title: Resolutie van het Comité van de Regio's inzake de "Jaarlĳkse verklaring over de beleidsprioriteiten van het comité van de regio's"

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
European integration
enlargement of the Union
the EU's international role

text: C 226/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 8. 2000 Resolutie van het Comité van de Regio’s inzake de „Jaarlijkse verklaring over de beleidsprioritei- ten van het comité van de regio’s” HET COMITE´ VAN DE REGIO’S, (2000/C 226/13) gelet op de strategische doelstellingen 2000-2005 van de Europese Commissie (COM(2000) 154); gelet op het werkprogramma van de Europese Commissie voor 2000 (COM(2000) 155 def. ); gelet op de beleidsprioriteiten van het Comité van de Regio’s (R/CdR 351/99 pt. 7); gelet op de resolutie van het Europees Parlement over het strategische programma van de Europese Commissie voor de komende vijf jaar (B5-0143, 0144 en 0145/2000); gelet op de resolutie van het Europees Parlement over het werkprogramma van de Europese Commissie (B-50228, 0229 en 0230/2000); overwegende dat een betere onderlinge afstemming van de prioriteiten en doelstellingen van alle EU- instellingen de impact van initiatieven en maatregelen van de individuele instellingen zal versterken; overwegende dat het Comité van de Regio’s als vertegenwoordiger en spreekbuis van de lokale en regionale overheden in Europa zich wenst uit te spreken over de door de Europese Commissie voorgestelde prioriteiten; overwegende dat het Comité van de Regio’s zijn beleidsprioriteiten voor het komende jaar wenst vast te stellen met het oog op de goedkeuring van zijn werkprogramma voor 2000-2001; overwegende dat met de uitbreiding in het vooruitzicht, de Unie zich genoodzaakt ziet tot successieve fundamentele hervormingen; overwegende dat de deelname van het Comité van de Regio’s, als vertegenwoordiger van de lokale en regionale overheden in het institutionele raamwerk van de EU, het draagvlak voor EU-maatregelen zal vergroten; overwegende dat in het merendeel van de lidstaten een groeiende tendens naar decentralisatie en uitbreiding van bevoegdheden van het subnationale bestuursniveau wordt waargenomen; dat deze bestuursniveaus bijgevolg steeds meer belang hebben en rechtstreeks betrokken worden bij de Europese beleidslijnen en -opties, heeft tijdens zijn 33e zitting van 12 en 13 april 2000 (vergadering van 13 april) de volgende resolutie aangenomen. A. Naar aanleiding van de prioriteiten van de Europese Commissie Strategische doelstellingen 2000-2005 van de Europese Commissie 1. juicht de strategische doelstellingen 2000-2005 van de Europese Commissie toe; is ermee ingenomen dat de Europese Commissie, door haar belangrijkste politieke doelstellingen voor de komende jaren bekend te maken, de lokale en regionale overheden in de gelegenheid stelt hun standpunt kenbaar te maken en concrete voorstellen en suggesties te doen; 2. stelt tot zijn tevredenheid vast dat de Commissie voorne- mens is zich te concentreren op haar kerntaken, hetgeen in overeenstemming is met het subsidiariteitsbeginsel; deze kerntaken dienen d. m. v. nauwkeurige afbakening van de bevoegdheidsterreinen van de Gemeenschap te worden bijge- steld; 3. onderschrijft de vier door de Commissie gepresenteerde doelstellingen en erkent het belang en de urgentie ervan, en wenst waar mogelijk te helpen om deze doelstellingen zo snel mogelijk te verwezenlijken; 4. wijst erop dat het beleid van de EU tot doel heeft, aan de verwachtingen van de Europese burgers tegemoet te komen, en dat iedere hervorming van haar instellingen in de eerste plaats erop moet zijn gericht, het vertrouwen van de burgers te herstellen; 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 226/47 5. hecht dan ook bijzonder aan economische en sociale kwesties en vraagstukken op het gebied van milieu en consu- mentenbescherming; Werkprogramma 2000 juicht het werkprogramma van de Europese Commissie 6. voor 2000 toe; 7. heeft echter zijn twijfels over de haalbaarheid van dit ambitieuze en gedetailleerde werkprogramma en meent dat een versnippering van de inspanningen tot een mislukking kan leiden; is dan ook van mening dat minder activiteiten en een 8. sterke focus op de prioriteiten — o. m. door een doelgericht en efficiënt gebruik van de beschikbare middelen — meer kans van slagen heeft dan een poging om op alle fronten tegelijk te strijden; 9. stelt voor dat in de toekomstige werkprogramma’s van de Europese Commissie een duidelijk onderscheid wordt gemaakt tussen de aangegeven prioriteiten voor het desbetref- fende jaar en bijkomende acties; 10. is van mening dat op veel gebieden meer nadruk moet worden gelegd op verbetering van de uitvoering van bestaande wetgeving, voordat nieuwe initiatieven worden opgestart; 11. raadt aan de prioriteiten van de Commissie aan te passen aan de doelstellingen die zijn geformuleerd in de Conclusies van de buitengewone Raad van Lissabon; B. Subsidiariteit 12. wijst erop dat de komende jaren voortgang moet worden gemaakt met de Europese integratie, ten einde Europa een leidende rol in de wereld te geven, maar dat de integratie zich moet concentreren op gebieden waarop de EU een specifieke toegevoegde waarde heeft, om een zo groot mogelijk draagvlak te creëren en om Europa werkelijk met één stem te laten spreken; 13. is ingenomen met de doelstelling van de Europese Commissie, maatregelen te nemen om de afstand tot de burgers te verkleinen, en met het voorstel om dit probleem aan te pakken door het EU-beleid en het beleid van de lidstaten en hun regio’s beter op elkaar te laten aansluiten; wel is het van mening dat de toepassing van het subsidiariteitsbeginsel moet worden uitgebreid tot het lokale en regionale bestuursni- veau; 14. is van mening dat de politieke beslissingsbevoegdheid bij het laagst mogelijke bestuursniveau gelegd dient te worden, om de afstand tot de burger te verkleinen, maar waarschuwt ervoor het concept van „een Europa dat dichter bij de burger staat” te reduceren tot extra voorlichting door de EU en het afvaardigen van belangenorganisaties; 15. stelt met bezorgdheid vast dat vaak wordt aangedron- gen op EU-maatregelen op die gebieden waar de lidstaten zelf niet de nodige hervormingen doorvoeren of moeilijke politieke beslissingen uit de weg willen gaan; een en ander kan de geloofwaardigheid van de EU in het gedrang brengen; C. De prioriteiten van het CvdR voor 2000-2001 IGC, Europees bestuur en modernisering van de EU-instellingen 16. zal actief bijdragen tot de Verdragsherziening tijdens de is voorstander van een Intergouvernementele Conferentie; ambitieuze agenda inzake hervormingen, zoals in zijn advies over de Intergouvernementele Conferentie 2000 (CDR 53/99 fin) wordt uiteengezet; 17. juicht het baanbrekende initiatief van de Europese Commissie voor nieuwe vormen van Europees bestuur toe; is voornemens actief deel te nemen aan de discussie en aan de totstandkoming van nieuwe ideeën en concepten voor Euro- pees bestuur, en voorstellen te formuleren voor een betere wetgeving; is van mening dat de discussie over nieuwe bestuursvor- 18. men niet beperkt mag blijven tot een simplistische verticale verdeling van de bevoegdheden, maar dat een breed concept moet worden uitgewerkt dat recht doet aan de veranderende structuren in de samenleving; 19. steunt ten volle het streven van de Europese Commissie, haar eigen structuur op democratische en tegelijk ambitieuze wijze te hervormen ten einde het vertrouwen van de burgers in Europa en haar instellingen te herstellen; is van mening dat de hervormingen niet alleen op een grotere doeltreffendheid gericht moeten zijn maar ook moeten resulteren in een modern en soepel werkend ambtenarenapparaat dat een nieuwe politie- ke cultuur nastreeft; wijst erop dat de interne hervormingen de aandacht niet mogen afleiden van het externe beleid; Uitbreiding 20. is van mening dat de voorbereidingen in verband met de uitbreiding de hoogste prioriteit hebben, nu tijdens de Top van Helsinki in december 1999 is besloten dat met alle kandidaat-lidstaten — ook die van de tweede groep — onderhandelingen worden geopend; het is met name zaak dat de lokale en regionale overheden uit de kandidaat-lidstaten hierbij worden betrokken; 21. zal zijn contacten met alle kandidaat-lidstaten uitbrei- den, intensiveren en stroomlijnen, en streven naar een grotere betrokkenheid van de lokale en regionale overheden bij de voorbereidingen op de toetreding; C 226/48 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 8. 