun tukemista koskevat säännöt ja tarkistetaan työllisyystuen suuntaviivat. Nykyisiä T&K-suuntaviivoja tarkistetaan ensi vuoden alussa. Pääomasijoitusmarkkinat ovat merkittävä apu yritysten kehittämisessä ja Komissio työllisyyden roolia joilla tukea voidaan niiden yhteydessä pääomasijoituksissa sekä ehtoja, myöntää. Lisäksi haitalliset verotoimenpiteet, joissa on kyse valtiontuesta. jatketaan työtä, jotta voitaisiin parantamisessa. valtiontuen tunnistaa tutkii 95. Tulevaisuudessa ei tarvitse ilmoittaa pk-yrityksille koulutukseen myönnettävää tukea, jos se täyttää tiukat ehdot, joita komissio parhaillaan laatii. Tällaisten ryhmäpoikkeusten tarkoituksena on vähentää hallinnollista työtä, jota jäsenvaltioille ja komissiolle aiheutuu ennen näihin tavoitteisiin suunnatun tuen toteuttamista. Tällä tavoin on mahdollista keskittyä paremmin seuraamaan, miten voimavaroja on monimutkaisemmille valtiontuen valvonnan osa-alueille. vaikuttaa. vapauttaa tarpeen Lisäksi tuki ja niiden päättyy myös 96. EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy heinäkuussa 2002. Samalla joilla valtiontuen myöntämistä EHTY:n hiili- ja terästuotteille nykyisin säännellään. ja erityisesti EHTY:n Kuten katsauksessa on todettu, noille tuotteille, terästuotteille, vähentynyt. valtiontuen Lähitulevaisuudessa on päätettävä pääasiassa tämän suuntauksen, mutta myös muiden näkökohtien perusteella, mitä sääntöjä näihin aloihin sovelletaan, kun EY:n perustamissopimuksen mukainen valtiontuen valvonta alkaa koskea niitä. valtiontukisääntöjen voimassaolo, myönnetyn määrä on synnyttämiä 97. Komissio seuraa edelleen hiljattain vapautettujen alojen kehitystä, pitkän jotta ei menetetä vapauttamisen myöntämällä tukia tappiollisen toiminnan pönkittämiseen. Energia-alalla kiinnitetään erityistä huomiota sähköntuottajille säännellyissä olosuhteissa joita ne eivät vapautetuilla markkinoilla saa aiheutuneisiin kustannuksiin, takaisin. Kyseessä on ns. hukkakustannukset, jotka voidaan hyväksyä tukikelpoisiksi jäsenvaltioiden kanssa kesäkuussa 1999 käsitellyn metodologian mukaisesti. kilpailuetuja aikavälin 98. Avainasia EU:n valtiontukien valvonnassa on avoimuuden lisääminen. Valvonta vaikuttaa voimakkaasti yhtenäismarkkinoihin ja siksi sitä on tutkittava tarkkaan. Komissio luo lähikuukausina perustan valtiontukirekisterille ja tulostaululle. Näiden välineiden on tarkoitus lisätä avoimuutta antamalla yhteen koottuna tarkempaa komission valvonnan valtiontuen valtiontukipäätösten täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. puolista tietoa eri ja 6666 99. Avoimuuden rinnalla on oleellista parantaa edelleen tietoja, joita komissio kerää Jäsenvaltiot ovat pyrkineet parantamaan komissiolle valtiontukimenoista. annettavan tiedon laatua ja luotettavuutta, mutta lisäparannuksia tarvitaan yhä. saman aikana kolmen lähivuoden suuntauksen 100. Katsauksen tulokset osoittavat, että jäsenvaltioiden tehdasteollisuuden ja lentoliikenteen rakenneuudistuksiin myöntämän tuen määrä on vähenemässä. Parin näkyä rahoituspalvelujen rakenneuudistuksissa. Joissakin jäsenvaltioissa myönnetään kuitenkin jatkuvasti suhteellisen suuria summia tapauskohtaiseen tukeen. Siksi komission uudet suuntaviivat yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistuksiin myönnettävälle tuelle ovatkin tärkeät. Myös yritysten kannattavuuden tiettyjen alojen sopeuttamisen sosiaalisten seurausten palauttamiseen tai lieventämiseen tarkoitettu tuki voi tulla kalliiksi, kun menetetään mahdollisuus käyttää varoja tehokkaasti. Komissio on näin ollen edelleen sillä kannalla, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea ei voida sallia sillä varjolla, että suojellaan vaikeuksissa olevia aloja tai epäterveitä yrityksiä. pitäisi 101. Euroopan unionin yhteenkuuluvuutta koskevat katsauksen tulokset kertovat, että ero rikkaimmissa jäsenvaltioissa myönnetyn ja neljässä koheesiomaassa myönnetyn tukimäärän välillä pienenee hitaasti edelleen. Taloudellinen apu on välttämätöntä alueellisten erojen tasaamiseksi, eikä sen vaikutusta saa kumota jatkaa myöntämällä antamin koheesiokuilun mahdollisuuksin. valtiontukea muualla. Komissio valtiontukisääntöjen suhteettomasti pienentämistä nykyisten 102. Laajentuminen on edennyt nopeasti. Hiljattain kaikki hakijamaat otettiin mukaan samaan neuvotteluprosessiin. Sen vuoksi näihin maihin on kiireesti luotava samanlainen kilpailuympäristö kuin yhteisössä. Niiden tulevaisuuden pyrkimyksiä ajatellen on Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston vuonna 1993 asettamien kilpailua koskevien liittymiskriteerien täyttämisen kannalta oleellista saattaa yhteisön ennen varsinaista liittymistä. Komissio seuraa edelleen tarkasti valtiontukiasioiden kehitystä näissä maissa ja tarjoaa esikuvaksi tämän katsauksen, jonka avulla tarvittava vertailukelpoisuus ja avoimuus voidaan saavuttaa. valtiontukilainsäädäntö voimaan hyvissä ajoin 103. Myös Venäjän, uusien itsenäisten valtioiden ja muiden maiden kanssa tehtyjen on yhteistyösopimusten määräysten edistytty. Vapaan ja reilun kilpailun takaamiseksi tällä orastavalla vapaakauppa- alueella on valtiontukimääräykset otettu kaikkien näiden sopimusten ytimeen. Unionin mallin innoittamana niiden täytäntöönpano on valtava haaste ja komission ensisijainen tehtävä on antaa edelleen tukea näille maille uskottavan valtiontukien valvontajärjestelmän luomiseksi. Vain siten näihin maihin voidaan luoda samanlaiset kilpailuedellytykset kuin yhteisössä. täytäntöönpanossa täysimääräisessä 6677 6688 LIITTEET 6699 7700 LIITE I TEKNINEN LIITE Tämän liitteen tarkoituksena on antaa taustatietoja tässä valtiontukea koskevassa yleiskatsauksessa käytetyistä menetelmistä ja tietolähteistä. Erityisesti käsitellään seuraavia seikkoja: I Tutkimuksen kohdealat Alat, jotka eivät ole tutkimuksen kohteena II Tukiluokat, tukimuodot ja tuen tarkoitus III Tukiosan arvioinnissa käytetyt tiedot, lähteet ja menetelmät IV Erityiskysymykset - - tutkimus ja kehitys (T&K) kolmen uuden jäsenvaltion liittyminen yhteisöön 7711 1. 2. 2. 1. I. Tutkimuksen kohdealat Alat, jotka eivät ole tutkimuksen kohteena teknisessä Tässä käytettyjen menetelmien taustaa yleiskatsauksen tekninen liite saatetaan tässä liitteessä ajan tasalle. laadinnassa tilastointitekniikkaa. Edellisen yleiskatsauksen selvitetään liitteessä ja Yleiskatsauksessa keskitytään EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan ja EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan soveltamisalaan kuuluville yrityksille myönnettyyn valtiontukeen. Yleiset tukitoimenpiteet (joita käsitellään EY:n perustamissopimuksen 96 artiklan mukaisesti, jos ne vääristävät kilpailua) eivät siten sisälly tässä katsauksessa esitettyihin lukuihin. Seuraavia toimenpiteitä tai aloja ei käsitellä: Tuki, jonka saajina ovat muut kuin yritykset - - - - - - kotitalouksille myönnetty tuki vammaisille myönnetty tuki infrastruktuuria varten myönnetty tuki oppilaitoksille, sairaaloille ja julkiseen asuntotuotantoon myönnetty tuki julkisille ammattikoulutuskeskuksille myönnetty tuki suoraan kehitysmaille myönnetty tuki 2. 2. Yleiset ja muut toimenpiteet - - - - ja yleisten jäsenvaltioiden verojärjestelmien erot sosiaaliturvajärjestelmien välillä (poistot, sosiaaliturvavaje jne. ) kiintiöt, julkiset hankinnat, markkinarajoitukset, tekniset standardit erityiset verojärjestelyt, toiminnan erityisluonne (osuuskunnat, omistajayhtiöt, ammatinharjoittajat jne. )23 alv:n yleinen alentaminen (esimerkiksi elintarvikkeet Yhdistyneessä kuningaskunnassa) joissa otetaan huomioon taloudellisen itsenäiset 2. 3. Kansainvälisten ja monikansallisten organisaatioiden myöntämä tuki - - - yhteisön rahastot (EAKR, EMOTR jne. ) EIP:n ja EJKP:n myöntämä rahoitus Euroopan avaruusjärjestölle (ESA) myönnettävä tuki 2. 4. Yksittäiset tukityypit - - puolustusteollisuus (katso tämän liitteen 11. 1 kohta) julkiset rakennusurakat 23 Pienyritysten tavallista alempaa yhtiöveroa (esim. Saksassa) pidetään kuitenkin tukena, ja se on tässä tutkimuksessa mukana. 7722 II. Tukiluokat, tukimuodot ja tuen tavoitteet 3. Tukiluokat Kaikki tuki aiheuttaa kustannuksia ja tulonmenetyksiä viranomaisille ja tuottaa etua tuensaajille. Tukiosa, toisin sanoen tuen nimellismäärän sisältämä lopullinen rahallinen etu, riippuu paljolti siitä, missä muodossa tuki on myönnetty. Sen vuoksi tuki olisi jaettava luokkiin sen mukaan, missä muodossa se myönnetään. Tätä varten on määritelty neljä tukiluokkaa. Kutakin luokkaa vastaa kirjaintunnus: A, B, C tai D. valtion numero Kirjaintunnusta talousarviosta myönnettyä tukea, tai 2, joka tarkoittaa verohuojennusta (eli verotusjärjestelmän kautta myönnettyä tukea), sekä A-kirjain, jos tukiosan määrä on tiedossa. Esimerkiksi tunnus C1A viittaa tuetun lainan (C1) tukiosaan (A). joka merkitsee seuraa joko 1, 4. 4. 1. Luokka A (A1+A2) Ensimmäinen luokka (A) kattaa tuen, joka siirretään lyhentämättömänä tuensaajalle. Toisin sanoen tukiosa on yhtä suuri kuin tuen pääoma-arvo. Ensimmäinen luokka on jaettu kahteen alaluokkaan sen mukaan, onko tai talousarviosta tuki sosiaaliturvajärjestelmän kautta (A2). myönnetty verotus- (A1) vai 4. 2. Luettelo luokkiin A1 ja A2 kuuluvista tuista - - - - - - ja muut verotusta koskevat avustukset tuensaajan suoraan saama korkotuki joissa edun verohyvitykset saaminen ei riipu verovelasta (eli jos verohyvitys on suurempi kuin perittävä vero, yli menevä osa maksetaan takaisin) verovähennykset, vapautukset saaminen riippuu verovelasta sosiaaliturvamaksujen alennus avustusten kaltaiset toimet, esimerkiksi muun omaisuuden myynti tai vuokraaminen alle markkina-arvon julkisen maa-alueen tai huojennukset, toimet, joissa edun ja 5. 5. 1. Luokka B1 On tarpeen määritellä, voidaanko julkisten viranomaisten suorittamaa varainsiirtoa, joka tehdään oman pääoman ehtoisena sijoituksena, pitää tuensaajalle myönnettynä tukena vai onko kyse julkisen sektorin osallistumisesta kaupalliseen toimintaan ja sen toimimisesta yksityisen sijoittajan tapaan tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa. Vaikka pääomaosakkuudet olisi voitu eri muodoissaan sisällyttää ensimmäiseen luokkaan, ne on erotettu omaksi luokakseen (B1). 7733 5. 2. Luettelo luokkaan B1 kuuluvista tuista 6. 6. 1. - pääomaosakkuudet missä tahansa muodossa (velan muunto mukaan luettuna) Luokka C (C1+C2) Kolmas luokka (C) kattaa siirrot, joissa tukiosa muodostuu tuensaajan säästämistä korkomenoista siltä ajalta, kun siirretty pääoma on tämän hallussa. Lopullinen varainsiirto tapahtuu tuettuna lainana (C1) tai veronmaksun lykkäyksenä (C2). Tässä luokassa tukiosat (C1A/C2A) ovat selvästi siirtojen pääoma-arvoa pienempiä. 6. 2. Luettelo luokkiin C1 tai C2 kuuluvista tuista 7. 7. 1. - - - - julkisista tai yksityisistä lähteistä myönnetyt tuetut lainat (korkotuki kuuluu ryhmään A1) julkisista tai yksityisistä lähteistä myönnetty osakaslaina ennakot, jotka on palautettava, jos hanke onnistuu veronmaksun lykkäykset (varaukset, vapaat tai nopeutetut poistot jne. ) Luokka D1 (D1A) ovat Viimeinen luokka (D1) kattaa takaukset, jotka ilmaistaan nimellismäärinä. tavallisesti paljon nimellismääriä alhaisemmat, Tukiosat koska ne vastaavat tai sitä etua, markkinakorkoa alhaisemmalla korolla, jos riskilisä maksetaan. Jos takausohjelmasta kuitenkin aiheutuu tappioita, tappioiden kokonaismäärä maksetuilla riskilisillä vähennettynä kuuluu luokkaan D1A, koska tätä määrää voidaan pitää tuensaajalle suoritettuna lopullisena siirtona. Näiden takausten nimellismäärät ilmoitetaan luokassa D1 vastuusitoumuksen osoittamiseksi. jonka tuensaaja saa ilmaiseksi 7. 2. Luettelo luokkaan D1 kuuluvista tuista - - takuuohjelmien kattamat määrät (D1) takuuohjelmista vähennettynä (D1A) aiheutuneet tappiot, maksetuilla riskilisillä 7744 8. Tuen tavoitteet Tukiohjelmat on jaettu 21 ryhmään niiden alakohtaisen tai toiminnallisen tarkoituksen mukaan. Työllisyys- ja koulutustuki on mukana ensimmäistä kertaa. 1. Maa- ja kalatalous 1. 1. Maatalous 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus ja palveluala 2. 