2000 22. dringt aan op coördinatie van de activiteiten en samen- werking tussen het CvdR en de EU-instellingen, om tot meer synergie te komen en betere resultaten te genereren voor de betreffende kandidaat-lidstaten, zodat zowel in de lidstaten als in de kandidaat-landen meer begrip wordt gekweekt en een draagvlak wordt gecreëerd voor het uitbreidings- en integratieproces; 30. deelt de bezorgdheid over het aanhoudend hoge percen- tage langdurig werklozen in vele gebieden van de Europese Unie en hoopt dat dit probleem doeltreffend kan worden aangepakt door harmonisatie van het economisch beleid en hervorming van de sociale bescherming ten behoeve van volledige werkgelegenheid; 23. benadrukt dat de uitvoering van de uitbreidingsstrategie moet sporen met de strategieën voor gebieden buiten de EU, zoals het Middellandse-Zeegebied en het gebied rond de Oostzee, om ervoor te zorgen dat er ook buiten de grenzen van het uitgebreide Europa zones ontstaan van vrede en economische en sociale samenwerking; 31. wijst erop dat bevordering van de werkgelegenheid niet alleen specifieke maatregelen vergt, maar ook gunstige macro- economische randvoorwaarden en de coördinatie en integratie van relevante beleidsterreinen, met inachtneming van de beginselen die aan het Europees sociaal model ten grondslag liggen; Een Europa dat hecht aan waarden en dicht bij de burgers staat 24. is ervan overtuigd dat de burgers niets zullen voelen voor een soort „supermarkt-Europa”, maar — zoals recente gebeurtenissen hebben laten zien — wel voor een Europa dat hecht aan waarden en grondrechten, een politiek Europa; dit moet dan ook voorop staan bij de herziening van het Verdrag, de opstelling van het Handvest van grondrechten en in het komende Witboek over nieuwe vormen van bestuur; 25. is van mening dat democratie meer in het teken van het nabijheidsbeginsel moet staan en als zodanig in het Verdrag moet worden opgenomen; het Handvest van grondrechten moet derhalve onlosmakelijk deel gaan uitmaken van het Verdrag; 26. dringt er bij de lidstaten op aan, tijdens de onderhan- delingen in het kader van de IGC blijk te geven van moed en een vooruitziende blik; het CvdR is er sterk van overtuigd dat de agenda van de IGC de agenda van de burgers moet zijn; het is derhalve van belang nauw samen te werken met het Parlement en het CvdR, dat de lokale en regionale overheden vertegenwoordigt; in dit verband is het zeer ingenomen met het initiatief van de Europese Commissie voor een Dialoog inzake Europa, en maakt het graag van de mogelijkheid gebruik om een actieve bijdrage tot het IGC-proces te leveren; 27. dringt er bij de Europese Commissie op aan de zicht- baarheid van het EU-beleid te vergroten, enerzijds door te zorgen voor effectieve communicatie en anderzijds door dit beleid doorzichtiger te maken, ten einde het vertrouwen van de Europese burgers terug te winnen; 28. verzoekt de Europese Commissie om, met het oog op de hernieuwde dreiging van demagogisch racisme en intolerantie, zich er nog sterker voor in te zetten dat in de hele Unie gelijke rechten, gelijke kansen en de bescherming van minderjarigen gewaarborgd zijn, zodat alle Europeanen kun- nen meedelen in de vruchten van de toenemende welvaart, veiligheid en solidariteit; Werkgelegenheid juicht de resultaten van de Top van Lissabon toe, en 29. stemt in met de geïntegreerde aanpak en de nadruk op het creëren van een nieuwe economische dynamiek; refereert aan het Verdrag van Amsterdam, waarin is 32. opgenomen dat de EU als taak heeft bij te dragen tot een hoog werkgelegenheidsniveau door de samenwerking tussen de lidstaten te bevorderen en de maatregelen van deze landen op dit gebied te ondersteunen; 33. dringt er derhalve op aan dat alle maatregelen worden genomen die innovatie, technologische ontwikkeling, de ken- nismaatschappij en de ondernemingszin kunnen stimuleren; verder dringt het aan op alle mogelijke maatregelen die nuttig zijn om de ontwikkeling van het MKB te ondersteunen; wijst erop dat in de werkgelegenheidsrichtsnoeren 34. maatregelen ter bestrijding van discriminatie moeten worden opgenomen, en dat speciale maatregelen moeten worden genomen voor groepen die het zwaarst door werkloosheid worden getroffen, zoals vrouwen, jongeren, ouderen, etnische minderheden en gehandicapten; 35. is ingenomen met de aankondiging dat een nieuw sociaal actieprogramma zal worden gepresenteerd; het CvdR hoopt dat dit programma ambitieus genoeg zal zijn om de uitdagingen van de nieuwe economische dynamiek aan te gaan; 36. stemt in met het voorstel, de strategieën op economisch, werkgelegenheids- en sociaal gebied meer op gemeenschappe- lijke Europese doelstellingen en indicatoren te richten, en onderstreept dat niet alleen kwantitatieve maar ook kwalitatie- ve doelstellingen op alle beleidsterreinen van groot belang zijn om duurzame groei en werkgelegenheid te bevorderen; 37. dringt erop aan dat de Europese Commissie in een verslag de balans opmaakt van de onevenwichtigheden tussen regio’s met een hoge werkloosheid en regio’s die juist met een tekort aan arbeidskrachten kampen, en de rol van de mobiliteit op de arbeidsmarkt in dit verband onderzoekt; zo kunnen de activiteiten beter worden toegespitst op de doelstelling, de economische en sociale cohesie te bevorderen en de verschillen tussen de Europese regio’s te reduceren; het CvdR is in dit verband bereid met de Commissie samen te werken, door gebruik te maken van de ervaringen en know-how van de Europese regio’s en steden op dit gebied; 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 226/49 38. wijst erop dat het Europees beleid prioritair moet zijn gericht op bevordering van de lokale ontwikkeling in heel Europa, en dat het in alle regio’s van de Unie aanwezige ontwikkelingspotentieel moet worden benut; in dit verband dringt het erop aan meer inhoud te geven aan het Europese pact voor de werkgelegenheid, en roept het op tot een veralgemening van de territoriale pacten voor de werkgelegen- heid, gebruik makend van de kennis en ervaringen van de lokale en regionale overheden; 39. is ingenomen met het besluit om ieder voorjaar een buitengewone Europese Top te organiseren om de acties van de EU en de nationale beleidsmaatregelen te sturen en te coördineren; het wenst in zijn hoedanigheid van vertegenwoor- diger van de lokale en regionale overheden en gezien de rol en bevoegdheden van deze overheden op het gebied van werkgelegenheid en ontwikkeling, permanent bij dit initiatief te worden betrokken; Milieu 40. kijkt belangstellend uit naar de publicatie van het zesde milieu-actieprogramma; stemt in met de realistische en resultaatgerichte aanpak van commissaris Wallström, en steunt met name de sterke nadruk op de implementatie van bestaande wetgeving; Informatiemaatschappij benadrukt dat het van belang is dat alle burgers toegang 45. hebben tot de informatiemaatschappij, vooral nu Internet zo in opmars is, aangezien de toegang tot informatie de burger uiteindelijk meer invloed geeft; onderstreept dat er een link moet worden gelegd tussen de informatiemaatschappij en de werkgelegenheid, bijvoorbeeld door nieuwe banen te creëren in de elektronische handel en via telewerk, hetgeen zal leiden tot een modernisering van de economie en de integratie van moeilijk toegankelijke of plattelandsgebieden hierin; hoopt dat een hoge prioriteit wordt toegekend aan onderwijs en opleiding van de burger op het gebied van de nieuwe technologieën, door reeds op de basisschool met onderwijs terzake te beginnen en de gratis aansluiting van onderwijscen- tra op het Internet te bevorderen; stelt vast dat de nieuwe technologieën een belangrijke bijdrage kunnen leveren tot de ontwikkeling van intelligente, multimo- dale vervoerssystemen, die de dagelijkse vervoersproblemen van de burgers kunnen verlichten; Stadsbeleid 41. stelt bezorgd vast dat het onderwerp milieu steeds lager op de politieke agenda komt te staan, terwijl de behoefte aan een betere milieubescherming groter dan ooit tevoren is; betreurt het dat milieuoverwegingen onvoldoende zijn geïnte- greerd in de andere takken van EU-beleid, en spoort de Europese Commissie aan concrete maatregelen voor te stellen; 46. herinnert eraan dat 80 % van de Europese burgers in stedelijke gebieden woont, en dat steden van vitaal belang zijn voor het concurrentievermogen van de regio’s en van Europa als geheel en realiseert zich dat een evenwichtige, gecoördineer- de en duurzame ontwikkeling van stedelijke, plattelands- en perifere gebieden van grote waarde is; 42. is van mening dat milieurampen de afgelopen jaren voldoende duidelijk hebben gemaakt dat er behoefte is aan een betere samenwerking met derde landen, inclusief grensover- schrijdende samenwerking met de kandidaat-lidstaten in het bijzonder; het wijst erop dat het beginsel „de vervuiler betaalt” correct moet worden toegepast; 43. pleit voor een evenwichtige verhouding tussen econo- misch beleid en milieuvereisten, aangezien duurzame groei een noodzakelijkheid is, en wijst erop dat beleidscoördinatie geboden is om duurzame groei en aanverwante activiteiten in plattelandsgebieden en perifere regio’s te bevorderen; onderstreept de bijzondere rol van lokale en regionale 44. overheden voor de uitvoering van Europees en internationaal beleid, maar ook als het niveau dat het meest direct met de gevolgen van milieuvervuiling geconfronteerd wordt; 47. wijst er echter op dat er geen specifiek Europees stadsbeleid is, en dat de stedelijke dimensie in andere beleidster- reinen onderbelicht blijft; dringt er bij de Europese Commissie op aan, de 48. problematiek van steden en hun specifieke behoeften via een allesomvattende strategie aan te pakken, en de hernieuwde aandacht voor steden in Agenda 2000 — met name het onderdeel duurzame stedelijke ontwikkeling — nu echt in de praktijk te brengen; zal zijn jaarlijkse werkprogramma aan de hand van 49. deze resolutie opstellen; 50. belast zijn voorzitter ermee, deze resolutie aan de Europese Commissie, de Europese Raad, het Europees Parle- ment en het Economisch en Sociaal Comité te doen toekomen. Brussel, 13 april 2000. De voorzitter van het Comité van de Regio’s Jos CHABERT


title: Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel seoses ühise teabevõrgu/ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Switzerland
Union transit
agreement (EU)
computer network
exchange of information
information system

formats: pdf print

text: 390 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd 22000A0427(01) 27. 4. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 102/52 KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel seoses ühise teabevõrgu/ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni raames A. Euroopa Ühenduse kiri Brüssel, 13. aprill 2000 Lugupeetud. … Seoses uue arvutipõhise transiidisüsteemi jaoks ühise teabevõrgu/ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) laiendamisega Šveitsi (1) teeksin Euroopa Ühenduse nimel ettepaneku järgmiste kohustuste suhtes. I. II. Pooled kohustuvad järgima käesoleva kirja lisas loetletud dokumentides sätestatud tehnilisi spetsifikatsioone, millega Šveitsi esindajad on tutvunud, ning tulevasi muudatusi, mida võidakse teha seoses projektiga. Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) haldab ja arendab süsteemi kooskõlas tollipoliitika komitee andmetöötlustöörühma CCN/CSI tehnilise alagrupi poolt väljatöötatud juhendiga ka partnerriikide jaoks. III. Pooled kohustuvad järgima projekti raames kehtestatud ja otsustatud üldisi turvapoliitika eeskirju. IV. V. VI. Šveits tasub hiljemalt 15. maiks 2000 CCN/CSI paigaldamise kulud, mis on komisjoni poolt põhjendatud selleks puhuks alltöövõtjaga sõlmitud erilepingu alusel. Šveits tasub hiljemalt 15. maiks 2000 võrgu teenindamise kulutuste eest, mida komisjon on teinud alates riist- ja tarkvara installeerimisest kuni 31. detsembrini 1999. Šveits tasub iga aasta 15. maiks kindla suurusega summa (2000. aasta eest 90 000 EUR), et katta iga-aastased kulud seoses võrgu kasutamisega Šveitsi poolt. Enne iga aasta 31. juulit teavitab komisjon Šveitsi järgmise aasta eest tasumisele kuuluvast kindla suurusega summast. VII. Enne iga aasta 31. jaanuari tasaarveldab komisjon võrgu teenindamisega seotud iga-aastased kulud, mis on juba tasutud, Šveitsi poolt tegelikult tasumisele kuuluvate summadega ning esitab Šveitsile väljavõtte. Komisjon arvutab välja tegelikult tasumisele kuuluvad summad, võttes aluseks oma suhte alltöövõtjaga, kes valiti välja kooskõlas kehtiva lepingute sõlmimise protseduuriga. Lõppmakse (jääksumma maksmine) tehakse 30 päeva jooksul pärast väljavõtte esitamist. Šveitsi poolt tasumisele kuuluv kogusumma ei tohi ületada juba tasutud iga-aastast kindla suurusega summat enam kui 20 % võrra. VIII. Šveitsi teavitatakse prognoositavatest kuludest ja CCN/CSI arendamise peamisest aspektidest, mis kõnealuseid kulutusi mõjutada võivad, samal viisil nagu Euroopa Liidu liikmesriikegi. IX. X. Šveits tasub hiljemalt 15. maiks 2000 edasise arenduse ja ettenägematute kulutuste katteks ettenähtud iga-aastasesse deposiiti 40 000 EUR. Komisjon esitab Šveitsile väljavõtte kõnealuselt deposiidilt debiteeritud kulutuste kohta. Hiljemalt iga aasta 15. maiks uuendab Šveits deposiiti, tasudes sellesse summa, mis võrdub eelmisel aastal ettenägematute kulutuste ja edasise arenduse tarbeks kasutatud summaga. Kõik maksed tuleb tasuda komisjonile. Kui pole sätestatud teisiti, tasutakse maksed 60 päeva jooksul komisjoni poolt väljastatud väljavõtte alusel, mis sisaldab erinevaid teenuseid ja riist- ning tarkvara tarnet määratlevate kulutuste loetelu. (1) Kaks kõnealust poolt lepivad kokku, et CCN/CSI kasutamise laiendamist Šveitsi kohaldatakse ka Liechtensteini Vürstiriigi suhtes seni, kui kõnealune vürstiriik on tolliliidulepingu kaudu seotud Šveitsiga. 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 391 XI. Käesolev leping kehtib seni, kuni pooled on 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni osalised. Mõlemal poolel on õigus muuta käesolevat lepingut poolte kokkuleppel. XII. Kui Šveits ei tasu IV, V, VI, VII ja IX punktis sätestatud summasid kõnealustes punktides sätestatud tähtaegadeks, võib Euroopa Liit nõuda viivist (Euroopa Keskpanga poolt euroga tehtavatele tehingutele kehtestatud määras, mis on avaldatud Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias päeval, mil maksetähtaeg aegub, ning millele on lisatud poolteist protsendipunkti). Sama määr kehtib ka ühenduse poolt tasutavate maksete suhtes. Oleksin tänulik, kui kinnitaksite Šveitsi nõusolekut ülaltoodu suhtes. Austatud…, võtke vastu minu suurim lugupidamine. Euroopa Liidu Nõukogu nimel 392 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd KIRJAVAHETUSE LISA CCN/CSI VÄLISDOKUMENDID ÜLDSÄTTED 21info_en 21info_fr Arap_101 Bnf104de Bnf104en Bnf104fr Lr092v08 Lr155v01 CCN/CSI võrgu telemaatiline lõimimine tollijärelevalve ja kaudse maksustamise eesmärgil (ingliskeelne variant) CCN/CSI: telemaatiline lõimimine tollijärelevalve ja kaudse maksustamise eesmärgil (prant- suskeelne variant) Üleeuroopaliste rakenduste arhitektuur CCN/CSI eeldatav kasu DG XXI-i üleeuroopalistele rakendustele (saksakeelne variant) CCN/CSI eeldatav kasu DG XXI-i üleeuroopalistele rakendustele (ingliskeelne variant) CCN/CSI eeldatav kasu DG XXI-i üleeuroopalistele rakendustele (prantsuskeelne variant) CSI pakkumise kirjeldus CCN/CSI infovahetuse dünaamilise käitumise kirjeldus Lst-rol-XXI-00 CCN/CSI rolli kirjeldus Mathaeus-Dublin Ühendusesiseste süsteemide arhitektuur ja metodoloogia Pre-gen-XXI CCN/TC CCN/CSI esitlus ja lugemisjuhend Ccn_tc_sla_03 CCN/TC teenindusmäära leping Epm01 Sgp_01 ARENDUS Acg_03 Prg_c_05 CCN/TC välisprotseduuri juhend CCN/TC teeninduskvaliteedi kava Rakenduse konfiguratsiooni juhend Rakenduse prog-rammeerimisjuhend (C-keel) Prg_Cob_BS2000_03 Rakenduse prog-rammeerimisjuhend (Cobol BS2000 jaoks) Prg_Cob_CICS_01 Rakenduse prog-rammeerimisjuhend (Cobol IBM-i jaoks) Prg_Cob_GCOS7_03 Rakenduse prog-rammeerimisjuhend (Cobol GCOS7 jaoks) Prg_Cob_GCOS8_01 Rakenduse prog-rammeerimisjuhend (Cobol GCOS8 jaoks) Ref_cd09 Üldmõistete teatmik (C-keel) Ref_Cob_cd01 Üldmõistete teatmik (Cobol) Ref_Cob_cs01 CSI teatmik (Cobol) Ref_Cob-gs01 GSS teatmik (Cobol) Ref_Cob_hl01 HL teatmik (Cobol) 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 393 Ref_Cob_os01 OS teatmik (Cobol) Ref_Cob_pr01 Esitlusteatmik (Cobol) Ref_cs09 Ref_er05 Ref_gs03 Ref_hl07 Ref_os01 Ref_pr07 TURVALISUS CSI teatmik (C-keel) Veakoodide teatmik GSS teatmik (C-keel) HL teatmik (C-keel) OS teatmik (C-keel) Esitlusteatmik (C-keel) Pol-sec-XXI-01 CCN/CSI üldine turvapoliitika SPETSIFIKATSIOONID Ad_07 Frs_03 Fss_05 Ovw_07 VÄLJAÕPE Konstruktsioon Spetsifikatsioonid Funktsionaalsed süsteemispetsifikatsioonid Süsteemi ülevaade Tra-csi(modl)- 05. ppt CSI rakenduse arhitektide ja arendajate kursus Tra-csi(mod2)- 05. ppt CSI rakenduse arhitektide ja arendajate kursus (C-keel) Tra-csi(mod3)- 03. ppt CSI rakenduse arhitektide ja arendajate kursus (C-keel) Tra-csi_cob(mod2)- 01. ppt CSI rakenduse arhitektide ja arendajate kursus (Cobol) Tra-csi_cob(mod3)- 01. ppt CSI rakenduse arhitektide ja arendajate kursus (Cobol) 394 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd B. Šveitsi kiri Bern, 14. aprill 2000 Lugupeetud. … Teatan käesolevaga, et olen saanud kätte teie kirja, mis puudutab ühise teabevõrgu/ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) kasutamise laiendamist Šveitsi uue arvutipõhise transiidisüsteemi (NCTS) jaoks ning mille sisu on järgmine: “Seoses uue arvutipõhise transiidisüsteemi laiendamisega Šveitsi (1) teeksin Euroopa Ühenduse nimel ettepaneku järgmiste kohustuste suhtes. jaoks ühise teabevõrgu / ühise süsteemiliidese (CCN/CSI) I. II. Pooled kohustuvad järgima käesoleva kirja lisas sätestatud tehnilisi spetsifikatsioone, millega Šveitsi esindajad on tutvunud, ning tulevasi muudatusi, mida võidakse teha seoses projektiga. loetletud dokumentides Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) haldab ja arendab süsteemi kooskõlas tollipoliitika komitee andmetöötlustöörühma CCN/CSI tehnilise alagrupi poolt väljatöötatud juhendiga ka partnerriikide jaoks. III. Pooled kohustuvad järgima projekti raames kehtestatud ja otsustatud üldisi turvapoliitika eeskirju. IV. Hiljemalt 15. maiks 2000 tasub Šveits CCN/CSI võrgu paigaldamise kulud, mis on Euroopa Komisjoni poolt põhjendatud selleks puhkuks alltöövõtjaga sõlmitud erilepingu alusel. V. Šveits tasub hiljemalt 15. maiks 2000 võrgu teenindamise kulutuste eest, mida komisjon on teinud alates riist- ja tarkvara installeerimisest kuni 31. detsembrini 1999. VI. Šveits tasub iga aasta 15. maiks kindla suurusega summa (2000. aasta eest 90 000 EUR), et katta iga-aastased kulud seoses võrgu kasutamisega Šveitsi poolt. Enne iga aasta 31. juulit teavitab Euroopa Komisjon Šveitsi järgmise aasta eest tasumisele kuuluvast kindla suurusega summast. VII. Enne iga aasta 31. jaanuari tasaarveldab komisjon võrgu teenindamisega seotud iga-aastased kulud, mis on juba tasutud, Šveitsi poolt tegelikult tasumisele kuuluvate summadega ning esitab Šveitsile väljavõtte. Euroopa Komisjon arvutab välja tegelikult tasumisele kuuluvad summad, võttes aluseks oma suhte alltöövõtjaga, kes valiti välja kooskõlas kehtiva lepingute sõlmimise protseduuriga. Lõppmakse (jääksumma maksmine) tasutakse 30 päeva jooksul pärast väljavõtte esitamist. Šveitsi poolt tasumisele kuuluv kogusumma ei tohi ületada juba tasutud iga-aastast kindla suurusega summat enam kui 20 % võrra. VIII. Šveitsi teavitatakse prognoositavatest kuludest ja CCN/CSI arendamise peamisest aspektidest, mis kõnealuseid kulutusi mõjutada võivad, samal viisil nagu Euroopa Liidu liikmesriikegi. IX. Šveits tasub hiljemalt 15. maiks 2000 edasise arenduse ja ettenägematute kulutuste katteks ette nähtud iga-aastasse deposiiti 40 000 EUR. Euroopa Komisjon esitab Šveitsile väljavõtte kõnealuselt deposiidilt debiteeritud kulutuste kohta. Hiljemalt iga aasta 15. maiks uuendab Šveits deposiiti, tasudes sellesse summa, mis võrdub eelmisel aastal ettenägematute kulutuste ja edasise arenduse tarbeks kasutatud summaga. X. Kõik maksed tuleb tasuda komisjonile. Kui pole sätestatud teisiti, tasutakse maksed 60 päeva jooksul komisjoni poolt väljastatud väljavõtte alusel, mis sisaldab erinevaid teenuseid ja riist- ning tarkvara tarnet määratlevate kulutuste loetelu. 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 395 XI. Käesolev leping kehtib seni, kuni pooled on 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni osalised. Mõlemal poolel on õigus muuta käesolevat lepingut poolte kokkuleppel. XII. Kui Šveits ei tasu IV, V, VI, VII ja IX punktis sätestatud summasid kõnealustes punktides sätestatud tähtaegadeks, võib Euroopa Liit nõuda viivist (Euroopa Keskpanga poolt euroga tehtavatele tehingutele kehtestatud määras, mis on avaldatud Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias päeval, mil maksetähtaeg aegub, ning millele on lisatud poolteist protsendipunkti). Sama määr kehtib ka ühenduse poolt tasutavate maksete suhtes. Oleksin tänulik, kui kinnitaksite Šveitsi nõusolekut ülaltoodu suhtes. (1) Kaks kõnealust poolt lepivad kokku, et CCN/CSI kasutamise laiendamist Šveitsi kohaldatakse ka Liechtensteini Vürstiriigi suhtes seni, kui kõnealune vürstiriik on tolliliidulepingu kaudu seotud Šveitsiga. ” Mul on hea meel kinnitada Šveitsi nõusolekut käesoleva kirja sisu suhtes. Austatud…, võtke vastu minu suurim lugupidamine. Šveitsi valitsuse nimel,