1. Laaja-alaiset tavoitteet - Tutkimus ja kehittäminen - Ympäristönsuojelu - Pienet ja keskisuuret yritykset - Kauppa - Energiansäästö - Työllisyystuki - Koulutustuki - Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat - Terästeollisuus - Laivanrakennusteollisuus - Liikenne (rautatie-, lento-, sisävesi- ja meriliikenne) - Hiiliteollisuus (olemassa oleva tuotanto) - Hiiliteollisuus (muu tuki) - Muut tehdasteollisuuden alat - Joukkoviestimet, kulttuuri ja muut palvelut - Matkailu - Rahoituspalvelut 3. Aluetuet 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan alueet 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan alueet 7755 9. Joulukuun 31 päivään asti voimassa ollut luettelo 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista alueista24 Jäsenvaltio Alueet Kreikka Irlanti Portugali Itävalta Saksa Espanja Ranska Italia Kaikki alueet Kaikki alueet Kaikki alueet Burgenland Berliini (itäosa) Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thüringen Galicia Asturia Kantabria Kastilia ja León Kastilia- La Mancha Extremadura Valencia Andalusia Murcia Ceuta y Melilla Kanariansaaret Guadeloupe Martinique Guayana Réunion Campania Sisilia Sardinia Apulia Basilicata Calabria Yhdistynyt kuningask. Pohjois-Irlanti 24 EYVL C 212, 12. 8. 1988, s. 2–10, sekä myöhemmät muutokset. 7766 III. Tukiosan arvioinnissa käytetyt tietolähteet ja menetelmät 10. luvut kuvaavat yleensä toteutuneita menoja (tai Arvioinnissa käytetyt toteutunutta tulojen menetystä, kun on kyse veroista). 25 Mikäli tämä ei ole ollut mahdollista, on kuultu kyseisiä jäsenvaltioita ja käytetty budjettimäärärahoja tai suunnitelmissa esitettyjä summia. Jos lukuja ei ollut saatavilla, aiempien vuosien lukuja on käytetty arvioina, ellei toisin ilmoiteta. 10. 1. Kaikki luvut on koottu kansallisena valuuttana ja muunnettu euroiksi vuoden 1997 kiintein hinnoin. Seuraavat yleiskatsauksessa käytetyt (New Cronos -tietokannasta): tilastotiedot on saatu Eurostatista - - - - - - - markkinahintainen bruttokansantuote (BKT) implisiittinen BKT:n deflaattori julkiset menot yhteensä teollisuustuotteiden, maatalouden ja liikenteen bruttojalostusarvo markkinahinnoin laivanrakennuksen jalostusarvo tuotannontekijähintaan työssäkäyvä väestö, kokonaistyöllisyys tehdasteollisuuden ja hiiliteollisuuden työllisyys aloittain on jalostusarvo Kalastuksen keskimääräisten hintojen perusteella. Harvoja puuttuvia tilastotietoja on täydennetty tilastoilla, jotka on saatu AMECO-tietokannasta, jota ylläpitää talous- ja rahoitusasioista vastaava komission pääosasto. purettujen määrien laskettu ja 10. 2. Komission yksiköt ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti. toimittaneet omia alojaan koskevia lukuja Sekä OECD:n että WTO:n nykyisten ilmoitusvelvoitteiden täyttämiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot kaikista kansallisesti ja alueellisesti myönnetyistä maatalouden tuista. Tiedot koskevat suoria maksuja, tuotantokustannusten keventämistä ja yleishyödyllisiä palveluja sekä maatalouden monimuotoisuutta tukevia siirtoja. Lisäksi on tietoja tuista, jotka koskevat työpaikkojen luomista ja säilyttämistä maaseudulla, tasapainoiseen maankäyttöön tähtääviä maatalouden ympäristöohjelmia, luonnonvarojen suojelua ja niiden uusiutumisen edistämistä sekä tiettyjä sosiaaliturvajärjestelmiä ja BSE-kriisin aiheuttamia poikkeuksellisia kuluja. Kalastusta koskevat lokakuuta 1974 pidetyssä 306:nnessa neuvoston istunnossa annetun jäsenvaltioiden hallitusten tiedot on toimitettu 2. 25 On korostettava, että vuotuiset menot (maksusitoumukset) eivät ole välttämättä yhtä suuret kuin tukiohjelman vuotuiset budjettimäärärahat. 7777 edustajien päätöslauselman mukaista menettelyä noudattaen. Katsausta laadittaessa vuotta 1998 koskevat tiedot olivat käytettävissä Belgian, Tanskan, Saksan, Kreikan, Espanjan, Suomen, Alankomaiden, Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. 528/76/EHTY, Hiiliteollisuutta koskevat luvut ovat jäsenvaltioiden toimittamia komission päätösten N:o 3632/93/EHTY mukaisesti. Näistä luvuista on esitetty tiivistelmä tämän alan tukia koskevassa vuotuisessa komission tiedonannossa neuvostolle. Nämä luvut on jaettu nykyiselle tuotannolle myönnettyyn tukeen ja muuhun tukeen (esimerkiksi kaivostyöntekijöiden erityisiin sosiaaliturvaetuuksiin ja aikaisempien kausien kulujen kattamiseen myönnettyyn tukeen). 2064/86/EHTY ja Rautatieliikennettä koskevat jäsenvaltioiden toimittamia. luvut ovat Valtaosa tukimääristä ei edellytä ennakkoilmoitusta. Lisäksi erikseen esitetään tuet, jotka on myönnetty rautateille neuvoston asetuksen (ETY) 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) 1893/91, nojalla julkisen palvelun velvoitteiden ylläpitämistä varten. toimittamia säännönmukaisen Tehdasteollisuus Miltei kaikki tehdasteollisuudelle myönnettyjä tukia koskevat tiedot ovat jäsenvaltioiden vuosikertomuksen laatimista koskevan menettelyn mukaisesti. Tämä menettely otettiin käyttöön komission 22. helmikuuta 1994 jäsenvaltioille osoittamalla ja se saatettiin ajan tasalle komission 2. elokuuta 1995 kirjeellä, tiedot on tarkistettu jäsenvaltioille osoittamalla kirjeellä. Lisäksi tuen myöntämistä koskeviin vertaamalla niitä komission päätöksiin, kansallisiin alustaviin julkaisuihin, talousarvioihin ja muihin saatavilla oleviin lähteisiin. kansantalouden tilinpitoon, 10. 3. 10. 4. Terästeollisuus ja laivanrakennus Tässä tutkimuksessa esitetyt luvut on koottu seurantakertomuksista, jotka komissio on laatinut neuvostolle. 7788 10. 5. Tukiosan arviointimenetelmät 10. 5. 1. 10. 5. 2. 10. 5. 3. avustukset Luokka A - A1A: sosiaaliturvamaksujen alennukset jne. Tukiosaa ei tarvitse laskea, koska tuen määrä on sama kuin avustuksen tai sitä vastaavan toimenpiteen määrä. ja korkotuet; A2A: verojen ja jos tavanomaisissa markkinatalouden Luokka B - osakkuus (velan muunto mukaan luettuna) Komission vakiintuneen menettelyn mukaan tällaiset toimenpiteet ovat tukea, toimiva tällaista sijoitusta. Ks. komission yksityinen sijoittaja ei olisi tiedonanto ETY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan ja komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin tehdasteollisuuden alalla, EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3. Menetelmä perustuu tukitoimenpiteestä tuensaajalle koituvan edun laskentaan. olosuhteissa tehnyt Luokka C – C1: tuetut lainat; C2:veronmaksun lykkäykset tuen pääoma-arvoa Tässä luokassa tukiosat (C1A/C2A) ovat selvästi pienempiä. Jos jäsenvaltio ei toimita tukiosaa koskevia tietoja, vuodesta 1995 eteenpäin valtion lainaaman kokonaismäärän tukiosaksi arvioidaan alustavasti 15 prosenttia, kun aiempina vuosina vastaava osuus on ollut 33 prosenttia. Tätä alaspäin tehtyä tarkistusta perustellaan tukiosan yleisellä pienenemisellä, joka johtuu jäsenvaltioiden yleisesti alhaisemmista koroista verrattuna aiempien yleiskatsausten aikaiseen tilanteeseen. Takaisin maksettavien ennakoiden tukiosan suuruudeksi katsotaan 90 prosenttia, jos jäsenvaltio ei ole ilmoittanut takaisinmaksuosuutta, koska takaisin maksettava osuus on osoittautunut keskimäärin hyvin pieneksi. 10. 5. 4. Luokka D – takaukset Tukiosa (D1A) on paljon pienempi kuin takauksen kohteena oleva pääoma-arvo. Jos tarkkaa tietoa tukiosasta ei ole saatavilla, arvio laaditaan valtion tappioiden perusteella. Jos jäsenvaltioiden tiedoista käy ilmi ainoastaan takauksen kohteena oleva pääoma-arvo, tukiosan katsotaan olevan 10 prosenttia tästä arvosta. 7799 IV. Erityisongelmat 11. Tutkimus ja kehitys (T&K) 11. 1. T&K-hankintasopimukset T&K-hankintasopimusten ei ole todettu sisältävän valtiontukea. Lähteiden perusteella ei ole mahdollista eriyttää erityisesti sotilaallisiin tarkoituksiin tehtyjä tutkimus- ja kehityssopimuksia eikä arvioida tällaisten sopimusten markkinavaikutuksia. 26 11. 2. Julkinen tutkimus Valtion tai julkisten tutkimuskeskusten taikka korkeakoulujen laitosten suorittamaan tutkimukseen annetun laitoksen sisäisen rahoituksen sisältämistä tukiosista ei esitetä tietoja. Voittoa tavoittelemattomien korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten rahoittama T&K-toiminta ei yleensä kohdan kuulu soveltamisalaan. 27 perustamissopimuksen artiklan EY:n 87 1 11. 3. Ydinvoima ei ole tietoinen ydinenergia-alalle Komissio myönnetystä ilmoittamattomasta tuesta. Jäsenvaltiot voivat tukea ydinenergia-alaa (pääasiallisesti T&K-sopimuksina ja julkisena julkisten yritysten tai tutkimustyönä toteutettavan) T&K-rahoitustoiminnan kautta. Vain osa tästä rahoituksesta sisältyy T&K-lukuihin. T&K-lukuihin sisältyvät ydinenergiaa koskevat luvut voivat hyvinkin olla liian pieniä. Energia-alan siitä tarkastellaan erityisesti tukitilannetta aiheutuvien hukkakustannusten valossa. alan vapauttamisen ja 12. Kolmen uuden jäsenvaltion liittyminen yhteisöön Jäsenvaltioiden myöntämiä arvioinnissa tukimääriä keskitytään vuotuisiin keskiarvoihin kolmivuotiskausina 1994–1996 ja 1996–1998. Koska kolme uutta jäsenvaltiota liittyivät unioniin vasta 1995, kaksivuotiskauden 1995–1996 keskiarvoja verrataan kolmivuotiskauden 1996–1998 keskiarvoihin. vertailtaessa 26 27 Ks. Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, 2. 5. kohta, EYVL C 45, 17. 2. 1996. Ks. Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, 2. 4. kohta. 8800 LIITE II TILASTOLIITE Taulukko A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle. Vuotuinen kokonaismäärä vuosina 1994–1998 käypiin hintoihin kansallisina valuuttoina. Taulukko A2 Valtiontuki tehdasteollisuudelle. Vuotuinen kokonaismäärä vuosina 1994–1998 käypiin hintoihin euroina. Taulukko A3 Valtiontuki tehdasteollisuudelle. Vuotuinen kokonaismäärä vuosina 1994–1998 kiinteisiin hintoihin euroina. Taulukko A4 Saksan valtiontuki uusille osavaltioille. Vuotuinen keskiarvo vuosina 1994–1998 kiinteisiin hintoihin euroina. Taulukot A5/1-15 Valtiontuki yhteensä – vuotuinen keskiarvo jäsenvaltioittain vuosina 1996–1998 kiinteisiin hintoihin euroina. Taulukot A5/16 Valtiontuki yhteensä – vuotuinen keskiarvo EU:ssa vuosina 1996–1998 kiinteisiin hintoihin euroina. Taulukot A6/1-15 Valtiontuki yhteensä vuosina 1994–1998 jäsenvaltioittain kiinteisiin hintoihin euroina. Taulukot A6/16 Valtiontuki yhteensä vuosina 1994–1998 EU:ssa kiinteisiin hintoihin euroina. 8811 Taulukko A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle käypiin hintoihin vuosina 1994–1998 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi 1994 miljoonaa kansallinen valuutta (Italian kohdalla mrd) 1995 5. 954,90 1996 6. 311,60 1997 7. 231,69 1998 6. 980,87 37. 887,73 35. 360,34 36. 683,30 23. 901,98 28. 393,06 3. 729,58 4. 419,95 5. 019,80 5. 578,89 5. 400,95 38. 998,84 29. 763,58 24. 518,56 22. 576,30 20. 493,88 102. 283,45 198. 820,31 177. 941,13 223. 565,61 166. 004,79 161. 043,54 414. 705,68 315. 272,70 292. 205,74 287. 765,17 2. 287,91 1. 904,78 2. 507,97 2. 482,42 25. 943,80 20. 125,28 23. 732,84 38. 010,85 27. 141,82 131,85 152,37 236,34 236,99 476,34 17. 440. 63 22. 580,54 19. 332,99 16. 786,25 15. 101,31 1. 678,50 1. 829,79 1. 815,47 1. 958,08 2. 015,95 1. 133,78 1. 283,32 1. 425,51 1. 341,98 1. 403,60 82. 644,51 33. 377,05 33. 636,61 43. 889,46 38. 985,81 2. 764,41 2. 849,58 2. 683,82 3. 394,04 Yhdistynyt kuningask. 741,24 899,41 1. 027,56 1. 049,85 935,93 EU 15 38. 239,72 37. 539,95 34. 099,46 33. 730,76 30. 095,23 8822 Taulukko A2 Valtiontuki tehdasteollisuudelle käypiin hintoihin vuosina 1994–1998 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi miljoonaa euroa 1994 1995 1996 1997 1998 955,40 494,42 451,73 917,21 603,16 469,81 933,45 682,10 523,13 589,69 745,48 503,87 698,98 720,19 20. 264,19 15. 884,50 12. 840,04 11. 492,84 10. 407,58 355,12 656,20 582,37 722,68 501,93 1. 013,38 2. 544,21 1. 961,29 1. 761,47 1. 721,25 400,79 326,82 426,48 414,95 3. 941,26 3. 084,31 3. 655,14 5. 748,25 4. 111,52 166,14 186,83 297,87 317,04 605,84 9. 107,09 10. 600,50 9. 869,01 8. 700,70 7. 769,56 42,33 525,32 419,74 47,46 611,42 170,20 296,23 46,20 666,21 171,82 334,66 48,31 607,01 221,01 310,23 49,63 632,34 193,29 380,67 Yhdistynyt kuningask. 955,33 1. 085,21 1. 262,67 1. 516,45 1. 383,62 EU 15 38. 239,72 37. 539,95 34. 099,46 33. 730,76 30. 095,23 8833 Taulukko A3 Valtiontuki tehdasteollisuudelle kiinteisiin hintoihin vuosina 1994–1998 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi miljoonaa euroa 1994 1995 1996 1997 1998 977,48 526,52 446,30 898,84 613,02 463,87 917,36 682,95 523,13 589,69 745,48 498,78 688,33 706,59 20. 633,12 15. 405,44 12. 564,37 11. 492,84 10. 330,63 418,82 741,29 614,84 722,68 511,04 1. 073,12 2. 636,15 1. 940,06 1. 761,47 1. 697,64 401,13 331,23 426,48 414,43 4. 076,76 3. 117,11 3. 627,11 5. 748,25 4. 068. 