title: Reglamento (CE) nº 775/2000 del Consejo, de 13 de abril de 2000, por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 2505/96 relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios autónomos para determinados productos agrícolas e industriales

eurovoc_concepts:
South Africa
agricultural product
industrial product
tariff quota

formats: html pdf print

text: 15. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 95/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 775/2000 DEL CONSEJO de 13 de abril de 2000 por el que se modifica el Reglamento (CE) no 2505/96 relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios autónomos para determinados productos agrícolas e indus- triales EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 26, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando lo siguiente: (1) (2) Mediante el Reglamento (CE) no 2745/1999 (1), el Consejo abrió un contingente arancelario autónomo libre de derechos para el ferrocromo de 1 035 000 tone- ladas. Dicho contingente suple la totalidad de las necesi- dades de la industria europea de transformación en lo referente al abastecimiento de ferrocromo libre de dere- chos en el año 2000. Mediante el Reglamento (CE) no 2793/1999 del Consejo, de 17 de diciembre de 1999, relativo a determinados procedimientos para la aplicación del Acuerdo de comercio, desarrollo y cooperación entre la Comunidad Europea y la República de Sudáfrica (2), se estableció un contingente arancelario adicional libre de derechos para el ferrocromo originario de Sudáfrica de 515 000 tone- ladas, con efectos al 1 de enero de 2000, y aplicable a partir de la fecha de entrada en vigor del Acuerdo entre la Comunidad Europea y la República de Sudáfrica. productores comunitarios de este producto y de permitir a Sudáfrica la obtención del beneficio completo de su contingente. (4) Vista la importancia económica del presente Reglamento para la industria europea, procede invocar la urgencia prevista en el punto I. 3 del Protocolo adicional del Tratado de Amsterdam sobre el cometido de los parla- mentos nacionales en la Unión Europea. (5) Procede modificar, por consiguiente, el Reglamento (CE) no 2505/96 (3). HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En el cuadro que figura en el anexo I del Reglamento (CE) no 2505/96, el volumen contingentario del contingente arance- lario cuyo número de orden es 09. 2711 pasará a ser de 520 000 toneladas. Artículo 2 (3) Al asignarse dicho contingente para Sudáfrica, el arancelario autónomo volumen de deberá reducirse con el fin de evitar perjuicios a los su contingente El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publica- ción en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Luxemburgo, el 13 de abril de 2000. Por el Consejo El Presidente A. VARA (1) DO L 331 de 23. 12. 1999, p. 17. (2) DO L 337 de 30. 12. 1999, p. 29. (3) DO L 345 de 31. 12. 1996, p. 1; Reglamento cuya última modifica- ción la constituye el Reglamento (CE) no 2745/1999 (DO L 331 de 23. 12. 1999, p. 17)


title: 2000/465/ΕΚ: Απόφαση του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, της 13ης Απριλίου 2000, σχετικά με τη χορήγηση απαλλαγής όσον αφορά την εκτέλεση του γενικού προϋπολογισμού της Ευρωπαϊκής Ένωσης για το οικονομικό έτος 1998: Τμήμα IV - Δικαστήριο, Τμήμα V - Ελεγκτικό Συνέδριο, Τμήμα VI - Μέρος Β: Επιτροπή των Περιφερειών

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
European Committee of the Regions
European Court of Auditors
budgetary discharge
general budget (EU)

text: 27. 7. 2000 EL Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm L 191/1 II (Pq(cid:220)neiy cia sgm irv(cid:253) sxm opo(cid:223)xm dem apaise(cid:223)sai dglor(cid:223)etrg) ETQXPA(cid:218)JO JOIMOBOTKIO APOUARG SOT ETQXPA(cid:218)JOT JOIMOBOTKIOT sgy 13gy Apqik(cid:223)ot 2000 rvesij(cid:220) le sg voq(cid:222)cgrg apakkac(cid:222)y (cid:252)rom auoq(cid:220) sgm ejs(cid:221)kerg sot cemijo(cid:253) pqoßpokocirlo(cid:253) sgy Etqx- paœj(cid:222)y ‚mxrgy cia so oijomolij(cid:252) (cid:221)soy 1998: Sl(cid:222)la IV (cid:151) Dijars(cid:222)qio, Sl(cid:222)la V (cid:151) Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio, Sl(cid:222)la VI (cid:151) L(cid:221)qoy B: Episqop(cid:222) sxm Peqiueqei(cid:254)m (2000/465/EJ) SO ETQXPA(cid:218)JO JOIMOBOTKIO, ‚vomsay tp(cid:252)wg: so kocaqiarl(cid:252) diave(cid:223)qirgy jai C5-0008/1999], som irokocirl(cid:252) cia so oijomolij(cid:252) (cid:221)soy 1998 [SEK(1999) 414 (cid:151) sgm es(cid:222)ria (cid:221)jherg sot Ekecjsijo(cid:253) Rtmedq(cid:223)ot rvesij(cid:220) le so oijomolij(cid:252) (cid:221)soy 1998 (C5-0266/1999) (1), sgm r(cid:253)rsarg sot Rtlbotk(cid:223)ot sgy 13gy Laqs(cid:223)ot 2000 (C5-0154/2000), so (cid:220)qhqo 272 paq(cid:220)cqauoy 10 sgy rtmh(cid:222)jgy EJ, so (cid:220)qhqo 22 paq(cid:220)cqauoi 2 jai 3 sot dgloriomolijo(cid:253) jamomirlo(cid:253), sgm (cid:221)jherg sgy episqop(cid:222)y ek(cid:221)cvot sot pqoßpokocirlo(cid:253) (A5-0089/2000), Dijars(cid:222)qio 1. 2. 3. Epirgla(cid:223)mei (cid:252)si g ejj(cid:221)mxrg sot barijo(cid:253) jsiq(cid:223)ot sot Dijarsgq(cid:223)ot (Palais) jas(cid:221)rsg dtmas(cid:222) ap(cid:252) soty tpeth(cid:253)moty, so Dijars(cid:222)qio jai siy aqv(cid:221)y sot Kotnelbo(cid:253)qcot, s(cid:221)rreqa vq(cid:252)mia les(cid:220) sg k(cid:222)wg sxm pq(cid:254)sxm l(cid:221)sqxm cia sgm amsiles(cid:254)pirg sgy (cid:253)paqngy ali(cid:220)msot. Dgk(cid:254)mei (cid:252)si g ej l(cid:221)qoty sot aniok(cid:252)cgrg sgy jsiqiaj(cid:222)y pokisij(cid:222)y sot Dijarsgq(cid:223)ot ha pqaclasopoighe(cid:223) tp(cid:252) so pq(cid:223)rla sgy eidij(cid:222)y (cid:221)jhergy le h(cid:221)la sa paqaqs(cid:222)lasa sot jsiq(cid:223)ot Palais pot ejpome(cid:223)sai r(cid:222)leqa ep(cid:223) sot h(cid:221)lasoy ap(cid:252) so Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio. Fgse(cid:223) ap(cid:252) so Dijars(cid:222)qio ma tpob(cid:220)kei, ecja(cid:223)qxy cia sgm pq(cid:254)sg am(cid:220)cmxrg sot rved(cid:223)ot pqoßpokocirlo(cid:253) 2001, (cid:221)jherg rvesij(cid:220) le soty sq(cid:252)poty beks(cid:223)xrgy sgy poi(cid:252)sgsay sxm dgloriomolij(cid:254)m pqobk(cid:221)wexm pot vqgrilopoio(cid:253)msai cia sg vqglasod(cid:252)sgrg sgy h(cid:221)rgy 270 (Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da), tp(cid:252) so uxy sgy am(cid:220)cjgy rtlpk(cid:222)qxrgy sxm pirs(cid:254)re(cid:254)m sgy sxm oijomolij(cid:254)m es(cid:254)m 1995-1997. Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio 4. Epamakalb(cid:220)mei sgm apodojilar(cid:223)a sot cia sgm jahodij(cid:222) s(cid:220)rg sgy vqgrilopo(cid:223)grgy sxm pirs(cid:254)rexm sot jeuaka(cid:223)ot 15 (Amsakkac(cid:221)y pqorxpijo(cid:253) lesan(cid:253) sxm joimosij(cid:254)m oqc(cid:220)mxm jai sot dgl(cid:252)riot jai idixsijo(cid:253) sol(cid:221)a). Tpocqall(cid:223)fei (cid:252)si oi amsakkac(cid:221)y ats(cid:221)y lpoqo(cid:253)m ma e(cid:223)mai xu(cid:221)kiley, id(cid:223)xy cia soty ehmijo(cid:253)y dgl(cid:252)- rioty tpakk(cid:222)koty jai dioij(cid:222)reiy. Fgse(cid:223) ap(cid:252) so Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio ma tpob(cid:220)kei, ecja(cid:223)qxy cia sgm pq(cid:254)sg am(cid:220)cmxrg sot pqoßpokocirlo(cid:253) 2001, (cid:221)jherg (cid:252)pot ma rjiacqaue(cid:223)sai g pokisij(cid:222) sot (cid:252)rom auoq(cid:220) siy em k(cid:252)cx amsakkac(cid:221)y pqorxpijo(cid:253) jai sa pqobk(cid:222)lasa pot (cid:221)votm elpod(cid:223)rei sgm pk(cid:222)qg vqgrilopo(cid:223)grg sxm diah(cid:221)rilxm p(cid:252)qxm ap(cid:252) so 1997 jai en(cid:222)y. (1) EE C 349 sgy 3. 12. 1999. L 191/2 EL Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm 27. 7. 2000 5. Epirgla(cid:223)mei (cid:252)si oi pirs(cid:254)reiy sot (cid:220)qhqot 104 (‚noda aporsok(cid:254)m, lesajim(cid:222)rexm jai koip(cid:220) paqep(cid:252)lema (cid:221)noda) vqei(cid:220)rsgje ma rtlpkgqxho(cid:253)m d(cid:253)o uoq(cid:221)y cia ma lpoq(cid:221)rotm sa l(cid:221)kg ma okojkgq(cid:254)rotm so pq(cid:252)- cqalla ek(cid:221)cvxm sot 1998. Fgse(cid:223) ap(cid:252) so Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio ma beksi(cid:254)rei so rvediarl(cid:252) jai sgm pq(cid:252)- cmxrg rsom sol(cid:221)a ats(cid:252). Episqop(cid:222) sxm Peqiueqei(cid:254)m 6. 7. 8. 9. Pqosq(cid:221)pei sgm Episqop(cid:222) sxm Peqiueqei(cid:254)m ma k(cid:220)bei (cid:252)ka sa apaiso(cid:253)lema l(cid:221)sqa cia ma amsirsqaue(cid:223) g (cid:221)msomg le(cid:223)xrg sot pororso(cid:253) vqgrilopo(cid:223)grgy (56,27 %) sxm pirs(cid:254)rexm pot lesau(cid:221)qomsai atsol(cid:220)sxy ap(cid:252) so pqogco(cid:253)lemo oijomolij(cid:252) (cid:221)soy. Fgse(cid:223) em pqojeil(cid:221)mx ma tpobkghe(cid:223) rso Joimobo(cid:253)kio (cid:221)xy siy 15 Iotm(cid:223)ot 2000 lia (cid:221)jherg cia (cid:252)key siy pirs(cid:254)reiy sot sl(cid:222)lasoy VI pot lesau(cid:221)qhgjam atsol(cid:220)sxy ap(cid:252) so 1997 rso 1998 jai ap(cid:252) so 1998 rso 1999 jai pot rsgm peq(cid:223)psxr(cid:222) soty so porors(cid:252) aj(cid:253)qxrgy tpeqba(cid:223)mei so 10 %. Epamakalb(cid:220)mei so a(cid:223)sgl(cid:220) sot pqoy sgm Episqop(cid:222) sxm Peqiueqei(cid:254)m ma beksi(cid:254)rei sg dgloriomolij(cid:222) diave(cid:223)- qirg sxm pirs(cid:254)rexm sxm opo(cid:223)xm g ejs(cid:221)ker(cid:222) sgy (cid:221)vei amasehe(cid:223) ap(cid:252) sgm aql(cid:252)dia ep(cid:223) sot pqoßpokocirlo(cid:253) aqv(cid:222). Tpemhtl(cid:223)fei (cid:252)si rso pka(cid:223)rio sgy tpors(cid:222)qingy pqoy so Joimobo(cid:253)kio jas(cid:220) som (cid:221)kecvo sgy ejsek(cid:221)rexy sot pqoßpokocirlo(cid:253) sgy Episqop(cid:222)y sxm Peqiueqei(cid:254)m, so Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio diem(cid:222)qcgre en(cid:221)sarg cia ma dia- pirs(cid:254)rei sgm oqh(cid:252)sgsa jai aposekerlasij(cid:252)sgsa sxm l(cid:221)sqxm pot (cid:221)kabe g Episqop(cid:222) sxm Peqiueqei(cid:254)m cia ma lgm epamakguho(cid:253)m oi paqastp(cid:223)ey pot e(cid:223)vam diapirsxhe(cid:223) rsgm es(cid:222)ria (cid:221)jherg 1996. Diapirs(cid:254)mei (cid:252)si so Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio rsg rtm(cid:221)veia ats(cid:222)y sgy enes(cid:220)rexy pot diem(cid:222)qcgre so Reps(cid:221)lbqio 1999 rtm(cid:222)cace so rtlp(cid:221)qarla (cid:252)si ep(cid:223) sot paq(cid:252)msoy dem e(cid:223)mai re h(cid:221)rg ma pirsopoi(cid:222)rei sgm aposekerlasij(cid:252)sgsa sxm l(cid:221)sqxm pot s(cid:221)hgjam re irv(cid:253) sgm 1g Apqik(cid:223)ot 1999. Som(cid:223)fei (cid:252)si g seketsa(cid:223)a d(cid:221)rlg jam(cid:252)mxm, pot aporjopo(cid:253)m rsgm em(cid:223)rvtrg sxm ek(cid:221)cvxm cia sgm epirsqou(cid:222) sxm en(cid:252)dxm sanid(cid:223)ot jai cia siy gleq(cid:222)riey apofgli(cid:254)reiy jai siy apofgli(cid:254)reiy sanid(cid:223)ot, pq(cid:221)pei ma bq(cid:223)rjomsai re pk(cid:222)qg rtluxm(cid:223)a le siy paqasgq(cid:222)reiy sot Ekec- jsijo(cid:253) Rtmedq(cid:223)ot. Fgse(cid:223) ma rtlpeqik(cid:220)bei so Ekecjsij(cid:252) Rtm(cid:221)dqio lia aniok(cid:252)cgrg sgy aposekerlasij(cid:252)- sgsay sxm m(cid:221)xm dias(cid:220)nexm rsgm (cid:221)jherg cia sg rtm(cid:221)veia pot d(cid:252)hgje rsgm Es(cid:222)ria ‚jher(cid:222) sot cia so 1996. Ejuq(cid:220)fei sg k(cid:253)pg sot cia so cecom(cid:252)y (cid:252)si, d(cid:253)o vq(cid:252)ma les(cid:220) sgm ejj(cid:221)mxrg sot jsiq(cid:223)ot Belliard ap(cid:252) so Joi- mobo(cid:253)kio, g Episqop(cid:222) sxm Peqiueqei(cid:254)m, laf(cid:223) le sgm Oijomolij(cid:222) jai Joimxmij(cid:222) Episqop(cid:222), dem ua(cid:223)mesai ma (cid:221)votm emeqc(cid:222)rei le sgm apaiso(cid:253)lemg epil(cid:221)keia (cid:252)rom auoq(cid:220) sg lesecjas(cid:220)rsar(cid:222) soty eje(cid:223). E(cid:223)mai sgy cm(cid:254)lgy (cid:252)si oi paqasesal(cid:221)mey diapqaclase(cid:253)reiy le soty idiojs(cid:222)sey sxm jsiq(cid:223)xm tp(cid:220)qvei sekij(cid:220) j(cid:223)mdtmoy ma tpomole(cid:253)rei sgm ecjtq(cid:252)sgsa sgy d(cid:221)rletrgy sxm d(cid:253)o Episqop(cid:254)m ma lesajol(cid:223)rotm rso jsiqiaj(cid:252) rtc- jq(cid:252)sgsa Belliard (cid:252)ro so dtmas(cid:252)m rtmsol(cid:252)seqa. Tpocqall(cid:223)fei (cid:252)si g rgleqim(cid:222) jas(cid:220)rsarg e(cid:223)mai epif(cid:222)lia cia som pqoßpokocirl(cid:252) sgy ‚mxrgy, dedol(cid:221)mot (cid:252)si jasab(cid:220)kkomsai lirh(cid:254)lasa jai paqep(cid:252)lema (cid:221)noda s(cid:252)ro cia soty rgleqimo(cid:253)y (rtcjq(cid:252)sgla Ardenne jai Ravenstein) (cid:252)ro jai cia soty lekkomsijo(cid:253)y (rtcjq(cid:252)sgla Belliard) jsiqiajo(cid:253)y v(cid:254)qoty sxm Episqop(cid:254)m. 10. Pqosq(cid:221)pei sgm Episqop(cid:222) sxm Peqiueqei(cid:254)m, ap(cid:252) joimo(cid:253) le sgm Oijomolij(cid:222) jai Joimxmij(cid:222) Episqop(cid:222), ma oko- jkgq(cid:254)rotm siy amxs(cid:221)qx diapqaclase(cid:253)reiy b(cid:220)rei sgy aqv(cid:222)y sgy vqgrs(cid:222)y dgloriomolij(cid:222)y diave(cid:223)qirgy jai ma enaruak(cid:223)rotm sg b(cid:221)ksirsg vqgrilopo(cid:223)grg sxm p(cid:252)qxm pot s(cid:221)hgjam rsg di(cid:220)her(cid:222) soty ap(cid:252) sgm aql(cid:252)dia ep(cid:223) sot pqoßpokocirlo(cid:253) aqv(cid:222) (cid:253)rseqa ap(cid:252) dij(cid:222) soty a(cid:223)sgrg (lesauoq(cid:220) aqih. 44/99, (cid:253)woty 26 000 000 etq(cid:254)). Voq(cid:222)cgrg apakkac(cid:222)y 11. 12. Voqgce(cid:223) apakkac(cid:222) rso Dioijgsij(cid:252) Cqallas(cid:221)a sot Dijarsgq(cid:223)ot jai soty Cemijo(cid:253)y Cqallase(cid:223)y sot Ekec- jsijo(cid:253) Rtmedq(cid:223)ot jai sgy Episqop(cid:222)y sxm Peqiueqei(cid:254)m (cid:252)rom auoq(cid:220) sgm ejs(cid:221)kerg sot pqoßpokocirlo(cid:253) soty cia so oijomolij(cid:252) (cid:221)soy 1998. Amah(cid:221)sei rsgm Pq(cid:252)edq(cid:252) sot ma diabib(cid:220)rei sgm paqo(cid:253)ra ap(cid:252)uarg rsa emdiaueq(cid:252)lema herlij(cid:220) (cid:252)qcama jai so rtlbotketsij(cid:252) (cid:252)qcamo jai ma leqilm(cid:222)rei cia sg dglor(cid:223)etr(cid:222) sgy rsgm Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqx- paœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm (reiq(cid:220) L). O Cemij(cid:252)y Cqallas(cid:221)ay Julian PRIESTLEY G Pqo(cid:221)dqoy Nicole FONTAINE