96 183,92 211,58 323,22 317,04 607,07 10. 230,39 12. 607,34 10. 282,74 8. 700,70 7. 609,16 44,24 543,89 464,87 47,83 601,82 178,08 326,82 46,25 659,63 173,71 333,51 48,31 607,01 221,01 310,23 48,92 621,44 189,07 388,48 Yhdistynyt kuningask. 1. 168,11 1. 382,10 1. 524,66 1. 516,45 1. 321,01 EU 15 40. 341,24 39. 614,83 34. 485,53 33. 730,76 29. 701,55 8844 Taulukko A4 Valtiontuki Saksan uusille osavaltioille vuotuinen keskiarvo vuosina 1996–1998 miljoonaa euroa prosenttia prosenttia koko tuesta Avustukset 4 788,33 55,63 41,75 Verovapautukset 998,22 11,60 Pääomaosakkuudet 12,23 0,14 8,70 0,11 Tuetut lainat 2 329,02 27,06 20,31 Verolykkäykset Takaukset 0,00 478,98 0,00 5,57 0,00 4,18 YHTEENSÄ 8 607 100 75 Vuosina 1996–1998 uusille osavaltioille myönnettiin tukea vuodessa keskimäärin 8 607 miljoonaa euroa. Määrä on 75 prosenttia kaikesta Saksassa tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta, jonka määrä on laskenut jatkuvasti vuodesta 1993. Lukuihin sisältyy vuosittain keskimäärin 3 514 miljoonaa euroa Treuhand-tukea. 8855 Taulukko A5/1 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE ITÄVALTA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne Joista -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 88 66 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - - 976,45 296,03 137,15 49,79 54,39 0,00 5,21 15,68 0,00 33,79 680,43 3,50 0,00 641,26 631,34 0,00 0,00 0,00 9,36 0,00 26,30 0,00 81,92 60,67 21,25 1. 058,37 89,24 375,13 75,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 43,71 38,32 15,57 0,57 12,71 0,00 0,00 2,13 0,00 7,34 5,39 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 5,39 0,00 59,43 52,78 6,65 103,14 8,70 95,62 19,31 45,26 15,48 6,63 2,19 2,95 0,00 0,23 0,77 0,00 2,71 29,78 0,15 0,00 27,85 27,42 0,00 0,00 0,00 0,41 0,00 1,38 0,00 6,25 4,93 1,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 22,03 1. 042,19 22,03 0,00 0,00 0,83 0,00 0,00 0,00 0,00 21,20 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,49 0,00 2,49 356,38 152,72 50,37 67,93 0,00 5,21 17,81 0,00 62,33 685,82 3,50 0,00 641,26 631,34 0,00 0,00 0,00 9,36 0,00 31,69 0,00 143,84 113,45 30,38 24,51 2,07 24,51 4,95 1. 186,03 495,26 351,42 338,56 152,72 50,37 67,93 0,00 5,21 0,00 0,00 62,33 12,86 3,50 0,00 0,00 - - - - 9,36 0,00 - - 143,84 113,45 30,38 495,26 495,26 70,96 68,36 30,84 10,17 13,72 0,00 1,05 0,00 0,00 12,59 2,60 0,71 0,00 0,00 - - - - 1,89 0,00 - - 29,04 22,91 6,13 100,00 100,00 Taulukko A5/2 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet 88 77 BELGIA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 3,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,05 0,11 - 2. 009,13 203,49 315,97 111,80 87,53 5,30 113,04 2,38 0,47 96,80 9,20 1,25 1. 693,17 2,09 0,00 1. 678,70 324,38 0,00 0,00 0,00 0,22 4,10 8,06 0,00 228,89 228,89 0,00 0,80 0,00 0,14 0,00 0,00 0,00 0,00 110,86 91,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 91,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 32,04 32,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 32,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 29,51 29,51 28,26 0,00 0,57 0,68 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,18 0,18 0,00 82,30 18,08 4,19 0,19 4,26 0,43 0,02 3,48 0,33 5,19 64,22 0,08 0,00 60,40 11,67 0,00 0,00 0,00 3,31 0,15 0,29 0,00 8,68 8,68 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,67 3,67 0,00 3,67 0,14 3,67 0,50 13,34 2. 287,51 13,34 502,65 0,00 0,00 4,54 8,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 8,41 8,41 0,00 21,75 0,86 21,75 2,97 116,59 5,30 118,28 11,86 0,47 96,80 9,20 144,15 1. 784,86 2,09 0,00 1. 678,70 324,38 0,00 0,00 0,00 91,91 4,10 8,06 0,00 241,15 241,15 0,00 2. 531,71 731,79 490,65 396,65 116,59 5,30 118,28 11,86 0,47 0,00 0,00 144,15 94,00 2,09 0,00 0,00 - - - - 91,91 0,00 - - 241,15 241,15 0,00 731,79 731,79 - 67,05 54,20 15,93 0,72 16,16 1,62 0,06 0,00 0,00 19,70 12,84 0,29 0,00 0,00 - - - - 12,56 0,00 - - 32,95 32,95 0,00 100,00 100,00 YHTEENSÄ Prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ Prosenttia 2. 241,07 88,52 441,15 60,28 203,49 8,04 203,49 27,81 32,04 1,27 32,04 4,38 29,69 1,17 29,69 4,06 TANSKA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 9,97 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,97 0,65 - - Taulukko A5/3 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 88 88 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet 1. 071,02 217,59 543,80 217,59 135,51 16,29 14,70 17,04 191,97 75,22 93,07 0,00 527,22 0,00 59,48 443,81 139,29 0,00 0,00 0,00 1,91 13,37 8,66 0,00 9,89 9,89 0,00 1,35 216,24 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 1. 090,88 80,46 446,78 62,78 217,59 16,05 217,59 30,57 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,51 40,51 27,60 0,00 0,32 12,58 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,51 2,99 40,51 5,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,80 1. 335,91 86,82 52,56 10,91 15,11 1,19 1,92 12,48 4,89 6,05 0,00 34,26 0,00 3,87 28,84 9,05 0,00 0,00 0,00 0,12 0,87 0,56 0,00 0,64 0,64 0,00 701,78 640,40 167,93 232,53 18,35 29,62 191,97 0,00 0,00 0,00 61,39 0,00 59,48 0,00 - - - - 1,91 0,00 - - 9,89 9,89 0,00 98,61 89,98 23,60 32,67 2,58 4,16 26,97 0,00 0,00 0,00 8,63 0,00 8,36 0,00 - - - - 0,27 0,00 - - 1,39 1,39 0,00 808,69 167,93 232,53 18,35 29,62 191,97 75,22 93,07 0,00 527,22 0,00 59,48 443,81 139,29 0,00 0,00 0,00 1,91 13,37 8,66 0,00 9,89 9,89 0,00 1. 355,77 711,67 711,67 711,67 100,00 100,00 6,80 3,47 0,00 3,33 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,80 0,50 6,80 0,95 SAKSA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 16,44 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,44 0,06 - Taulukko A5/4 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 88 99 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 17. 165,39 353,34 29,31 1. 048,76 1. 707,98 206,14 1. 066,61 65,15 209,15 5,97 227,86 49,64 27,59 56,00 0,00 0,00 205,12 0,00 1,02 0,00 0,00 0,00 15. 457,41 147,20 2,25 360,86 9. 930,46 4. 186,68 0,00 4. 802,72 341,36 15,10 4,66 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 145,44 0,00 1,76 0,00 29,31 0,00 0,00 6,81 0,00 0,00 0,00 0,00 22,50 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 906,25 34,48 53,04 373,57 0,00 41,99 0,00 3,16 400,02 142,51 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,61 0,00 141,90 88,42 70,43 0,00 0,00 70,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,99 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,99 0,00 260,43 18. 945,66 253,30 3. 173,41 1,20 0,00 110,51 0,67 0,00 0,00 0,00 140,92 1. 102,29 118,19 975,59 6,64 270,87 49,64 30,75 619,44 7,13 15. 772,25 0,07 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,01 6,05 0,00 2,32 360,86 9. 930,46 4. 186,68 0,00 4. 802,72 341,36 160,54 6,29 25,80 141,90 4. 609,54 1. 000,49 0,00 1. 786,68 86,06 363,09 7. 845,87 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet 521,48 4. 087,79 1,02 998,22 0,00 0,00 25,86 1. 760,82 0,00 0,00 0,00 363,09 548,37 7. 209,92 YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 21. 791,36 81,29 6. 618,50 57,74 1. 353,84 5,05 1. 352,07 11,80 29,31 0,11 29,31 0,26 2. 835,45 10,58 2. 689,78 23,47 174,49 0,65 156,50 1,37 623,52 2,33 616,46 5,38 26. 807,96 11. 462,61 65,47 10,97 3,81 0,41 3,37 0,02 0,94 0,17 0,11 2,14 54,50 0,01 1,25 34,32 14,47 0,00 16,60 1,18 0,55 0,02 0,09 0,49 27,11 1,89 24,92 3. 616,74 3. 093,02 1. 102,29 118,19 975,59 6,64 270,87 0,00 0,00 619,44 523,72 2,32 360,86 0,00 - - - - 160,54 0,00 - - 7. 845,87 548,37 7. 209,92 11. 462,61 11. 462,61 - 31,55 26,98 9,62 1,03 8,51 0,06 2,36 0,00 0,00 5,40 4,57 0,02 3,15 0,00 - - - - 1,40 0,00 - - 68,45 4,78 62,90 100,00 100,00 Taulukko A5/5 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE KREIKKA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 13,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,87 0,97 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 415,36 9,56 1,23 0,10 7,83 0,39 0,00 0,00 0,00 0,00 405,81 10,02 7,65 388,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,03 0,02 0,00 567,52 0,00 567,52 996,76 76,32 594,75 96,55 2,89 2,89 0,00 0,00 0,00 2,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,89 0,22 2,89 0,47 288,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 288,01 0,00 0,00 288,01 0,00 288,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 288,01 22,05 0,00 0,00 0,76 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,02 0,00 0,00 17,50 0,00 17,50 18,26 1,40 18,23 2,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,01 0,11 0,02 707,14 49,38 0,88 0,09 0,01 0,55 0,23 0,00 0,00 0,00 0,01 48,51 0,75 0,53 47,21 0,00 20,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,85 0,00 40,85 12,56 1,23 0,10 7,83 3,28 0,00 0,00 0,00 0,11 694,58 10,76 7,65 676,10 0,00 288,01 0,00 0,00 0,00 0,06 0,02 0,00 585,02 0,00 585,02 1. 306,03 615,99 99 00 - 30,97 12,56 1,23 0,10 7,83 3,28 0,00 0,00 0,00 0,11 18,41 10,76 7,65 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 585,02 0,00 585,02 615,99 615,99 - 5,03 2,04 0,20 0,02 1,27 0,53 0,00 0,00 0,00 0,02 2,99 1,75 1,24 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 94,97 0,00 94,97 100,00 100,00 Taulukko A5/6 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 11 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia ESPANJA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 44,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 44,83 0,78 - 4. 194,44 580,68 156,75 17,74 145,39 1,93 18,76 110,96 43,22 85,93 3. 613,76 50,82 665,35 1. 579,04 296,15 0,00 739,20 337,06 187,77 21,83 32,69 0,00 252,24 197,15 55,09 4. 491,51 95,39 1. 582,68 87,94 0,86 0,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,02 0,86 0,05 56,88 21,67 0,00 0,00 3,78 0,00 0,00 0,00 0,00 17,89 35,22 35,22 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,52 0,00 4,52 61,41 1,30 61,41 3,41 145,33 145,16 28,40 0,00 111,82 0,00 0,00 0,00 0,00 4,93 0,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,17 0,00 9,22 9,22 0,00 154,55 3,28 154,38 8,58 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,40 4. 397,93 0,40 0,00 0,00 0,19 0,00 0,00 0,00 0,00 0,22 748,78 185,16 17,74 261,18 1,93 18,76 110,96 43,22 109,83 0,00 3. 649,15 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,40 0,01 0,40 0,02 86,04 665,35 1. 579,04 296,15 0,00 739,20 337,06 187,77 21,83 32,87 0,00 265,98 206,36 59,61 4. 708,73 1. 799,73 76,06 12,95 3,20 0,31 4,52 0,03 0,32 1,92 0,75 1,90 63,11 1,49 11,51 27,31 5,12 0,00 12,78 5,83 3,25 0,38 0,57 0,00 4,60 3,57 1,03 1. 533,75 594,60 185,16 17,74 261,18 1,93 18,76 0,00 0,00 109,83 939,15 86,04 665,35 0,00 - - - - 187,77 0,00 - - 265,98 206,36 59,61 1. 799,73 1. 799,73 100,00 100,00 - 85,22 33,04 10,29 0,99 14,51 0,11 1,04 0,00 0,00 6,10 52,18 4,78 36,97 0,00 - - - - 10,43 0,00 - - 14,78 11,47 3,31 Taulukko A5/7 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 22 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet SUOMI TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 2,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,00 0,10 - - 377,23 281,11 131,94 5,38 26,33 38,59 25,71 50,98 0,00 2,18 96,12 0,00 33,99 43,74 40,67 0,00 0,00 0,00 6,25 12,15 0,00 0,00 55,91 55,91 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 8,19 8,19 0,00 2,27 2,27 2,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,27 0,45 2,27 0,58 47,56 47,56 6,38 0,00 41,18 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,48 1,48 0,00 49,04 9,82 49,04 12,55 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21,19 16,38 6,90 0,26 3,31 1,89 1,26 2,50 0,00 0,25 4,81 0,00 1,67 2,15 2,00 0,00 0,00 0,00 0,40 0,60 0,00 0,00 3,22 3,22 0,00 3,01 3,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,11 0,00 3,12 0,62 3,12 0,80 431,90 333,95 140,60 5,38 67,51 38,59 25,71 50,98 0,00 5,19 97,95 0,00 33,99 43,74 40,67 0,00 0,00 0,00 8,08 12,15 0,00 0,00 65,68 65,68 0,00 499,58 390,72 325,04 282,98 140,60 5,38 67,51 38,59 25,71 0,00 0,00 5,19 42,06 0,00 33,99 0,00 - - - - 8,08 0,00 - - 65,68 65,68 0,00 390,72 390,72 83,19 72,43 35,98 1,38 17,28 9,88 6,58 0,00 0,00 1,33 10,77 0,00 8,70 0,00 - - - - 2,07 0,00 - - 16,81 16,81 0,00 100,00 100,00 YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 435,13 87,10 326,27 83,51 10,02 2,01 10,02 2,56 Taulukko A5/8 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 33 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet RANSKA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 24,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 24,53 0,15 - - 7. 