title: Komission asetus (EY) N:o 769/2000, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
export refund
groat
meal

text: L 94/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 769/2000, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellet- tavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. yksityiskohtaisista Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimen- piteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/98 (4), 1 artiklassa tarkoitetut tekĳät. säännöistä (4) (5) (6) tarvittava viljamäärä; nämä määrät vahvistetaan asetuk- sessa (EY) N:o 1501/95. Maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana. Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja- alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maail- manmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liit- teessä mainitun suuruiseksi. (7) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi. (3) Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 94/23 LIITE viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 13 päivänä huhtikuuta 2000 annettuun komission asetukseen Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 20,75 0 55,00 0 — 15,00 0 — — — 28,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 42,00 39,25 36,25 33,50 31,25 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (1) Määräpaikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 Sveitsi, Liechtenstein. (2) Tukea ei myönnetä, jos tuote sisältää puristettua jauhoa. Huom. Alueet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: Resolution från Regionkommittén om "Den årliga presentationen av regionkommitténs prioriteringar"

text: C 226/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 Resolution från Regionkommittén om ”Den årliga presentationen av regionkommitténs priorite- ringar” (2000/C 226/13) DOKUMENTUNDERLAG Europeiska kommissionens strategiska mål 2000–2005 (KOM(2000) 154). Europeiska kommissionens arbetsprogram för år 2000 (KOM(2000) 155 slutlig). Regionkommitténs politiska prioriteringar (R/CdR 351/99 pt. 7). Europaparlamentets resolution om Europeiska kommissionens femåriga strategiska program (B5-0143, 0144 och 0145/2000). Europaparlamentets resolution om Europeiska kommissionens arbetsprogram (B5-0228, 0229 och 0230/2000). UTGÅNGSPUNKTER Om samtliga EU-organs prioriteringar och målsättningar görs mer samstämda kommer effekten av de enskilda institutionernas initiativ och insatser att förstärkas. I egenskap av språkrör för de lokala och regionala myndigheterna i Europa önskar Regionkommittén kommentera de prioriteringar som Europeiska kommissionen föreslår. Regionkommittén vill presentera sina prioriteringar för det kommande året i samband med att dess arbetsprogram för 2000–2001 snart skall antas. Med hänsyn till utvidgningen ställs unionen i särskilt hög grad inför successiva grundläggande reformer. Regionkommitténs medverkan i egenskap av företrädare för de lokala och regionala myndigheterna inom EU:s institutionella ram kommer att bredda basen för EU:s insatser. I en stor del av medlemsstaterna finns det en ökad tendens till decentralisering och förstärkta befogenheter på de lokala och regionala administrativa nivåerna och följaktligen ökar dessa styrelsenivåers intresse för och engagemang i EU:s politik och valmöjligheter. Regionkommittén har därför följande synpunkter på A. Europeiska kommissionens prioriteringar menar att detta ligger i linje med andan i subsidiaritetsprinci- pen. Dessa centrala uppgifter bör ses över genom ytterligare precisering av gemenskapens verksamhetsområde. Europeiska kommissionens strategiska mål 2000–2005 1. Kommittén ställer sig positiv till Europeiska kommissio- nens strategiska mål 2000–2005. Det är välkommet att kommissionen informerar om sina huvudsakliga politiska mål för kommande år och därigenom ger de lokala och regionala myndigheterna möjlighet att framföra sina synpunkter och lägga fram konkreta förslag. 2. ReK noterar med tillfredsställelse att kommissionen har för avsikt att koncentrera sig på sina centrala uppgifter och 3. Vi ställer oss bakom de fyra mål som kommissionen formulerar och delar uppfattningen att de är betydelsefulla och angelägna. Kommittén vill bidra på alla sätt till att snarast uppnå de uppställda målen. 4. ReK erinrar om att Europeiska unionens samtliga politis- ka insatser syftar till att motsvara de europeiska medborgarnas förväntningar och att alla reformer av dess institutioner framför allt måste inriktas på att återupprätta ett förtroende från medborgarnas sida. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/47 Därför betonar kommittén särskilt frågor med koppling 5. till ekonomi, sociala aspekter, miljö och konsumentskydd. 15. Det är en oroande tendens att man efterlyser EU- åtgärder på områden där medlemsstaterna inte genomför de reformer som krävs eller underlåter att fatta svåra politiska beslut. På så sätt riskerar EU:s trovärdighet att undergrävas. Arbetsprogrammet för år 2000 Regionkommittén ställer sig positiv till Europeiska kom- 6. missionens arbetsprogram för år 2000. C. ReK:s prioriteringar för 2000–2001 7. Vi befarar emellertid att ett så ambitiöst och detaljerat arbetsprogram kan visa sig överstiga kommissionens kapacitet och att en uppsplittring av resurserna kan leda till att man misslyckas. Regeringskonferensen, europeiska styrelseformer och moderniseringen av EU-institutionerna ReK har följaktligen uppfattningen att färre åtgärder och 8. stark fokusering på prioriterade frågor — även med avseende på att rikta och utnyttja tillgängliga resurser effektivt — ger bättre möjligheter att lyckas än om man försöker gå till attack på alla fronter samtidigt. Regionkommittén kommer att bidra aktivt till fördrags- 16. reformprocessen under regeringskonferensen. Kommittén fö- respråkar en ambitiös reformdagordning och har skisserat denna i sitt yttrande om regeringskonferensen 2000 (CdR 53/99). 9. Kommittén föreslår att kommissionens arbetsprogram i framtiden gör klar åtskillnad mellan de skisserade priorite- ringarna för året och eventuella ytterligare insatser. 10. Vi anser att det finns många områden där man bör lägga större vikt vid att förbättra tillämpningen av gällande lagstiftning, innan några nya initiativ påbörjas. 11. Kommittén föreslår att kommissionen anpassar sina prioriteringar efter de mål som sattes upp i slutsatserna från det extra toppmötet i Lissabon. B. Subsidiaritetsprincipen 12. Regionkommittén menar att man de närmaste åren måste vidta åtgärder i riktning mot att öka den europeiska integrationen i syfte att ge Europa en ledande roll i världen, men att integrationsinsatserna måste begränsas till områden där EU kan ge ett specifikt mervärde. Därmed kan insatserna accepteras i största möjliga utsträckning och leda till att Europa verkligen talar med en röst. 13. Kommittén ser positivt på Europeiska kommissionens avsikt att vidta åtgärder mot EU:s brist på närhet till medborgar- na, och på förslaget att lösa problemet genom att i högre grad länka samman EU:s politik med medlemsstaternas och regionernas politik. Vi anser emellertid att tillämpningen av subsidiaritetsprincipen bör utvidgas till de lokala och regionala myndigheterna. 14. ReK anser att ansvaret för politiska beslut bör ligga på lägsta möjliga nivå och därmed så nära medborgarna som möjligt. Vi varnar dock för att reducera begreppet ”närhet till medborgarna” till ökade informationsinsatser gentemot allmänheten och till att representanter för olika intresseorgani- sationer skickas till EU-institutionerna. 17. Vi ser positivt på kommissionens nyskapande initiativ om nya europeiska styrelseformer och har för avsikt att delta aktivt i debatten och formuleringen av nya idéer och modeller för europeiska styrelseformer. ReK kommer också att lägga fram förslag om förbättrad lagstiftning. 18. Kommittén anser att debatten om nya styrelseformer inte bör inskränkas till en alltför förenklad vertikal maktfördel- ning. Det bör handla om en bred definition som tar hänsyn till förändrade samhällsstrukturer. 19. Det är mycket välkommet att kommissionen vill driva en demokratisk och samtidigt ambitiös reform av den egna organisationen för att återupprätta medborgarnas förtroende för Europa och dess institutioner. Reformerna får inte bara vara inriktade på effektivitet utan måste resultera i en modern och flexibel arbetsstyrka anpassad till en ny politisk kultur. Vi noterar samtidigt att de interna reformerna inte får avleda uppmärksamheten från den utåtriktade politiken. Utvidgningen 20. Regionkommittén anser att det är av högsta prioritet att förbereda utvidgningen, med tanke på att Helsingforstopp- mötet i december 1999 beslutade att förhandlingar skall inledas med samtliga kandidatländer, även med dem i den andra vågen. Vi betonar särskilt att de lokala och regionala myndigheterna i kandidatländerna måste engageras i pro- cessen. 21. ReK kommer att vidga, intensifiera och förbättra sina kontakter med alla kandidatländer och har som mål att de lokala och regionala myndigheterna i högre grad skall engage- ras i förberedelserna till anslutningen. C 226/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 22. Verksamheten och samarbetet mellan ReK och EU- institutionerna bör samordnas för att åstadkomma fler samver- kansvinster och bättre resultat för de berörda kandidatländer- na, så att utvidgnings- och integrationsprocessen kan förstås och accepteras bättre i medlemsstaterna och kandidatländerna. 