360,90 545,26 3. 579,19 381,73 26,43 165,58 12. 059,08 753,05 526,08 554,50 377,40 363,10 31,46 279,25 1,12 22,20 5,95 0,00 49,98 495,01 0,00 0,00 0,00 0,00 15,79 15,28 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 554,50 354,19 0,00 23,21 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6. 607,85 19,17 3. 024,69 2,64 157,81 5. 988,93 1. 379,73 0,00 28,98 195,92 129,85 103,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 19,17 0,00 0,00 0,00 0,00 254,72 0,00 254,72 0,00 0,00 39,08 108,37 0,00 2. 622,53 200,88 1. 601,68 167,55 33,33 977,92 623,76 0,00 0,00 0,00 4,33 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,33 0,00 0,00 0,00 0,36 0,00 0,36 144,44 2. 355,47 0,00 0,00 0,00 144,44 0,00 0,00 0,00 0,00 1. 212,30 31,46 302,45 145,56 22,20 21,74 15,28 604,48 21,14 9. 703,62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21,14 2,64 157,81 6. 243,65 1. 379,73 254,72 28,98 195,92 199,49 231,48 0,00 2. 643,66 74,81 14,61 7,52 0,20 1,88 0,90 0,14 0,13 0,09 3,75 60,20 0,02 0,98 38,73 8,56 1,58 0,18 1,22 1,24 1,44 0,00 16,40 2. 678,37 2. 318,44 1. 212,30 31,46 302,45 145,56 22,20 0,00 0,00 604,48 359,93 2,64 157,81 0,00 - - - - 199,49 0,00 - - 0,15 1. 803,07 11,19 1. 803,07 0,15 0,00 1. 145,62 657,44 7,11 4,08 1. 145,62 657,44 165,73 1,19 144,59 3,23 13. 886,68 4. 481,44 4. 481,44 4. 481,44 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,23 0,20 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,43 0,19 26,23 0,59 59,77 51,73 27,05 0,70 6,75 3,25 0,50 0,00 0,00 13,49 8,03 0,06 3,52 0,00 - - - - 4,45 0,00 - - 40,23 25,56 14,67 100,00 100,00 YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 7. 586,31 54,63 1. 238,27 27,63 2. 146,94 15,46 2. 096,69 46,79 3. 579,19 25,77 593,58 13,25 382,09 2,75 382,09 8,53 Taulukko A5/9 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 44 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia IRLANTI TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 13,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,86 1,70 - - 202,16 222,38 45,57 20,94 0,00 4,00 4,44 2,02 0,00 14,18 0,00 121,32 0,00 0,00 0,00 0,25 0,00 0,00 0,00 121,07 156,58 101,06 17,46 0,00 138,13 93,24 0,00 0,00 0,00 0,28 0,00 0,72 0,00 199,24 0,00 199,24 415,26 60,35 248,37 59,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 101,06 1,12 0,00 1,12 223,49 32,48 122,43 29,45 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 28,56 0,00 28,56 30,39 4,42 30,39 7,31 4,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,27 0,08 0,00 0,00 0,00 0,00 4,35 0,63 0,00 0,00 54,73 22,30 2,57 0,00 0,50 0,60 0,25 0,00 1,74 16,64 32,42 2,15 0,00 16,98 11,46 0,00 0,00 0,00 0,26 0,52 0,10 12,42 28,13 0,00 28,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,58 14,58 0,00 0,00 0,05 0,19 0,00 0,00 0,00 14,34 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,58 2,12 14,58 3,51 445,29 181,47 20,94 0,00 4,04 4,88 2,02 0,00 14,18 135,41 263,83 17,46 0,00 138,13 93,24 0,00 0,00 0,00 2,11 4,27 0,80 101,06 228,92 0,00 228,92 688,08 415,77 186,85 167,29 20,94 0,00 4,04 4,88 2,02 0,00 0,00 135,41 19,56 17,46 0,00 0,00 - - - - 2,11 0,00 - - 228,92 0,00 228,92 415,77 415,77 44,94 40,24 5,04 0,00 0,97 1,17 0,49 0,00 0,00 32,57 4,71 4,20 0,00 0,00 - - - - 0,51 0,00 - - 55,06 0,00 55,06 100,00 100,00 Taulukko A5/10 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 55 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut ITALIA TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 81,26 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 81,26 0,46 - 7. 530,48 361,21 1. 207,70 1. 903,37 354,33 385,12 212,71 21,77 612,90 8,04 37,29 560,28 0,00 450,38 5. 627,11 133,77 206,44 5. 069,61 640,38 0,00 0,00 0,00 57,90 89,52 69,88 0,00 58,79 0,00 10,01 0,00 0,00 285,53 0,00 0,00 6,88 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,71 0,17 0,00 0,00 0,00 0,02 0,49 0,00 0,00 0,00 384,61 822,58 0,00 0,00 429,53 0,00 429,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 393,06 0,00 0,00 0,00 70,34 66,45 14,37 0,00 35,55 0,23 0,00 0,00 0,00 16,30 3,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,82 0,00 3,07 0,00 51,92 2,59 49,33 122,26 0,77 119,19 1,34 53,20 16,44 1,63 0,12 3,75 0,92 0,21 4,81 0,00 5,00 36,75 0,76 1,17 31,28 3,64 2,44 0,00 0,00 0,33 0,55 0,42 2,24 36,53 1,59 34,94 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 180,85 9. 350,58 180,85 2. 890,11 0,00 0,00 0,86 152,70 0,00 0,00 0,00 27,29 285,87 21,77 659,34 161,46 37,29 845,81 0,00 878,58 0,00 6. 460,47 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 133,77 206,44 5. 499,13 640,38 429,53 0,00 0,00 58,72 96,23 73,12 393,06 4,33 6. 420,97 0,13 4,20 279,93 6. 141,03 185,18 1,17 185,18 2,09 15. 852,80 8. 864,20 2. 443,23 2. 044,30 285,87 21,77 659,34 161,46 37,29 0,00 0,00 878,58 398,93 133,77 206,44 0,00 - - - - 58,72 0,00 - - 6. 420,97 279,93 6. 141,03 8. 864,20 8. 864,20 - 27,56 23,06 3,22 0,25 7,44 1,82 0,42 0,00 0,00 9,91 4,50 1,51 2,33 0,00 - - - - 0,66 0,00 - - 72,44 3,16 69,28 100,00 100,00 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet 3. 118,82 3. 245,90 256,73 2. 862,09 20,48 3. 225,41 YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 10. 730,56 67,69 4. 860,02 54,83 3. 607,11 22,75 3. 314,70 37,39 1. 207,70 7,62 385,12 4,34 Taulukko A5/11 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 66 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia LUXEMBURG TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - - 45,34 14,64 3,13 1,96 9,26 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 30,69 0,00 0,00 29,82 26,26 0,00 0,00 0,00 0,07 0,81 0,00 0,00 29,55 29,55 0,00 74,89 95,45 44,26 92,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,69 2,69 0,00 2,69 3,42 2,69 5,62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,88 0,88 0,14 0,00 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,88 1,12 0,88 1,84 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 41,40 13,91 2,93 1,76 8,96 0,26 0,00 0,00 0,00 0,00 27,49 0,00 0,00 26,71 23,52 0,00 0,00 0,00 0,06 0,72 0,00 0,00 28,87 28,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 46,22 15,52 3,27 1,96 10,00 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 30,69 0,00 0,00 29,82 26,26 0,00 0,00 0,00 0,07 0,81 0,00 0,00 32,24 32,24 0,00 78,45 47,83 15,59 15,52 3,27 1,96 10,00 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 0,07 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,07 0,00 - - 32,24 32,24 0,00 47,83 47,83 32,60 32,46 6,84 4,10 20,91 0,61 0,00 0,00 0,00 0,00 0,14 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,14 0,00 - - 67,40 67,40 0,00 100,00 100,00 ALANKOMAAT TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 6,29 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,29 0,25 - - Taulukko A5/12 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 77 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet 1. 650,27 126,47 284,95 126,47 127,59 9,63 10,38 0,00 107,08 0,57 0,00 29,71 1. 365,32 0,00 38,27 1. 305,24 171,29 0,00 0,00 0,00 0,00 21,81 0,00 0,00 78,05 78,05 0,00 0,00 5,59 0,00 0,00 120,88 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 1. 734,61 88,35 400,70 63,67 126,47 6,44 126,47 20,10 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 34,76 34,76 6,03 0,00 0,00 28,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 54,24 54,24 0,00 54,24 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,18 1. 878,93 13,18 513,61 0,00 0,01 6,86 0,00 0,00 0,00 0,00 6,32 133,61 69,47 17,23 28,73 227,97 0,57 0,00 36,03 0,00 1. 365,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 38,27 1. 305,24 171,29 0,00 0,00 0,00 0,00 21,81 0,00 0,00 78,05 78,05 0,00 73,93 20,21 5,26 2,73 0,68 1,13 8,97 0,02 0,00 1,42 53,72 0,00 1,51 51,36 6,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,00 0,00 3,07 3,07 0,00 34,76 1,77 34,76 5,52 54,24 2,76 54,24 8,62 13,18 0,67 13,18 2,09 1. 963,27 629,36 551,31 513,04 133,61 69,47 17,23 28,73 227,97 0,00 0,00 36,03 38,27 0,00 38,27 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 78,05 78,05 0,00 629,36 629,36 87,60 81,52 21,23 11,04 2,74 4,57 36,22 0,00 0,00 5,72 6,08 0,00 6,08 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 12,40 12,40 0,00 100,00 100,00 Taulukko A5/13 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 88 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia PORTUGALI TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 2,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,53 0,14 - 368,39 908,29 140,40 16,89 271,21 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 85,08 74,05 78,40 97,17 0,98 11,27 33,84 27,60 0,00 0,00 0,30 8,93 9,51 32,35 0,00 30,31 0,00 30,31 401,23 27,27 163,57 84,06 9,59 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,59 4,40 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,40 898,70 136,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 895,14 0,00 3,55 3,13 0,00 3,13 911,42 61,95 12,72 6,54 0,00 0,00 136,00 0,00 136,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 140,40 9,54 4,40 2,26 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 12,69 0,00 4,20 0,00 1,00 0,00 1,00 17,89 1,22 13,69 7,03 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 81,61 16,24 0,71 0,00 0,67 0,03 0,51 4,84 4,21 5,26 65,38 0,06 0,64 9,67 1,57 7,74 0,00 0,02 1,23 51,48 2,08 0,20 1,97 0,00 1,97 0,09 1. 434,06 0,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,09 285,30 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 85,08 74,05 92,49 0,00 1. 148,77 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,12 0,00 0,12 0,21 0,01 0,21 0,11 0,98 11,27 169,83 27,60 136,00 0,00 0,30 21,62 904,65 36,55 3,55 34,56 0,00 34,56 1. 471,15 194,59 - 82,24 64,84 6,43 0,00 6,02 0,29 4,57 0,00 0,00 47,53 17,40 0,50 5,79 0,00 - - - - 11,11 0,00 - - 17,76 0,00 17,76 160,03 126,17 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 0,00 0,00 92,49 33,87 0,98 11,27 0,00 - - - - 21,62 0,00 - - 34,56 0,00 34,56 194,59 194,59 100,00 100,00 Taulukko A5/14 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 99 99 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia RUOTSI TUKIMUODOT A1A A2A B1A C1A C2A D1A miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 9,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,13 0,50 - - 1. 292,99 172,21 2,06 34,31 32,12 0,00 7,13 61,25 34,91 0,43 1. 120,78 0,00 0,00 1. 034,57 384,47 0,00 0,00 0,00 0,00 86,21 0,00 0,00 130,71 130,71 0,00 1. 432,83 91,25 206,77 60,09 11,69 11,69 0,00 11,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 51,76 51,76 0,00 63,45 4,04 63,45 18,44 10,59 10,59 10,49 0,00 0,10 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 10,59 0,67 10,59 3,08 51,47 51,38 21,29 0,00 23,36 0,00 6,65 0,00 0,00 0,08 0,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,09 0,00 0,00 11,30 11,30 0,00 62,77 4,00 62,68 18,22 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 74,78 13,48 1,85 2,52 3,07 0,00 0,75 3,35 1,91 0,03 61,31 0,00 0,00 56,58 21,03 0,00 0,00 0,00 0,00 4,72 0,00 0,00 10,60 10,60 0,00 0,62 1. 367,37 0,56 0,00 0,00 0,56 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 246,44 33,84 46,00 56,15 0,00 13,77 61,25 34,91 0,51 0,06 1. 120,93 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,06 0,00 0,00 0,03 0,03 0,00 0,65 0,04 0,59 0,17 0,00 0,00 1. 034,57 384,47 0,00 0,00 0,00 0,00 86,36 0,00 0,00 193,79 193,79 0,00 1. 570,29 344,07 150,28 150,28 33,84 46,00 56,15 0,00 13,77 0,00 0,00 0,51 0,00 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 193,79 193,79 0,00 344,07 344,07 43,68 43,68 9,83 13,37 16,32 0,00 4,00 0,00 0,00 0,15 0,00 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 56,32 56,32 0,00 100,00 100,00 Taulukko A5/15 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 11 00 00 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA A1A A2A B1A C1A C2A D1A TUKIMUODOT miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. YHT. % % 31,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 31,96 0,42 - - 4. 927,53 1. 107,99 155,64 4,09 255,31 92,38 15,09 0,00 585,48 0,00 3. 819,54 0,00 7,89 2. 779,98 2. 556,42 0,00 0,00 781,93 2,21 236,41 11,12 0,00 840,98 606,77 234,21 5. 800,47 98,63 1. 373,59 94,47 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 18,53 18,53 0,00 18,53 0,32 18,53 1,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 25,85 25,85 0,00 0,00 25,85 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,32 0,25 0,07 26,18 0,45 26,18 1,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,52 16,52 0,00 16,52 0,28 16,52 1,14 19,23 4. 972,61 19,23 1. 153,07 0,00 0,00 19,13 0,10 0,00 0,00 0,00 0,00 155,64 4,09 300,29 92,47 15,09 0,00 585,48 0,00 0,00 3. 819,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 19,23 0,33 19,23 1,32 0,00 7,89 2. 779,98 2. 556,42 0,00 0,00 781,93 2,21 236,41 11,12 0,00 876,35 642,07 234,28 5. 880,92 1. 454,04 65,72 15,24 2,06 0,05 3,97 1,22 0,20 0,00 7,74 0,00 50,48 0,00 0,10 36,74 33,79 0,00 0,00 10,33 0,03 3,12 0,15 0,00 11,58 8,49 3,10 577,69 567,59 155,64 4,09 300,29 92,47 15,09 0,00 0,00 0,00 10,10 0,00 7,89 0,00 - - - - 2,21 0,00 - - 876,35 642,07 234,28 1. 454,04 1. 454,04 39,73 39,04 10,70 0,28 20,65 6,36 1,04 0,00 0,00 0,00 0,69 0,00 0,54 0,00 - - - - 0,15 0,00 - - 60,27 44,16 16,11 100,00 100,00 Taulukko A5/16 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1996-1998 ALA / TAVOITE EU 15 TUKIMUODOT 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous A1A 13. 339,16 259,71 A2A B1A C1A C2A D1A 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 miljoonaa euroa TUKIYHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHT. 13. 339,16 259,71 14,32 0,28 YHT. % % - - - - 2. Tehdasteollisuus / palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne joista -Asetus N:o 1191/69 11 00 11 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle tuotannolle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta: 49. 261,90 2. 064,06 5. 348,22 1. 963,53 169,10 700,25 59. 507,06 8. 288,11 1. 688,76 1. 039,89 1. 764,04 124,68 671,92 13. 577,40 2. 614,40 262,99 1. 785,74 173,13 669,68 1. 112,40 881,71 788,06 555,95 233,52 215,27 3,14 121,90 301,32 15,28 242,39 12,76 0,00 10,71 0,49 0,00 0,00 0,00 1. 015,93 536,72 53,61 648,88 42,22 48,64 2,13 3,16 428,68 41. 298,97 1. 266,55 4. 308,33 178,40 223,53 1. 549,00 31. 085,20 10. 897,90 0,00 5. 570,90 1. 656,57 419,83 604,15 189,79 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 238,96 921,03 1,94 104,62 35,22 0,00 1. 108,25 0,00 1. 108,25 0,00 0,00 40,91 108,37 0,00 3. 015,58 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,84 5,00 12,92 141,90 0,00 54,24 70,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 44,42 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,23 0,20 17,99 0,00 4,67 0,01 146,85 306,89 0,00 0,00 0,00 213,50 3. 724,49 604,36 2. 877,90 525,87 840,22 1. 415,85 900,16 2. 688,55 28,33 47. 124,99 0,07 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,07 6,05 21,14 259,55 1. 549,00 32. 193,45 10. 897,90 1. 108,25 5. 570,90 1. 656,57 743,78 1. 639,82 228,69 3. 283,23 10. 434,43 5. 933,48 33,08 1. 939,38 106,25 378,73 18. 825,35 3. 1. Artiklan 87 3 kohdan c alakohdan alueet 3. 2. Artiklan 87 3 kohdan a alakohdan alueet 2. 343,34 8. 090,83 1. 080,59 4. 851,64 0,00 33,08 103,66 1. 835,72 20,19 0,00 8,83 369,90 3. 556,61 15. 181,17 YHTEENSÄ prosenttia Joista: TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 73. 620,38 79,05 18. 920,80 57,97 8. 888,78 9,54 7. 544,60 23,12 5. 381,30 5,78 1. 149,10 3,52 3. 881,81 4,17 3. 716,71 11,39 275,35 0,30 257,16 0,79 1. 078,98 1,16 1. 050,72 3,22 93. 126,61 32. 639,08 64,09 14,58 4,00 0,65 3,09 0,56 0,90 1,52 0,97 2,89 50,60 0,28 1,66 34,57 11,70 1,19 5,98 1,78 0,80 1,76 0,25 3,53 20,21 3,82 16,30 13. 874,13 11. 261,39 3. 724,49 604,36 2. 877,90 525,87 840,22 - - 2. 688,55 2. 552,33 259,55 1. 549,00 - - - - - 743,78 - - - 18. 825,35 3. 556,61 15. 181,17 32. 639,08 32. 639,08 42,40 34,50 11,41 1,85 8,82 1,61 2,57 - - 8,24 7,82 0,80 4,75 - - - - - 2,28 - - - 57,68 10,90 46,51 100,00 100,00 Taulukko A6/1 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 ITÄVALTA ALA / TAVOITE 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 0,0 0,0 0,0 0,0 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki Josta 1057,1 1031,8 1073,6 1021,2 371,9 355,0 387,8 326,3 85,6 44,3 62,7 0,0 5,8 28,1 0,0 145,5 141,5 47,0 63,6 0,0 7,8 19,5 0,0 75,6 163,9 49,5 70,5 0,0 4,2 30,2 0,0 69,4 152,7 54,6 69,6 0,0 3,6 3,8 0,0 42,0 685,1 676,7 685,8 694,9 3,5 0,0 634,7 623,0 0,0 0,0 0,0 9,9 0,0 37,0 0,0 3,5 0,0 633,7 625,2 0,0 0,0 0,0 9,9 0,0 29,5 0,0 3,5 0,0 646,7 638,3 0,0 0,0 0,0 8,7 0,0 26,9 0,0 3,5 0,0 643,3 630,5 0,0 0,0 0,0 9,4 0,0 38,6 0,0 89,1 114,8 153,4 163,3 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 45,5 43,5 83,8 31,0 123,8 29,6 132,7 30,6 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 1. 146,1 446,3 38,9 1. 146,6 463,9 40,5 1. 227,0 523,1 42,6 1. 184,5 498,8 42,1 110022 Taulukko A6/2 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 – 1998 BELGIA ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 3,0 1,3 1,3 1,8 6,0 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 2369,3 2345,4 2303,8 1963,9 2594,8 451,4 457,3 514,1 472,1 521,8 96,2 10,9 110,2 37,9 0,4 65,6 8,9 121,3 108,4 9,9 89,1 32,2 0,7 81,7 8,6 126,6 119,1 4,6 121,6 24,3 0,1 108,5 8,5 127,4 126,8 1,6 108,0 7,6 0,7 97,2 8,6 121,6 103,9 9,7 125,2 3,7 0,6 84,7 10,5 183,5 1. 917,9 1. 888,1 1. 789,8 1. 491,8 2. 073,0 2,5 82,1 1. 534,9 333,4 0,0 0,0 0,0 283,8 8,4 6,4 0,0 3,3 0,0 1. 583,1 351,3 0,0 0,0 0,0 289,8 5,4 6,5 0,0 4,1 0,0 1. 494,9 323,1 0,0 0,0 0,0 275,1 7,2 8,5 0,0 2,1 0,0 1. 479,8 325,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 9,1 0,0 0,0 0,0 2. 061,4 324,1 0,0 0,0 0,0 0,7 4,3 6,6 0,0 232,3 238,9 241,1 221,2 261,1 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 232,3 0,0 238,9 0,0 241,1 0,0 221,2 0,0 261,1 0,0 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 2. 604,6 977,5 37,5 2. 585,6 898,8 34,8 2. 546,3 917,4 36,0 2. 186,9 589,7 27,0 2. 861,9 688,3 24,1 110033 Taulukko A6/3 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 TANSKA ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 11,1 7,2 10,5 11,4 8,1 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 1316,4 1243,0 1419,9 1293,4 1294,5 650,7 650,1 767,0 755,9 903,2 149,9 190,6 34,5 12,1 61,5 197,9 4,2 0,0 193,5 115,4 22,8 35,4 167,3 115,6 0,2 0,0 190,2 188,9 41,0 22,8 144,6 100,1 79,4 0,0 164,0 231,0 13,0 35,2 208,9 1,0 102,9 0,0 149,7 277,7 1,0 30,9 222,5 124,6 96,9 0,0 665,7 592,8 652,9 537,5 391,3 0,0 73,8 566,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 15,7 9,6 0,0 3,8 3,8 0,0 0,0 67,7 500,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 15,4 9,2 0,0 10,6 10,6 0,0 0,0 88,4 539,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 12,7 11,7 0,0 6,3 6,3 0,0 0,0 81,3 436,8 223,3 0,0 0,0 0,0 1,3 13,6 4,4 0,0 0,0 8,7 355,3 194,6 0,0 0,0 0,0 3,6 13,8 9,8 0,0 10,8 12,6 10,8 0,0 12,6 0,0 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 1. 331,3 526,5 39,5 1. 260,7 613,0 48,6 1. 436,6 682,9 47,5 1. 315,5 745,5 56,7 1. 315,1 706,6 53,7 110044 Taulukko A6/4 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 SAKSA miljoonaa euroa ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 16,0 16,8 15,1 11,2 23,0 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 26912,7 22395,2 20081,4 19323,1 17432,5 3. 127,9 3. 405,7 3. 295,0 3. 171,3 3. 053,9 956,1 144,8 866,2 12,8 464,5 0,0 0,2 683,3 1. 047,2 144,6 1. 025,4 11,5 440,4 0,8 0,3 735,6 1. 149,8 124,5 933,2 10,6 303,6 3,4 3,7 766,3 1. 081,6 110,5 1. 040,4 6,6 257,9 56,1 39,9 578,3 1. 075,4 119,6 953,2 2,7 251,1 89,5 48,7 513,8 23. 784,8 18. 989,4 16. 786,4 16. 151,8 14. 378,5 786,0 484,1 14. 241,8 4. 132,4 0,0 7. 762,8 184,7 141,8 6,3 42,7 134,6 79,0 892,5 12. 902,9 4. 250,4 802,3 4. 639,9 103,5 191,1 6,4 32,4 141,7 4,8 377,3 10. 710,7 4. 208,7 0,0 5. 246,7 102,5 161,4 8,0 32,1 142,9 2,1 421,0 10. 049,2 4. 191,7 0,0 4. 919,1 412,0 171,4 9,3 25,5 142,1 0,0 284,2 9. 031,4 4. 159,7 0,0 4. 242,4 509,6 148,8 1,6 19,8 140,7 16. 093,6 10. 838,3 8. 732,9 7. 822,9 6. 981,9 361,0 625,0 15129,92 10257,58 8111,345 7206,591 6311,827 380,5 483,3 536,8 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 43. 022,3 20. 633,1 48,0 33. 250,2 15. 405,4 46,3 28. 829,4 12. 564,4 43,6 27. 157,2 11. 492,8 42,3 24. 437,3 10. 330,6 42,3 110055 Taulukko A6/5 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 KREIKKA ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 1,0 0,9 0,9 17,1 23,7 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 1068,0 765,8 762,1 773,0 586,4 247,1 12,4 0,0 8,7 125,4 0,0 0,0 0,0 100,6 3,4 3,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,1 3,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 34,2 0,3 0,3 23,5 9,8 0,0 0,0 0,0 0,3 820,9 762,4 758,9 772,7 552,1 0,0 30,7 789,1 0,0 502,6 0,0 0,0 0,9 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 762,4 0,0 457,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 758,9 0,0 424,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 32,3 1,1 739,3 0,0 396,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,8 530,1 0,0 43,1 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 140,1 737,9 611,7 688,4 455,0 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 0,0 140,1 0,0 737,9 0,0 611,7 0,0 688,4 0,0 455,0 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 1. 209,1 418,8 34,6 1. 504,6 741,3 49,3 1. 374,6 614,8 44,7 1. 478,5 722,1 48,8 1. 065,0 511,0 48,0 110066 Taulukko A6/6 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 ESPANJA ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 88,0 73,1 32,5 31,8 70,2 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 4109,8 5769,4 4751,8 4298,6 4143,4 612,7 718,0 749,3 837,0 660,0 148,4 26,3 196,3 14,2 21,5 95,7 42,4 67,9 107,4 39,6 186,5 2,6 26,1 180,7 114,6 60,5 128,1 22,8 333,8 2,7 9,0 163,7 33,1 56,1 230,3 15,2 240,3 1,6 22,3 87,0 44,8 195,5 197,0 15,2 209,4 1,5 25,0 82,1 51,8 77,9 3. 497,2 5. 051,4 4. 002,4 3. 461,6 3. 483,4 127,9 195,9 2. 058,9 327,4 0,0 793,0 217,7 55,5 21,8 26,4 0,0 1. 374,6 323,9 1. 946,6 303,3 0,0 826,9 264,5 259,9 19,7 35,2 0,0 156,5 780,6 1. 778,6 300,5 0,0 764,7 252,3 208,6 24,5 36,6 0,0 72,1 538,8 1. 554,4 298,0 0,0 704,5 363,8 178,1 19,0 30,9 0,0 29,5 676,6 1. 404,1 289,9 0,0 748,4 395,0 176,6 22,0 31,1 0,0 219,2 254,9 241,9 267,2 288,8 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 194,5 24,7 200,6 54,4 185,5 56,4 209,2 58,1 224,5 64,3 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 4. 417,0 1. 073,1 24,3 6. 097,4 2. 636,1 43,2 5. 026,1 1. 940,1 38,6 4. 597,6 1. 761,5 38,3 4. 502,4 1. 697,6 37,7 110077 Taulukko A6/7 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 SUOMI ALA / TAVOITE 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 4,6 2,4 1,9 1,7 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 422,9 373,9 469,4 452,3 368,7 308,8 329,4 363,6 139,3 11,6 79,1 41,7 12,7 78,6 0,0 5,8 117,7 6,3 74,6 35,0 13,8 54,4 0,0 7,0 147,8 4,8 64,5 47,7 9,7 48,5 0,0 6,5 156,3 5,0 63,4 33,0 53,7 50,1 0,0 2,1 54,2 65,2 140,0 88,7 0,0 0,0 48,4 44,0 0,0 0,0 0,0 5,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 47,1 43,6 0,0 0,0 0,0 10,2 7,8 0,0 0,0 0,0 75,4 43,0 40,1 0,0 0,0 0,0 8,0 13,6 0,0 0,0 0,0 26,6 41,1 38,2 0,0 0,0 0,0 6,0 15,0 0,0 0,0 105,2 66,6 62,2 68,3 105,2 0,0 66,6 0,0 62,2 0,0 68,3 0,0 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 532,7 401,1 75,3 443,0 331,2 74,8 533,4 426,5 79,9 522,3 414,4 79,3 110088 Taulukko A6/8 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 RANSKA miljoonaa euroa ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 25,5 47,6 24,8 24,5 24,3 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 12283,9 11829,7 11710,3 13273,2 11193,7 2. 888,8 1. 928,4 2. 216,4 3. 335,1 1. 514,9 1. 247,9 38,9 300,6 650,4 25,7 23,8 72,3 529,3 1. 089,2 42,6 238,7 352,1 21,6 54,1 92,9 37,2 1. 404,3 34,1 386,6 194,4 24,4 53,4 45,8 73,3 1. 180,6 30,2 285,5 105,9 21,2 5,9 0,0 1. 705,7 1. 052,0 30,0 235,2 136,4 21,0 5,9 0,0 34,5 9. 395,2 9. 901,3 9. 493,9 9. 938,1 9. 678,8 0,0 58,4 7. 510,1 1. 335,8 1. 571,4 308,2 635,9 235,9 168,9 0,0 477,7 0,0 55,1 6. 747,3 1. 330,6 774,4 57,5 618,8 209,0 153,6 0,0 2. 059,9 7,9 46,8 6. 777,0 1. 300,3 764,2 86,9 587,8 199,3 156,5 0,0 1. 631,7 0,0 278,2 6. 020,0 1. 448,1 0,0 0,0 0,0 193,6 384,7 0,0 3. 061,6 0,0 148,4 5. 