30. Kommittén delar oron inför en permanent hög långtids- arbetslöshet i flera av EU:s regioner och anser att detta fenomen bör bekämpas genom en samordning av den ekonomiska politiken och av de sociala reformerna, med sikte på att full sysselsättning skall uppnås. ReK understryker även att genomförandet av strategin 23. inför utvidgningen bör vara förenligt med strategierna för områdena utanför EU, särskilt Medelhavsområdet och O¨ ster- sjöområdet, för att utanför den utvidgade unionens gränser säkerställa att det skapas områden med fred och ekonomiskt och socialt samarbete. Ett Europa baserat på positiva värden, nära medborgarna 24. Regionkommittén är övertygad om att människorna inte vill tillhöra ett Europa som har karaktären av ”snabbköp”, utan — som det har visat sig på senare tid — ett Europa baserat på positiva värden och grundläggande rättigheter, ett politiskt Europa. Vi anser följaktligen att detta måste vara den primära tyngdpunkten när EG-fördraget skall reformeras och när en stadga om grundläggande rättigheter och den komman- de vitboken om nya styrelseformer skall utarbetas. 25. Kommittén anser att grundkravet om närdemokrati måste skrivas in i EG-fördraget. Därför är det en absolut nödvändighet att stadgan om grundläggande rättigheter blir en integrerad del av unionsfördraget. 26. ReK uppmanar medlemsstaterna att föra regeringskon- ferensens förhandlingar med djärva målsättningar och visioner. Vi är övertygade om att regeringskonferensens dagordning måste vara en folkets dagordning. Därför är det viktigt att engagera parlamentet och de lokala och regionala myndighe- terna via ReK. I anslutning till detta välkomnar kommittén Europeiska kommissionens initiativ Dialog om Europa, och vill gärna utnyttja möjligheten att ge ett aktivt bidrag till regeringskonferensens förlopp. Kommittén uppmanar kommissionen att göra Euro- 27. peiska unionens verksamhet mer synlig, både genom verksam- ma informationsåtgärder och genom att öka insynen i alla egna insatser, så att det går att återerövra de europeiska medborgarnas förtroende. 28. Med hänsyn till att populistisk rasism och intolerans återigen har blivit ett hot vill ReK att kommissionen skall förbinda sig att i förstärkt omfattning garantera lika rättigheter, lika möjligheter och minoritetsskydd över hela unionen, så att alla européer kan dra fördel av ökande välstånd, säkerhet och solidaritet. Sysselsättningen 29. Regionkommittén välkomnar resultaten av toppmötet i Lissabon. Vi stöder den integrerade uppläggningen och tyngdpunkten på att tillföra impulser till den nya ekonomiska dynamiken. 31. Kommittén noterar att sysselsättningsfrämjande inte bara förutsätter specifika åtgärder utan också att man skapar gynnsamma makroekonomiska villkor och samordnar och integrerar de berörda politikområdena, med respekt för de principer som den europeiska samhällsmodellen bygger på. Kommittén erinrar om det ansvar gemenskapen fått 32. genom Amsterdamfördraget att bidra till en hög sysselsätt- ningsnivå genom att främja samarbete mellan medlemsstaterna och stödja deras insatser på detta område. 33. Vi uppmuntrar följaktligen alla insatser som förstärker nyskapande, tekniska framsteg, kunskapssamhället och företa- främja garandan, utvecklingen av små och medelstora företag. liksom alla åtgärder som syftar till att ReK betonar i konsekvens med detta att en politik mot 34. diskriminering måste integreras i sysselsättningsriktlinjerna. Det gäller också att vidta åtgärder till förmån för de grupper som drabbats hårdast av arbetslösheten: kvinnor, ungdomar, äldre, etniska minoriteter och funktionshindrade. 35. ReK välkomnar beskedet om att ett nytt socialt hand- lingsprogram skall lanseras. Vi hoppas att programmet blir tillräckligt omfattande för att anta de utmaningar som den nya ekonomiska dynamiken medför. 36. ReK välkomnar förslaget om att man skall inrätta fler övergripande europeiska målsättningar och indikatorer inom strategin för ekonomi, sysselsättning och sociala frågor, och vill framhålla att inte bara kvantitativa utan även kvalitativa målsättningar är av stor betydelse på alla politikområden för att utveckla en hållbar tillväxt och sysselsättning. 37. Kommittén önskar att kommissionen utarbetar en rapport om obalansen mellan regioner med hög arbetslöshet och regioner som för närvarande står inför arbetskraftsbrist. Man bör också behandla rörlighet på arbetsmarknaden, så att det går lättare att rikta åtgärderna för att främja den ekonomi- ska och sociala sammanhållningen och därmed minska klyftor- na mellan regionerna. ReK är beredd att samarbeta med kommissionen vid en sådan fördjupning och bistå med de direkta erfarenheter och kunskaper som Europas regioner och städer besitter i dessa frågor. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/49 38. ReK vill framhålla att de europeiska insatserna måste prioritera stöd till hela Europa och främja den lokala utveck- lingen och utnyttjandet av alla potentiella resurser i EU:s samtliga regioner. Europeiska sysselsättningspakten bör därför förstärkas innehållsmässigt, och de lokala och regionala syssel- sättningspakterna bör etableras generellt så att hänsyn kan tas till de lokala och regionala myndigheternas kunnande och erfarenheter. 39. Regionkommittén välkomnar beslutet att det varje vår skall hållas ett extra toppmöte för att utforma riktlinjer för och samordna gemenskapens åtgärder och medlemsstaternas politik. Regionkommittén begär att få delta kontinuerligt i ett sådant initiativ, i egenskap av företrädare för de lokala och regionala myndigheterna och deras befogenheter när det gäller sysselsättning och utveckling. Miljön 40. Regionkommittén ser fram emot publiceringen av det sjätte handlingsprogrammet för miljön. Vi stöder den realistiska och resultatinriktade uppläggning som kommissio- när Margot Wallström redovisat, och särskilt den starka fokuseringen på att gällande lagstiftning skall tillämpas. 41. Det är oroande att miljön verkar flyttas ned på den politiska dagordningen i ett läge när behovet av ett förstärkt miljöskydd är mer akut än någonsin. ReK beklagar att miljö- hänsyn inte integrerats i andra politikområden i tillräcklig utsträckning och uppmanar kommissionen att presentera konkreta åtgärder. 42. Det är kommitténs uppfattning att de senaste årens miljökatastrofer har visat tillräckligt tydligt att det krävs bättre samarbete med länder utanför EU, bland annat i form av samarbete över nationsgränserna och särskilt med de stater som sökt medlemskap. Vi noterar att principen ”förorenaren betalar” måste tillämpas på ett korrekt sätt. 43. Vi är positiva till en välavvägd koppling mellan den ekonomiska politiken och miljökraven, eftersom en hållbar tillväxt är en grundförutsättning, och betonar behovet av att främja en hållbar utveckla en samordnad politik för att utveckling och därtill relaterad verksamhet i landsbygdsområ- den och perifera områden. Kommittén betonar att de lokala och regionala myndig- 44. heterna har en speciell roll, när det gäller att genomföra den europeiska och internationella politiken men också med tanke på att de är den nivå som närmast konfronteras med miljöskadornas konsekvenser. Bryssel den 13 april 2000. Informationssamhället Regionkommittén betonar att det är viktigt att alla 45. medborgare får tillgång till informationssamhället, i synnerhet nu när Internet har fått så stor genomslagskraft, eftersom det är tillgången till information som i sista hand ger medborgarna inflytande. Regionkommittén betonar hur viktigt det är att en koppling görs mellan informationssamhället och sysselsättningen genom nya former av sysselsättning, till exempel elektronisk handel och distansarbete, vilket gör det möjligt att modernisera ekonomin och integrera den i svårtillgängliga områden och på landsbygden. Regionkommittén hoppas att behovet av att tillhandahålla utbildning och yrkesutbildning till medborgarna inom området för ny teknik ges hög prioritet, och att man därmed prioriterar skolundervisning och underlättar utbildningsinrättningarnas möjligheter att få gratis uppkoppling till Internet. Kommittén konstaterar att ny teknik på ett betydelsefullt sätt kan bidra till att utveckla intelligenta, kombinerade transportsätt för att minska de transportproblem som medbor- garna möter i sina dagliga liv. Stadspolitiken 46. Regionkommittén erinrar om att 80 % av de europeiska medborgarna bor i stadsområden och att städerna har vital betydelse för att regionerna och hela Europa skall uppnå konkurrenskraft. Vi inser värdet av att utveckla tätortsområ- den, landsbygdsområden och perifera områden på ett balanse- rat, samordnat och hållbart sätt. 47. Trots detta konstaterar vi att det inte finns någon europeisk politik som är specifikt inriktad på stadsområdena och att stadsdimensionen är svag inom andra politikområden. 48. Kommittén uppmanar kommissionen att presentera en helhetsmodell för att hantera stadsområdena och deras specifi- ka behov, och att slutgiltigt börja tillämpa den förnyade fokuseringen på städerna i Agenda 2000 och särskilt uppmärk- samma den långsiktigt hållbara stadsutvecklingen. ReK kommer att anta sitt årliga arbetsprogram med 49. denna resolution som grundval. 50. Regionkommittén uppdrar åt sin ordförande att över- lämna denna resolution till Europeiska kommissionen, Euro- peiska rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. Regionkommitténs ordförande Jos CHABERT