933,9 1. 390,8 0,0 0,0 0,0 205,6 153,2 0,0 3. 237,7 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 989,7 1. 071,6 1. 255,9 1. 947,3 2. 206,0 583,8 405,9 649,9 421,7 756,0 499,9 1. 313,2 634,1 1. 367,7 838,3 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 13. 299,2 4. 076,8 30,7 12. 948,8 3. 117,1 24,1 12. 991,0 3. 627,1 27,9 15. 245,0 5. 748,2 37,7 13. 424,0 4. 069,0 30,3 110099 Taulukko A6/9 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 IRLANTI ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 15,1 10,8 14,3 14,0 13,3 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 325,1 318,4 302,0 361,3 672,6 66,1 10,3 0,0 3,8 12,2 0,0 0,0 14,5 25,3 60,9 73,8 78,0 392,6 17,0 0,0 1,9 4,8 0,1 0,0 11,1 25,9 23,3 0,0 3,7 4,9 1,1 0,0 19,5 21,3 28,3 0,0 5,0 5,2 2,5 0,0 15,2 21,8 11,2 0,0 3,4 4,6 2,4 0,0 7,8 363,2 259,0 257,6 228,2 283,3 280,0 0,0 0,0 216,9 71,7 69,7 0,0 0,0 7,3 0,6 1,6 32,6 0,0 0,0 212,3 84,3 69,4 0,0 0,0 4,9 4,6 1,1 34,7 52,4 0,0 136,6 108,9 0,0 0,0 0,0 0,5 3,8 0,8 34,2 0,0 0,0 140,9 85,1 0,0 0,0 0,0 1,4 4,0 0,5 136,5 0,0 0,0 136,9 85,8 0,0 0,0 0,0 4,4 5,0 1,1 132,5 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 125,1 156,9 216,1 252,8 217,8 0,0 125,1 0,0 156,9 0,0 216,1 0,0 252,8 0,0 217,8 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 465,2 183,9 39,5 486,1 211,6 43,5 532,4 323,2 60,7 628,1 317,0 50,5 903,7 607,1 67,2 111100 Taulukko A6/10 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 ITALIA miljoonaa euroa ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 120,4 113,4 83,4 81,3 79,0 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 11399,2 10023,4 10907,2 8424,6 8719,9 2. 934,1 2. 888,2 3. 761,5 1. 801,8 3. 107,0 355,2 7,6 759,7 400,3 123,5 58,4 0,0 1. 229,5 302,7 31,9 759,1 486,5 83,1 36,7 0,0 1. 188,3 309,3 30,4 699,9 296,4 46,9 592,2 0,0 1. 786,5 320,0 10,6 732,4 183,3 44,6 34,4 0,0 476,5 228,3 24,3 545,7 4,6 20,5 1. 910,9 0,0 372,8 8. 465,1 7. 135,2 7. 145,7 6. 622,8 5. 612,9 1. 266,5 153,7 6. 579,0 721,5 0,0 0,0 0,0 197,1 88,9 180,0 0,0 178,7 444,6 6. 197,7 702,8 0,0 0,0 0,0 70,6 110,5 133,2 0,0 188,4 300,0 5. 205,2 657,5 0,0 0,0 0,0 59,6 109,0 104,5 1. 179,2 206,9 102,0 6. 109,2 640,7 1. 036,6 0,0 0,0 53,9 91,2 59,5 0,0 6,0 217,4 5. 183,1 622,9 251,9 0,0 0,0 62,7 88,4 55,4 0,0 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 5. 737,4 9. 062,0 6. 565,5 6. 570,4 6. 127,0 252,8 5. 484,6 148,4 8. 913,6 275,7 6. 289,9 282,3 6. 288,1 281,9 5. 845,1 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 17. 257,0 10. 230,4 59,3 19. 198,8 12. 607,3 65,7 17. 556,2 10. 282,7 58,6 15. 076,3 8. 700,7 57,7 14. 925,9 7. 609,2 51,0 111111 Taulukko A6/11 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 LUXEMBURG ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 221,3 43,6 39,6 25,1 74,0 17,7 2,2 4,9 10,4 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 12,0 3,9 0,3 7,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 16,0 2,9 1,9 10,9 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 13,5 17,1 2,6 2,2 8,4 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 4,3 1,8 10,8 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 203,6 31,6 23,6 11,6 56,9 0,0 0,0 203,5 112,8 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 2,0 0,0 29,5 19,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 23,5 17,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 11,5 7,4 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 54,4 54,4 0,0 0,0 0,0 0,1 2,4 0,0 0,0 26,5 33,7 30,2 34,7 31,8 26,5 0,0 247,7 44,2 17,9 33,7 0,0 77,3 47,8 61,8 30,2 0,0 69,8 46,3 66,3 34,7 0,0 59,9 48,3 80,7 31,8 0,0 105,7 48,9 46,3 111122 Taulukko A6/12 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 ALANKOMAAT ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2,5 2,5 8,6 5,7 4,6 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 1656,1 1723,9 2165,1 1335,0 2136,7 414,9 424,8 509,3 511,1 520,4 168,8 48,0 31,5 14,7 137,1 1,3 0,0 13,4 121,7 58,0 20,1 16,5 187,5 0,6 0,0 20,4 110,7 58,8 17,4 22,6 261,2 1,6 0,0 37,1 136,0 67,9 17,5 29,8 228,0 0,1 0,0 31,8 154,2 81,7 16,8 33,8 194,7 0,0 0,0 39,1 1. 241,2 1. 299,1 1. 655,8 823,9 1. 616,4 0,0 23,7 1. 195,1 164,4 0,0 0,0 0,0 0,0 22,4 0,0 0,0 0,0 60,9 1. 216,4 133,9 0,0 0,0 0,0 0,0 21,9 0,0 0,0 0,0 71,3 1. 563,1 107,8 0,0 0,0 0,0 0,0 21,3 0,0 0,0 0,0 20,9 781,5 153,8 0,0 0,0 0,0 0,0 21,5 0,0 0,0 0,0 22,7 1. 571,1 252,3 0,0 0,0 0,0 0,0 22,6 0,0 0,0 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 106,6 116,7 80,6 75,1 78,4 106,6 0,0 116,7 0,0 80,6 0,0 75,1 0,0 78,4 0,0 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 1. 765,2 543,9 30,8 1. 843,1 601,8 32,7 2. 254,3 659,6 29,3 1. 415,8 607,0 42,9 2. 219,7 621,4 28,0 111133 Taulukko A6/13 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 PORTUGALI ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 2,2 1,7 3,4 2,2 2,0 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 1209,0 946,9 1205,1 1764,1 1333,0 306,0 289,9 310,5 262,0 283,4 21,0 0,0 0,7 0,4 6,1 86,8 111,0 79,9 15,5 0,0 0,4 0,6 5,2 119,6 85,4 63,3 12,9 0,0 0,0 0,6 8,5 111,6 69,2 107,6 12,6 0,0 9,5 0,6 10,6 72,9 72,2 83,7 12,1 0,0 25,6 0,5 7,6 70,7 80,7 86,2 903,0 656,9 894,6 1. 502,0 1. 049,7 291,2 11,1 393,7 67,5 281,2 2,0 4,0 1,6 149,3 48,1 1,9 54,0 0,0 373,5 65,6 266,8 0,0 0,9 17,4 171,9 37,3 1,8 0,0 0,0 268,5 54,2 206,6 0,0 0,9 16,8 551,9 53,7 2,7 2,3 33,8 221,6 18,9 201,4 0,0 0,0 25,4 1. 185,2 32,6 1,2 0,6 0,0 19,4 9,7 0,0 0,0 0,0 22,6 976,8 23,4 6,8 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 52,7 21,8 27,3 42,6 33,8 0,0 52,7 0,0 21,8 0,0 27,3 0,0 42,6 0,0 33,8 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 1. 263,9 464,9 36,8 970,3 178,1 18,4 1. 235,8 173,7 14,1 1. 808,9 221,0 12,2 1. 368,8 189,1 13,8 111144 Taulukko A6/14 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 RUOTSI ALA / TAVOITE 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 7,7 9,2 9,1 9,0 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 1848,5 1575,0 1185,9 1341,2 557,7 337,1 171,9 230,3 34,5 6,4 59,5 0,0 7,1 374,1 75,4 0,6 39,4 16,1 50,2 0,0 13,6 151,1 65,3 1,3 32,1 19,2 59,4 0,0 11,4 27,5 22,0 0,3 30,0 102,7 58,8 0,0 16,3 5,2 17,4 0,0 1. 290,8 1. 237,9 1. 014,0 1. 110,9 0,0 0,0 1. 213,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 77,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 166,6 78,3 0,0 0,0 0,0 0,0 71,3 0,0 0,0 0,0 0,0 921,0 59,1 0,0 0,0 0,0 0,0 93,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 016,0 1. 016,0 0,0 0,0 0,0 0,0 94,9 0,0 0,0 218,7 212,8 187,8 180,8 218,7 0,0 212,8 0,0 187,8 0,0 180,8 0,0 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 2. 074,8 326,8 15,8 1. 797,0 333,5 18,6 1. 382,8 310,2 22,4 1. 531,0 388,5 25,4 111155 Taulukko A6/15 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 miljoonaa euroa 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 28,6 30,5 31,4 32,6 31,9 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 3276,5 5640,7 6013,3 4197,7 4706,8 482,9 517,3 2. 126,7 762,5 569,9 272,6 1,9 139,2 68,4 0,0 0,0 0,8 0,0 253,1 1,7 150,9 109,7 1,5 0,0 0,3 0,0 216,3 1,3 315,8 97,4 1,4 0,0 1. 494,5 0,0 149,9 1,4 315,7 94,8 22,7 0,0 178,0 0,0 100,6 9,6 269,4 85,3 21,2 0,0 83,9 0,0 2. 793,6 5. 123,4 3. 886,5 3. 435,2 4. 136,9 0,0 2,8 1. 536,4 1. 478,1 0,0 24,6 1. 063,8 0,0 157,9 8,2 0,0 0,0 19,4 2. 808,7 2. 751,3 0,0 0,0 2. 066,8 0,0 218,1 10,5 0,0 0,0 8,9 3. 017,7 2. 476,4 0,0 0,0 619,2 0,0 227,9 12,8 0,0 0,0 4,9 2. 703,1 2. 630,6 0,0 0,0 469,0 6,6 240,0 11,6 0,0 0,0 9,9 2. 619,1 2. 562,2 0,0 0,0 1. 257,6 0,0 241,4 9,0 0,0 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 683,2 845,7 883,5 920,4 825,1 604,3 78,8 532,6 313,1 684,7 198,8 677,4 243,0 564,1 261,1 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 3. 988,3 1. 168,1 29,3 6. 517,0 1. 382,1 21,2 6. 928,2 1. 524,7 22,0 5. 150,8 1. 516,5 29,4 5. 563,8 1. 321,0 23,7 111166 Taulukko A6/16 Valtiontuen kokonaismäärä 1994 - 1998 EU 15 miljoonaa euroa ALA / TAVOITE 1994 1995 1996 1997 1998 1. 1. Maatalous (katso EU yhteensä) 1. 2. Kalatalous 12215,8 313,4 13233,8 317,9 14669,4 237,7 12714,0 244,5 12634,1 296,9 2. Tehdasteollisuus / Palvelut joista: 2. 1. Horisontaaliset tavoitteet joista: -Tutkimus ja kehitys -Ympäristö -Pk-yritykset -Kauppa -Energiansäästö -Työttömyyden torjunta -Koulutustuki -Muut tavoitteet 2. 2. Erityisalat joista: -Terästeollisuus -Laivanrakennus -Liikenne josta -Asetus N:o 1191/69 -Lentoliikennepalvelut -Kivihiiliteollisuus: -Tuki nykyiselle -Muu tuki -Muut tehdasteollisuusalat -Tiedotusvälineet, kulttuuri & palvelut -Matkailu -Rahoituspalvelut 66147,4 66373,8 64642,3 59761,9 57703,0 12. 200,3 12. 654,4 15. 343,7 12. 889,7 12. 498,8 3. 440,8 473,8 2. 461,8 1. 349,1 840,4 529,5 254,4 2. 850,4 3. 522,5 506,1 2. 703,6 1. 094,1 959,1 1. 070,6 388,8 2. 409,6 3. 968,9 536,7 3. 052,4 711,9 835,9 1. 359,5 1. 819,2 3. 059,3 3. 776,8 544,3 2. 970,3 518,6 844,5 460,7 483,6 3. 290,9 3. 427,8 732,1 2. 611,0 347,1 840,2 2. 427,3 397,7 1. 715,5 53. 947,1 53. 719,4 49. 298,5 46. 872,2 45. 204,2 2. 474,1 1. 116,2 36. 825,5 8. 745,1 2. 425,0 8. 890,7 2. 106,1 924,4 640,3 322,8 646,8 1. 695,1 1. 864,0 37. 177,3 10. 659,7 2. 370,6 5. 524,4 3. 054,5 1. 058,8 804,6 302,5 2. 238,2 417,6 1. 673,3 34. 121,6 10. 301,6 1. 394,9 6. 098,4 1. 562,7 942,2 1. 201,9 290,2 2. 990,6 321,4 1. 557,4 31. 858,0 10. 761,2 1. 634,9 5. 623,6 1. 244,8 648,7 2. 075,9 201,2 3. 341,3 39,6 1. 416,2 30. 600,7 11. 630,9 295,0 4. 990,7 2. 162,3 640,4 1. 641,6 194,8 3. 517,8 3. Aluetuki josta 3. 1. 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan 3. 2. 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan 24. 410,1 23. 802,0 19. 287,2 19. 257,3 17. 931,5 2. 365,6 21. 441,9 2. 681,3 20. 920,5 3. 106,5 16. 042,4 3. 734,5 15. 443,3 3. 828,8 14. 057,8 YHTEENSÄ TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia kokonaismäärästä 103. 086,6 40. 341,2 39,1 103. 727,5 39. 614,8 38,2 98. 836,6 34. 485,5 34,9 91. 977,7 33. 730,2 36,7 88. 565,6 29. 701,6 33,5 111177 111188 LIITE III YHTEISÖN VARAT JA VÄLINEET 111199 I. Yhteisön rahastot, välineet ja ohjelmat sekä EHTY:n toimet Tässä liitteessä esitettävissä taulukoissa tuodaan esiin tärkeimpien yhteisön ja EHTY:n toimin myönnettyjen tukien määrä vuosina 1994–1998. EAKR:sta tuki myönnetty tuki Euroopan laajuisille ulkopolitiikalle ja toimielinten hallintokuluja koskeva tuki eivät sisälly taulukkoihin. infrastruktuureille, yleisille tässä yleiskatsauksessa Koska jäsenvaltioiden talousarviosta talousvaikutukset aina vaikutuksia, näitä ei aina voida suoraan vertailla keskenään. (eli ja verotuksen keinoin myönnetyn tuen) tukitoimien välttämättä valtiontuen aiemmin yhteisön kuvatun vastaa eivät Esimerkiksi maataloudessa vertailut voisivat johtaa virheellisiin päätelmiin, koska yhteisön tukitoimista hyötyvät suurelta osin muut kuin yritykset. Jäsenvaltioiden vertailusta voidaan todeta, että yhteisön tukitoimista hyötyvät kaikki talouselämän toimijat unionin alueella riippumatta siitä, missä menot (vientituki toteutuvat. Yhteisön ja jäsenvaltioiden menojen vertailussa on otettava huomioon, että erot maataloustuotteiden vaihtelevien maailmanmarkkinahintojen ja yhteisöhintojen välillä vaikuttavat selvästi yhteisön menoihin. Sen sijaan jäsenvaltioiden menoihin erot eivät yleensä vaikuta. interventio-ostot) tai Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1988, jolloin ensimmäinen valtiontukia koskeva yleiskatsaus annettiin, asteittain vähentynyt ilmoitetun ja komission yhteisön oman hyväksymän valtiontuen kokonaismäärä on pudonnut talousarviotason alle vuonna 1998. Jäljempänä esitetään suppea kuvaus EHTY:n tärkeimmistä toimista ja yhteisön rahastoista, välineistä ja ohjelmista, joiden osuus yhteisön talousarviosta on noin kaksi kolmasosaa. Yksityiskohtaisia tietoja on Euroopan komission julkaisemissa vuosikertomuksissa, jotka on lueteltu kohdassa 5. Rakennetoimet Rakennerahastojen (EMOTR:n ohjausosaston, EAKR:n, sosiaalirahaston sekä toisesta uudistuksesta kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen KOR:n) sovittiin heinäkuussa 1993. Edinburghissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehtyjen päätelmien mukaisesti neljälle koheesiorahastosta myönnettävään tukeen oikeutetulle jäsenvaltiolle (Kreikalle, Espanjalle, Irlannille ja Portugalille) osoitettujen rakennerahastomäärärahojen todellinen määrä kaksinkertaistettiin vuodesta 1992 vuoteen 1999, ja vuosina 1994–1999 rakennerahastojen kokonaisrahoitus nousi 141 471 miljoonaan euroon (vuoden 1992 hinnoin). Vuonna 1994 otettiin käyttöön uusi kalatalouden ohjauksen rahoitusväline, jolla tuetaan kalatalouden rakenneuudistusta. Komission ehdotukset asetuksiksi, joilla rakennerahastoja säännellään vuosina 2000–2006, on sittemmin hyväksytty. Niillä toteutetaan suuntaviivoja, jotka komissio esitteli heinäkuussa 1997 antamassaan strategia-asiakirjassa ”Agenda Ehdotetussa 2000 vahvempaa – Kohti laajempaa unionia”. ja 112200 rakennerahastouudistuksessa on kolme painopistealuetta: tuen entistä parempi kohdentaminen, rakennerahastojen hajautettu ja yksinkertaistettu toimeenpano sekä niiden tehokkuuden ja valvonnan lujittaminen. - EMOTR:n tukiosasto Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta rahoitetaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) markkinatukitoimia ja hintatukia sekä joitakin muita maataloustoimia. Tukiosasto muodostaa suurimman osan unionin talousarviomenoista (40 440 miljoonaa euroa vuonna 1999 eli 49 prosenttia Euroopan unionin yleisestä talousarviosta). Perustamisestaan aina vuoteen 1992 YMP oli yleinen tukijärjestelmä yhteisiä maatalouden markkinajärjestelyjä. yhteisen markkinajärjestelyn lainsäädännöllisellä kehyksellä pyrittiin varmistamaan tuottajille epäsuora tulotuki säilyttämällä markkinahintojen taso ennallaan seuraavin keinoin: aloille, Useimmissa on joille tapauksissa perustettu kunkin keskeisille – suojelu yhteisön ulkorajoilla [kynnyshinnat ja muut vähimmäistuontihinnat, joiden rinnalla erilaisia tuontimaksuja yhteisön ulkopuolelta tuleville tuotteille, joiden (maailmanmarkkina)hinta oli yleensä paljon alhaisempi] – vientituen maksaminen kolmansien maiden markkinoille vietävistä tuotteista, tarkoituksena tasoittaa yhteisön markkinahintojen ja yhteisön ulkopuolisten markkinoiden tavallisesti alhaisempien hintojen välistä eroa – sellaisten julkisten varastointitoimenpiteiden hyväksyminen, sitoutui hankkimaan myymättä interventiohintaan varmistaen markkinoille todellisen vähimmäishinnan. jääneet ylijäämät joilla yhteisö ennalta määriteltyyn Kun ei ollut omavaraisuutta, tämä epäsuorien tukien järjestelmä oli selkeämpi ja edullisempi kuin suorien tuottajatukien järjestelmä. Tämä johtui siitä, että tai myivät maksut osoitettiin ainoastaan niille toimijoille, osa tuotteitaan katettiin kokonaistuotannosta, jota ei voitu myydä unionissa markkinahintaan. Jos tuotteita voitiin myydä sisämarkkinoilla interventionhintaa korkeampaan hintaan, tukiin tai valtion interventioihin ei ollut tarvetta. jotka veivät intervention ainoastaan turvin; tuella se Vuosien 1983–1986 budjettikriisi (EMOTR:n tukiosaston menot kasvoivat 3 927 miljoonasta eurosta 15 786 miljoonaan euroon vuosien 1973 ja 1983 välillä ja nousivat 40 prosenttia lisää, niin että ne vuonna 1986 olivat 22 119 miljoonaa euroa) johtui kulutuksen ja maataloustuotteiden tarjonnan eron kasvusta, jota maatalouden nykyaikaistaminen ja tekninen kehitys lisäsivät, mutta myös kuuden uuden jäsenvaltion liittymisestä sekä uusien yhteisten markkinajärjestelyjen perustamisesta. Tämä johti vakauttamisjärjestelmien hyväksymiseen ja lopetti rajattoman tukien maksun tärkeimmillä maatalouden aloilla. 112211 johti Vuonna 1992 toteutettu YMP:n uudistus oli merkittävä käännekohta EMOTR:n tukiosaston tukimuodoissa: joillakin tärkeillä maatalouden aloilla (vilja- ja naudanliha-alalla) tuki erotettiin osittain tuotannosta. Markkinoita tukevia perinteisiä toimenpiteitä lievennettiin laskemalla virallisia hintoja, tämän mikä tasoittamiseksi tuen enimmäismäärä määräytyi viljelyalan tai kasvatettavan karjan pääluvun Lisäksi käyttöön otettiin liitännäistoimenpiteitä (metsitys, perusteella. varhaiseläkkeet ja maatalouden ympäristötoimet), joita rahoitetaan EMOTR:n tukiosastosta. hintoihin sisämarkkinoilla tuottajatukijärjestelmiin, alhaisempiin suoriin ja joissa sellaisiin entistä – ja kotieläintuotannossa) Agenda 2000 -päätöksellä jatketaan ja syvennetään vuoden 1999 jälkeen vuonna 1992 aloitettua uudistusta. Koska yhteisöön liittyy uusia jäsenvaltioita, joiden vauraus on suhteellista, mutta maatalous sangen merkittävää, ja koska Euroopan maatalouden kilpailukykyä on parannettava (erityisesti peltokasvien viljelyssä yhteisön kauppakumppaneiden Maailman kauppajärjestössä harjoittaman painostuksen vuoksi – perinteisiä tukimuotoja (kuten vientitukia ja interventio-ostoja) on vähennettävä siten, että hintoja lasketaan lisää. Vaikutuksia tasoitetaan jälleen tuottajille maksettavin suorin maksuin. Lisäksi, sopusoinnussa vuonna 1992 käyttöön otettujen liitännäistoimenpiteiden kanssa, kaikki sellaiset maaseudun kehittämistoimenpiteet, jotka eivät kuulu tavoitteen 1 mukaisiin ohjelmiin järjestetään yhteiseen kehykseen. Lisäksi näiden toimenpiteiden rahoitus tulisi EMOTR:n lujitetaan maatalouden monimuotoisuutta sekä sen rahoittamista EMOTR:n ohjausosastosta. tukiosastosta. ainoastaan vaikkapa siirrolla Tällä - EMOTR:n ohjausosasto ohjausosasto EMOTR:n toteutettavien rakenteellisten toimenpiteiden rahoitukseen. Ohjelmat on toteutettu yhdessä jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten kanssa, ja niillä pyritään saavuttamaan seuraavat tavoitteet: ohjelmien osallistuu osana - - - - ja metsätalouden ja maa- uudelleenjärjestely tuotteiden jalostus ja markkinoille saattaminen mukaan luettuna vahvistaminen rakenteiden luonnonolojen maataloudelle aiheuttamien haittojen korvaaminen maataloustuotannon muuntaminen ja maanviljelijöille lisätoiminnan kehittäminen maaseudun sosiaalisen rakenteen kehittäminen ja luonnonvarojen säilyttäminen. Tavoitteisiin 1 ja 5b kuuluvilla alueilla yhteisrahoitettavat toimet erityisesti seuraaviin tavoitteisiin: liittyvät - maatalouden monipuolistaminen, uudelleen suuntaaminen ja sopeuttaminen tuotantomahdollisuuksien muuntaminen, 112222 paikallisten ja alueellisten maa- myynnin edistäminen, niiden laatumerkinnät investoinnit ja metsätalouden laatutuotteiden ja niihin tehtävät rakenteiden ja maaseudun infrastruktuurien kehittäminen monipuolistamiseen tähtäävät toimenpiteet, erityisesti ne, joiden avulla maanviljelijät voivat moninaistaa toimintaansa kylien kunnostus ja kehittäminen sekä maaseudun kulttuuriperinnön suojelu ja säilyttäminen matkailuun ja käsityöhön tehtävien investointien lisääminen luonnonmullistuksia ennaltaehkäisevät toimet (erityisesti tavoitteen 1 mukaisilla ennalleen alueilla) luonnonmullistuksesta metsätalouden tuotantopotentiaali toimet kärsinyt joilla maa- palautetaan ja ja kastelu, ympäristönsuojelu ja maisemanhoito metsien monipuolinen hyödyntäminen maa- ja metsätalouden neuvontapalvelujen ja ammatillisen koulutuksen kehittäminen. - - - - - - - - - - KOR Kalastuselinkeinolle on myönnetty rakennetukea jo vuodesta 1971. Tuona vuonna päätettiin käyttää Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston varoja tukemaan rannikko- ja avomerikalastukseen tarkoitettujen alusten rakentamista ja uudenaikaistamista sekä kalanjalostusta ja markkinointia. Alkuperäiset säännöt korvattiin vuonna 1978 vuotuisilla väliaikaisilla toimenpiteillä, jotka laajennettiin käsittämään rannikkolaivaston rakenneuudistus ja vesiviljelyn kehittäminen. Vuonna 1983 käynnistettiin monivuotisten ohjelmien kattava järjestelmä, alan rakenneuudistukseen ja jonka mukaan tukea voidaan myöntää kalastustoiminnan muuntamiseen. Vuonna rakenteelliset toimenpiteet laivaston ja vesiviljelyn uudistamiseksi koottiin yhteen ja samaan säännöstöön. kaikki 1986 Kalataloustuotteiden jalostusta ja markkinointia tukevilla järjestelmillä on toisenlainen tausta. Niitä kehitettiin yhdessä maataloustuotteiden jalostusta ja markkinointia kanssa. rakennepoliittisten Molempien tuoteryhmien jalostusta ja markkinointia säänneltiin pitkän aikaa yhteisellä asetuksella. Kalatalousalan erityistarpeiden huomioon ottamiseksi nämä 1989. erotettiin Kalataloustuotteiden jalostukseen ja markkinointiin myönnettävällä tuella on toimenpiteiden tuoteryhmää koskevien toisistaan vuonna kaksi 112233 lähtien siitä rakennerahastojen järjestelyihin. omat ollut sääntönsä, jotka on yhdistetty yhteisön entistä yhteisön suurempi yhdistettiin yhdenmukaisuus, rakennerahastojärjestelmään Yhteisen kalastuspolitiikan rakenteellisia osia tarkistettiin vuonna 1993, jolloin tehtiin kolme suurta muutosta. Niillä varmistettiin politiikan eri osa- alueiden yhteinen kalastuspolitiikka yhteisön muihin toimintoihin ja otettiin huomioon alalla tapahtuneet muutokset. Yhteisen kalastuspolitiikan rakenteelliset toimenpiteet yhdistettiin rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä vuonna 1993. Lisäksi kalatalousalan käytettävissä olevat varat yhdistettiin yhdeksi rahastoksi, jota nimitetään kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineeksi (KOR). Välineellä oli tarkoitus yhdistää kaksi tavoitetta: yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja samalla vahvistettava taloudellista ja sosiaalista koheesiota. jalostusta ja KOR:sta myönnettiin rahoitusta pyyntiä, kaupan pitämistä, vesiviljelyalaa koskeviin rakenteellisiin toimiin, rannikkoalueilla sijaitsevien merensuojelualueiden satamainfrastruktuurin kehittämiseen. Nykyaikaistaminen ja ylituotannon poistaminen kulkivat käsi toimenpiteet kädessä. Myös uusien markkinoiden etsiminen ja sosiaaliset saavat tukea. perustamiseen edistettävä sen oli sekä neuvoston asetukseksi Ehdotusta toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (KOM (1998) 728, 16. 12. 1998) on käsitelty ministeritasolla kolme kertaa. Keskustelu on edennyt niin, että poliittinen päätös voidaan tehdä. kalatalousalan rakenteellisia - Sosiaalirahasto Sosiaalirahaston tavoitteena on tukea nuorten (alle 25-vuotiaiden) ja muiden tuen tarpeessa olevien (pitkäaikaistyöttömien, vammaisten, siirtotyöläisten ja muiden sosiaalisesti heikossa asemassa olevien ryhmien) työllistymistä. Rahastosta rahoitetaan toimia, joita julkiset tai yksityiset toimijat toteuttavat seuraavilla aloilla: - - - - pitkäaikaistyöttömyyden ehkäiseminen ammatillinen koulutus työpaikkojen luomiseen liittyvä tekninen neuvonta työntekijöiden helpottaminen sopeutumisen tuotantojärjestelmien muuttuessa. teollisuuden ja Kaikki tukihakemukset jätetään jäsenvaltioiden kautta. Sosiaalirahastosta myönnetään varoja horisontaalisella eikä alakohtaisella perusteella, joten tuen osuuden määrittäminen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetun tuen käsitteen mukaisesti ei ole mahdollista. 112244 - Aluekehitysrahasto Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) pyrkii vähentämään yhteisön alueiden välisiä eroja myöntämällä rahoitustukea - - - - kehityksessä jälkeen jääneille alueille (tavoite 1) alueille, joiden teollisuus on taantunut (tavoite 2) maaseudun ongelma-alueille (tavoite 5b) erittäin harvaan asuttujen alueiden kehittämiseen (tavoite 6). Tämä tuki kohdistetaan pääasiassa infrastruktuureihin, henkilöresursseihin ja tuotannollisiin investointeihin. Koska EAKR-tuki myönnetään yleensä horisontaalisella eikä alakohtaisella perusteella, perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetun valtiontuen osuuden määrittäminen tästä tuesta ei aina ole mahdollista. Sen sijaan mukaan on otettu tehdasteollisuuteen ja palveluihin sekä talouskehitykseen liittyviä lukuja. Näin saadut tiedot antavat EAKR:n tuen määrästä kuitenkin ainoastaan yleiskuvan. - Koheesion rahoitusväline – Koheesiorahasto Sen jälkeen kun koheesiorahaston periaate oli sisällytetty Maastrichtin sopimukseen, Edinburghissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettiin perustaa koheesion rahoitusväline. Tästä rahoitusvälineestä annettiin yhteisön rahoitustukea tuensaajina oleville jäsenvaltioille vuodesta 1993 ennen Maastrichtin sopimuksen voimaantuloa, sitten mahdollisti koheesiorahaston perustamisen toukokuussa 1994. joka teki ehdotuksen Komissio rahoitusvälineen asetukseksi perustamisesta perustamissopimuksen 308 artiklan nojalla. Neuvosto antoi asetuksen 30. huhtikuuta 1993 ja sen voimassaoloaika ulotettiin vuoden 1994 loppuun. koheesion Koheesiorahasto perustettiin EY:n perustamissopimuksen 161 artiklan mukaisesti, ja se oli uusi vaihe lähinnä rakennerahastojen avulla aloitetussa yhteisvastuupolitiikassa. Koheesiorahastolla on oma erityinen ja täydentävä tehtävänsä, koska se perustuu (jo toteutumassa olevan) talous- ja rahaliiton vaatimuksiin. Rahastolla on alusta alkaen ollut omat erityispiirteensä, jotka perustuvat kolmeen pääperiaatteeseen. Pöytäkirjassa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta todetaan, koheesiorahasto "osoittaa yhteisön rahoitusosuuksia jäsenvaltioille, bruttokansantuote henkeä kohti on alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta". että joiden Toisen periaatteen mukaan tuki rajoittuu ympäristöön ja Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien hankkeiden osarahoitukseen. 112255 Kolmas periaate liittyy rahaston yhteyksiin talous- ja rahaliiton toteuttamiseen: rahastosta avustetaan jäsenvaltioita, jotka ovat laatineet ohjelman, joka on 104 artiklan liiallisia julkistalouden alijäämiä koskevien määräysten mukainen. Koheesion rahoitusväline ja myöhemmin (toukokuusta 1994) koheesiorahasto edistää lisäksi yhteenkuuluvuuden tavoitetta. Koska suurin osa käytettävissä olleista eikä tuotannollisiin investointeihin, jäljempänä taulukossa B olevat luvut annetaan vain lisätietoina. infrastruktuurihankkeisiin määrärahoista suunnattiin Tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) Neljäs tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva puiteohjelma hyväksyttiin huhtikuussa 1994 vuosiksi 1994–1998. Tämä puiteohjelma kattaa kaikki yhteisön toimet tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla. Puiteohjelman määrärahat ovat 13,215 miljardia euroa. Sillä on kolme päätavoitetta: - - - Euroopan tieteellisen ja teknologisen pohjan vahvistaminen ja siten yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kehityksen edistäminen ja yhteisön kansalaisten elämänlaadun parantaminen yhteisön muilla aloilla harjoittaman politiikan kannalta tarpeellisten tutkimustoimintojen edistäminen yhteistyön lisääminen ja yhteisön tutkimustoiminnan yhteensovittamisen ja hyödyntämisen parantaminen. Yhteisön tutkimustoiminta tapahtuu pääasiassa kahdella tasolla: (I) kolmansien osapuolten kanssa yhteisrahoitettavat toimet (mukaan lukien ja yhtenäinen toiminta TTK-hankkeet (epäsuorat toimet) ja aihepiirikohtaiset verkot) (II) yhteisessä tutkimuskeskuksessa toteutettavat (suorat) toimet. Tutkimuksen pääosasto hallinnoi puiteohjelman epäsuoria toimia yhdessä yritystoiminnan pääosaston, maatalouden pääosaston, energian ja liikenteen pääosaston, tietoyhteiskunnan pääosaston ja kalastuksen pääosaston kanssa. ja TTK-toimiin osallistuvat pääasiassa korkeakoulut, tehdasteollisuus (pk-yritykset mukaan luettuna). Yhteisen tutkimuskeskuksen osuus tuesta on vähän yli 950 miljoonaa euroa. tutkimuskeskukset 112266 EHTY:n rahoitustoimet EHTY antaa rahoitustukea lainoina ja avustuksina. Lainat jaetaan kolmeen pääluokkaan: - - - teollisuuslainat lainat tuotantosuunnan muuttamiseen lainat työntekijöille tarkoitettuun asuntotuotantoon. Lainojen saajat voivat hyötyä siitä, että lainoja myöntävät rahoituslaitokset tavoittele voittoa, mutta tätä etua ei pidetä perustamissopimuksissa eivät tarkoitettuna tukena. Avustusten suhteen tilanne on toinen. Lainojen korkotukia pidetään yleensä tukena, kun taas muiden toimenpiteiden, kuten ja hiilialan työntekijöille suoritettujen sosiaalisluonteisten entisille teräs- maksujen, ei yhtä todennäköisesti katsota olevan tukea. Koska EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy heinäkuussa 2002, komissio järjesti varainhankintaa ja luotonantoa koskevan politiikkansa uudelleen kesäkuussa 1994. Varainhankintaan perustuva uusien luottojen myöntäminen väheni asteittain ja päättyi käytännössä vuoden 1997 kuluessa (lukuun ottamatta erikoistapauksia, joilla on valtiontakaus). Työntekijöille tarkoitetun asuntotuotannon rahoittaminen päättyi vuonna 1998. Euroopan investointipankki ja ja ohjelmille voitaisiin myöntää Pankin tehtävänä on edistää Euroopan unionin tavoitteita myöntämällä pitkäaikaista rahoitusta kannattaviin investointeihin. Rooman sopimuksella ja sen jäsenvaltiot, perustetun Euroopan investointipankin osakkaina ovat hallintoneuvosto koostuu jäsenvaltioiden valtiovarainministereistä. Jotta tukea, niiden on oltava hankkeille taloudellisesti rahoituksen kannalta toteuttamiskelpoisia. Rahoitusmahdollisuudet ovat monipuoliset, koska oman lainaustoimintansa lisäksi pankki pystyy hankkimaan rahoitusta myös muualta. Investointipankki edistää ottolainauksellaan pääomamarkkinoiden kehitystä koko unionissa. Pankin toimintapolitiikasta päätettäessä toimitaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin muiden toimielinten kanssa. Yhteistyö tärkeimpien tämän ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa on myös tiivistä. sekä ympäristön ja liike-elämän pankkialan teknisesti sekä alan 112277 Euroopan investointirahasto Euroopan investointirahasto (EIR) on rahoituslaitos, joka on perustettu myöntämään takauksia keskipitkän ja pitkän aikavälin investoinneille, jotka kohdistuvat kahteen Euroopan talouden kehittymisen kannalta tärkeään alaan – Euroopan laajuisiin verkkoihin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. ainutlaatuinen Kesäkuussa 1994 perustettu investointirahasto on uusi yhteistyöelin, jonka avulla Euroopan investointipankki ja komissio Euroopan unionin ja yhteistyötä rahoituslaitosten kanssa. Euroopan investointirahastolle myönnettiin 15. direktiivillä monenkeskisen komission maaliskuuta kehityspankin asema. jäsenvaltioiden edustajana pankkien annetulla tekevät 1994 Investointirahaston perustavoite on houkutella enemmän yksityistä pääomaa infrastruktuurien rahoitukseen ja lisätä pääomavirtaa pk-yrityksiin. Se pyrkii tavoitteeseensa jaetaan järjestelmiä, Investointirahasto keskittyy myöntämään rahoitukseen liittyviä rahoituslaitosten myöntämille rahoitustakauksia keskipitkille ja pitkille lainoille. kehittämällä ja muiden siirretään pankkien riskejä. joilla ja investointirahasto Euroopan laajuisille verkoille myönnettävien suurten pitkäaikaisten lainojen osakeanteja, lisäksi joukkovelkakirjalainoja, saatavilla tai omaisuudella taattuja arvopapereita ja pääomalainoja. Pk-yritysten rahoituksessa se voi taata lainoja, luottoja ja arvopaperistettua omaisuutta. suunnattuja taata voi EIR voi myös hankkia pääomaosuuksia riskipääomarahastoista. EIR toimii kaupalliselta pohjalta pankkialaa täydentäen yhteistyössä EU:n muiden rahoituslaitosten ja -välineiden kanssa. II. Tilastotiedot 1. 2. 3. Taulukossa A esitetään yleisesti yhteisön myöntämä rahoitustuki vuosina 1994–1998. Taulukossa B esitetään yhteisön muista rahoitusvälineistä myönnetty tuki vuosina 1994–1998. Taulukoissa C1 ja C2 esitetään yhteisön myöntämän tuen kokonaismäärän vuotuinen keskiarvo vuosina 1994–1996 ja 1996–1998. Luvut on eritelty mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioittain. 4. Teknisessä liitteessä annetaan lisätietoja yhteisön rahastoista. 112288 5. Yksityiskohtaisia tietoja yhteisön ohjelmista, rahastoista ja rahoitusvälineistä on seuraavissa asiakirjoissa: - Maatalouden tilanne Euroopan unionissa Vuosikertomus 1996 Vuosikertomus 1997 Vuosikertomus 1998 ISBN 92-827-9008-8 ISBN 92-828-2420-9 ISBN 92-828-5731-X - Euroopan unionin toiminta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla Vuosikertomus 1995 Vuosikertomus 1996 Vuosikertomus 1997 Vuosikertomus 1998 - Rakennerahastot Vuosikertomus 1995 Vuosikertomus 1996 Vuosikertomus 1997 Vuosikertomus 1998 ISBN 92-77-93761-0 ISBN 92-78-08603-7 ISBN 92-78-23634-9 ISBN 92-78-38078-4 ISBN 92-78-10829-4 ISBN 92-78-26044-4 ISBN 92-78-39641-9 ISSN 0254-1491 - Koheesion rahoitusväline ja koheesiorahasto Yhdistetty kertomus 1993–1994 Vuosikertomus 1995 Vuosikertomus 1996 Vuosikertomus 1997 Vuosikertomus 1998 - EHTY:n rahoituskertomus 1995 EHTY:n rahoituskertomus 1996 EHTY:n rahoituskertomus 1997 EHTY:n rahoituskertomus 1998 - Euroopan investointipankki Vuosikertomus 1995 Vuosikertomus 1996 Vuosikertomus 1997 Vuosikertomus 1998 ISBN 92-827-5739-0 ISBN 92-827-9688-4 ISBN 92-827-8877-6 ISBN 92-78-39497-1 CB-CO-99-480 EN C ISBN 92-827-7933-5 ISBN 92-828-0908-0 ISBN 92-828-3852-8 ISBN 92-828-7230-0 ISBN 92-827-9688-4 ISBN 92-827-9943-3 ISBN 92-828-3197-3 ISBN 92-828-5975-4 112299 Taulukko A Yhteisön vuotuiset menot EMOTR:n tukiosasto – maatalous EMOTR:n ohjausosasto – maatalous EMOTR:n tukiosasto – kalatalous KOR Sosiaalirahasto ALUEKEHITYSRAHASTO (1) KOHEESIORAHASTO YHTEISÖN TTK-PUITEOHJELMA EHTY:n avustukset 1 3 0 Muuttoavustukset, 56 artiklan 2 kohdan b alakohta Sosiaaliset avustukset, terästeollisuus, 56 artiklan 2 kohdan b alakohta Sosiaaliset avustukset, hiiliteollisuus, 56 artiklan 2 kohdan b alakohta Tutkimus, 55 artikla Korkotuki, 54 ja 56 artikla 1994 1995 miljoonaa euroa (käypiin hintoihin) 1997 1998 1996 33 376,8 34 463,3 39 073,7 40 641,5 38 748,0 3 335,4 3 609,0 3 934,5 4 129,0 4 366,9 35,5 403,5 5 580,4 1 899,6 1 853,1 2 018,6 39,2 480,7 4 382,9 1 871,9 2 151,7 2 983,7 157,0 123,8 86,0 40,0 41,3 40,0 34,1 475,1 7 145,8 2 261,3 2 443,7 3 153,5 56,3 0,0 23,2 52,0 51,5 48 889,4 61,4 11,4 50 260,2 85,0 36,7 58 722,9 33,5 390,4 7 533,6 2 501,7 2 748,7 3 485,6 21,2 502,4 8 858,6 2 676,7 2 870,7 3 499,3 66,0 43,1 - 29,0 84,0 1,8 61 644,8 - - 26,8 84,0 61 697,7 YHTEENSÄ (1) Osa, joka suunnilleen vastaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa määritettyä tuen käsitettä. Itävallan, Suomen ja Ruotsin tiedot sisältyvät vuoden 1995 lukuihin. Taulukko B Muut yhteisön rahoitusvälineet EHTY (uudet lainat) Euroopan investointipankki* Euroopan investointirahasto** 1994 1995 1996 1997 1998 673,4 17 656,0 643,0 402,8 18 603,0 1 441,0 279,7 20 946,0 1 465,0 541,2 22 958,0 2 239,0 20,5 25 116,0 2599 miljoonaa euroa 1 3 1 * EU:n alueella myönnetty rahoitus ** Perustamisesta (vuonna 1994) alkaen myönnetyt takaukset (yhteenlaskettu kokonaismäärä) Taulukko C1 Yhteisön vuotuiset keskimääräiset menot jäsenvaltioittain (1994–1996) EMOTR -tuki EMOTR -ohjaus EMOTR -tuki kalastus KOR miljoonaa euroa (käypiin hintoihin) ALUERA- HASTO KOHEE- SIO- RAHASTO EY:N TTK- PUITE- OHJELMA EHTY:n avus- tukset YHTEE NSÄ 1 3 2 ITÄVALTA BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA SUOMI RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tekninen tuki EY:n suorat tuet 649,2 1 312,5 1 334,6 5 535,7 2 657,6 4 332,3 354,7 8 633,1 1 529,5 3 681,1 15,3 1 793,6 683,3 347,4 3 118,2 110,4 110,2 41,7 29,4 771,1 352,8 649,7 106,1 498,0 198,9 381,8 6,7 24,2 390,8 45,0 106,9 0,2 6,6 0,3 0,7 6,9 12,0 2,8 0,5 0,1 3,2 2,3 2,3 SOSI- AALIRA -HASTO 64,5 108,0 50,2 960,0 283,4 1 310,1 52,9 656,8 313,7 400,5 4,3 175,9 511,3 42,1 1,0 9,5 27,5 35,8 21,4 176,7 13,6 33,3 8,2 39,2 0,4 9,7 34,4 22,4 31,1 822,4 1,4 4,06 18,4 4,4 212,0 244,9 553,8 39,8 160,8 76,0 248,3 0,6 15,2 285,4 8,5 173,9 386,1 1 181,5 193,3 387,0 1,5 828,9 1 490,3 1 452,6 7 514,9 3 946,8 8 211,1 567,1 9 994,0 2 322,4 4 751,4 27,3 2 018,7 2 295,4 467,7 4 254,8 1,5 111,8 288,5 3 007,1 288,5 52 677,2 2 718,6 2 718,6 YHTEENSÄ * Tukea ei voida jaotella jäsenvaltioittain. 35 637,9 3 626,3 36,3 453,1 5 756,2 2 010,9 2 149,5 Itävallan, Suomen ja Ruotsin luvut perustuvat kahden vuoden keskiarvoihin. Taulukko C2 Yhteisön vuotuiset keskimääräiset menot jäsenvaltioittain (1996–1998) miljoonaa euroa (käypiin hintoihin) EMOTR -tuki EMOTR -ohjaus EMOTR -tuki kalastus KOR SOSIAA- LIRAHAS -TO ALUERAH ASTO KOHEESIO - RAHASTO EY:N TTK- PUITE- OHJELMA EHTY:n avus- tukset YHTEEN SÄ 1 3 3 ITÄVALTA BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA SUOMI RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tekninen tuki EY:n suorat tuet 971,1 989,7 1 244,4 5 791,9 2 701,1 4 640,4 597,2 9 228,7 1 787,3 4 490,2 19,9 1 554,9 643,3 711,6 4 059,1 111,6 38,9 24,6 790,5 347,3 802,8 110,2 586,6 216,3 587,1 5,9 16,4 377,6 46,9 79,0 57,0 1,9 104,7 135,5 59,6 1 246,6 316,4 1 540,7 91,6 746,0 433,6 964,4 4,6 216,8 770,7 107,6 1 107,5 0,0 0,2 4,5 0,0 0,0 6,2 0,0 9,1 2,0 0,0 0,0 0,1 3,4 1,1 3,0 0,0 8,5 20,2 31,8 29,9 195,8 1,7 25,2 12,2 44,6 0,0 6,2 42,1 1,7 34,8 1,4 11,3 34,1 4,8 319,1 285,6 509,8 45,4 219,2 82,5 369,2 0,8 21,7 321,4 36,6 218,4 482,7 1 477,5 241,9 483,6 1,9 YHTEENSÄ * Tukea ei voida jaotella jäsenvaltioittain. 39 487,7 4 143,5 29,6 456,0 7 846,0 2 479,9 2 687,7 3 379,5 3 379,5 179,6 179,6 1 198,6 1 206,9 1 358,0 8 179,9 4 162,9 9 173,2 846,0 10 814,8 2 775,8 6 455,5 31,2 1 816,2 2 642,0 905,5 5 501,8 1,9 60,3 3 559,1 60 689,7 134 113355