title: Risoluzione dei Parlamento europeo del 13 aprile 2000 sul rinvio della decisione concernente il discarico alla Commissione per la gestione finanziaria del sesto, settimo e ottavo Fondo europeo di sviluppo per l'esercizio 1998

eurovoc_concepts:
EDF
EP resolution
adjournment
budgetary discharge
financial year

text: L 191/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 27. 7. 2000 RISOLUZIONE DEL PARLAMENTO EUROPEO del 13 aprile 2000 sul rinvio della decisione concernente il discarico alla Commissione per la gestione finanziaria del sesto, settimo e ottavo Fondo europeo di sviluppo per l’esercizio 1998 IL PARLAMENTO EUROPEO, (2000/469/CE) visti i conti di gestione e il bilancio finanziario per il sesto, settimo e ottavo Fondo europeo di sviluppo per l’esercizio 1998 [COM(1999) 227 (cid:151) C5(cid:150)0003/1999], vista la Convenzione firmata a LomØ il 31 ottobre 1979 (sesto FES, LomØ II), vista la Convenzione firmata a LomØ l’8 dicembre 1984 (settimo FES, LomØ III) (1), vista la Convenzione firmata a LomØ il 15 dicembre 1989 (ottavo FES, LomØ IV) (2), vista la Convenzione firmata a Maurizio il 4 novembre 1995 (ottavo FES, LomØ IV bis) (3), vista la relazione della Corte dei conti sull’esercizio finanziario del 1998 e le risposte delle istituzioni (C5(cid:150)0266/1999) (4), vista la raccomandazione del Consiglio del 13 marzo 2000 (C5(cid:150)0154/2000), visto l’articolo 276 del trattato CE, visto l’articolo 93 e l’allegato V del suo regolamento, visti la relazione della commissione per il controllo dei bilanci e il parere della commissione per lo svi- luppo e la cooperazione (A5-0089/2000), considerando quanto segue: A. 1. Alla data del 31 dicembre 1998, gli aiuti finanziari corrispondenti al sesto, settimo e ottavo Fondo europeo di sviluppo ammontavano a 1,469 miliardi di EUR, Raccomanda di rinviare il discarico alla Commissione per la gestione finanziaria del sesto, settimo e ottavo Fondo europeo di sviluppo per l’esercizio 1998. Chiede alla Commissione di elaborare entro il 15 maggio 2000 un piano d’azione corredato se del caso da date e contenente i seguenti ele- menti: (cid:151) conferma da parte della Commissione delle procedure ai sensi delle quali essa informer(cid:224) il Parla- mento, l’OLAF e la Corte dei conti in merito alle frodi e alle irregolarit(cid:224) nei programmi di aiuto allo sviluppo; (cid:151) ripartizione delle misure correttive da chiedere ai governi beneficiari laddove questi si siano rivelati responsabili di frodi e irregolarit(cid:224), comprese misure volte a rafforzare i sistemi di con- trollo nazionali e comunitari; (1) GU L 86 del 31. 3. 1986, pag. 1. (2) GU L 229 del 17. 8. 1991, pag. 1. (3) GU L 156 del 29. 5. 1998, pag. 1. (4) GU C 349 del 3. 12. 1999. 27. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee L 191/15 (cid:151) certificazione dei denari che, in conformit(cid:224) delle misure adottate dalla Commissione, sono stati o devono ancora essere rimborsati dalle autorit(cid:224) nazionali sulla scorta dei risultati delle verifiche contabili; (cid:151) impegno ad applicare una politica di tolleranza zero nei confronti delle frodi e delle irregolarit(cid:224) nell’uso dei fondi di contropartita da parte dei governi beneficiari; (cid:151) elenco completo delle inchieste amministrative e/o disciplinari in relazione al personale delle delegazioni che devono essere effettuate alla luce delle revisioni contabili dei programmi di ade- guamento strutturale e di altri tipi di assistenza allo sviluppo; (cid:151) abbozzo delle misure che essa adotter(cid:224) per rivedere il quadro politico dell’adeguamento struttu- rale, in coordinamento con i donatori, allo scopo di garantire che alle responsabilit(cid:224) conferite ai governi beneficiari facciano riscontro adeguati controlli indipendenti dei fondi di contropartita a loro disposizione (compreso un rafforzamento dei controlli effettuati tanto dagli organismi nazionali che dalla Commissione); (cid:151) elenco completo delle misure da adottare per rafforzare la revisione contabile interna e le fun- zioni di valutazione per quanto riguarda l’aiuto esterno; (cid:151) replica esauriente alle conclusioni contenute nel parere della commissione sviluppo sul discarico 1998; (cid:151) rapida attuazione di un modello di contratto standard per i servizi e le forniture e valutazione di tutta l’assistenza tecnica, come ripetutamente richiesto dalla Corte dei conti; (cid:151) impegno per l’introduzione di un «benchmarking» relativo ai sistemi di valutazione e revisione contabile degli aiuti forniti dagli Stati membri e proposta di un sistema affidabile in base al quale i risultati fondamentali vengano inoltrati sistematicamente e immediatamente allo staff dirigenziale. 2. Incarica la sua presidente di trasmettere la presente risoluzione recante le sue osservazioni alla Com- missione, al Consiglio, alla Corte dei conti, alla Banca europea per gli investimenti ed a ognuna delle altre istituzioni, nonchØ di provvedere alla sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comu- nit(cid:224) europee (serie L). Il Segretario generale Julian PRIESTLEY La Presidente Nicole FONTAINE


title: Regolamento (CE) n. 775/2000 del Consiglio, del 13 aprile 2000, che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli e industriali

text: 15. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 95/1 I (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità) REGOLAMENTO (CE) N. 775/2000 DEL CONSIGLIO del 13 aprile 2000 che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli e industriali IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare l'articolo 26, vista la proposta della Commissione, considerando quanto segue: (1) (2) Con il regolamento (CE) n. 2745/1999 (1), il Consiglio ha istituito un contingente tariffario autonomo in esen- zione doganale per il ferrocromo di 1 035 000 tonnel- late. Questo contingente soddisfa appieno le esigenze dell'industria europea di trasformazione riguardo all'ap- provvigionamento di ferrocromo in esenzione doganale per l'anno 2000. la Comunità Con il regolamento (CE) n. 2793/1999 del Consiglio, del 17 dicembre 1999, su talune procedure di applicazione dell'accordo sugli scambi, lo sviluppo e la cooperazione tra la Repubbblica del Sudafrica (2), un ulteriore contingente tariffario in esen- zione doganale di 515 000 tonnellate per il ferrocromo originario del Sudafrica è stato introdotto con effetto a decorrere dal 1o gennaio 2000 e applicabile con l'entrata in vigore dell'accordo con la Repubblica del Sudafrica. europea e (3) Tenuto conto dell'introduzione del contingente tariffario per il Sudafrica, è necessario ridurre di conseguenza la quantità prevista per il contingente tariffario autonomo, onde evitare ripercussioni negative sui produttori comu- nitari del prodotto in questione e consentire al Sudafrica di beneficiare pienamente del suo contingente. (4) Vista l'importanza economica del presente regolamento per l'industria europea, è necessario invocare l'urgenza di cui al paragrafo I, punto 3 del protocollo allegato al trattato di Amsterdam sul ruolo dei parlamenti nazionali nell'Unione europea. (5) Occorre di conseguenza modificare il regolamento (CE) n. 2505/96 (3), HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Alla tabella di cui all'allegato I del regolamento (CE) n. 2505/96 il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d'ordine è 09. 2711 passa a 520 000 tonnellate. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Lussemburgo, addì 13 aprile 2000. Per il Consiglio Il Presidente A. VARA (1) GU L 331 del 23. 12. 1999, pag. 17. (2) GU L 337 del 30. 12. 1999, pag. 29. (3) GU L 345 del 31. 12. 1996, pag. 1. Regolamento modificato da regolamento (CE) n. 2745/1999 (GU L 331 del ultimo dal 23. 12. 1999, pag. 17)


eurovoc_concepts:
EU aid
basic education
international meeting
the EU's international role

text: C 40/426 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 handlinger, der er blevet erklæret for ulovlige af Zimbabwes Højesteret og blev forkastet ved en national folkeafstemning, men tolereres af præsident Robert Mugabe, som har været landets leder siden dets uafhængighed af Storbritannien i 1980, F. der henviser til, at en del af jorden, som blev fordelt umiddelbart efter uafhængigheden, uretmæssigt blev tildelt præsident Mugabes politiske tilhængere i stedet for at blive ligeligt fordelt blandt befolk- ningen, G. der henviser til, at mange oppositionsaktivister i Zimbabwe har erklæret deres støtte til ejerne af de landbrugsbedrifter, som aktivisterne har bemægtiget sig, H. der henviser til, at aktivisternes bemægtigelse af landbrugsbedrifter er en yderligere krænkelse af rets- statsprincipperne i Zimbabwe, og at det væsentlige spørgsmål vedrørende en retfærdig jordfordeling kun kan løses ved en demokratisk og ikke-voldelig proces baseret på retsstatsprincipperne, kræver, at der afholdes almindelige valg snarest muligt og ikke senere end den foreslåede dato den 1. 1. juni 2000; opfordrer Zimbabwes myndigheder til at overholde menneskerettighederne, herunder mindretallenes 2. rettigheder, og til at overholde de internationale valgnormer; opfordrer indtrængende Zimbabwes myndigheder til at iværksætte en demokratiseringsproces i landet 3. ved også at sikre den uafhængige presse og det civile samfund fuld ytringsfrihed; opfordrer Zimbabwes regering til at trække sine væbnede styrker tilbage fra Den Demokratiske 4. Republik Congo og anvende sine finansielle ressourcer til at forbedre sine borgeres levevilkår; 5. mener, at spørgsmålet vedrørende en jordreform kun kan løses med ikke-voldelige og lovlige midler; benytter denne lejlighed til at indskærpe, at retsstatsprincipperne retableres så hurtigt som muligt for 6. at åbne mulighed for, at en normal udvikling fortsætter; opfordrer Rådet og Kommissionen til at inddrage Europa-Parlamentet i kontrollen med de kommende 7. valg; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Paritetiske Forsamling 8. AVS-EU, OAU og Zimbabwes regering. 15. Verdensforum for uddannelse B5-0355, 0357, 0371, 0380 og 0384/2000 Europa-Parlamentets beslutning om World Education Forum Europa-Parlamentet, A. der henviser til konferencen om uddannelse for alle i Jomtien i 1990, hvor regeringerne fra hele verden blev enige om at sikre uddannelse for alle frem til år 2000, samt til femårsrevisionen af kon- ferencen om uddannelse for alle i Amman i 1995 og Det Sociale Topmøde i København i 1995, hvor regeringerne flyttede målsætningerne for ligestilling til 2005 og en universel grundlæggende skolegang til 2015, B. der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og konventionen om barnets rettighe- der, som begge er retligt bindende og forpligter regeringerne verden over til at sikre gratis skolegang, C. der henviser til, at opfyldelse af de internationale udviklingsmålsætninger på uddannelsesområdet er en forudsætning for opfyldelse af andre målsætninger på sundhedsområdet og målsætningen om at ned- bringe antallet af mennesker, der lever i fattigdom, med 50 % frem til 2015, 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/427 D. der henviser til, at det at kunne læse og skrive og uddannelse er grundstenene for demokratiet og god forvaltning, og at adgang til en ordentlig skolegang er en forudsætning for et demokratisk samfunds trivsel, Torsdag, den 13. april 2000 E. der henviser til mødet i World Education Forum den 26. til 28. april 2000 i Dakar, F. der henviser til, at 125 mio. børn ikke går i skole, og at 880 mio. voksne er analfabeter, G. der henviser til, at totredjedele af de børn, som ikke går i skole, er piger, H. der henviser til, at skolegang er en menneskerettighed, som regeringerne må sikre, I. J. der henviser til, at Fællesskabets bistandsprogram og EU-medlemsstaterne udgør den største donor- gruppe, der henviser til, at donorerne i gennemsnit kun yder ca. 2 % af udgifterne til den officielle udviklings- bistand til den grundlæggende skolegang, hvilket er langt mindre end det beløb, der er nødvendigt for at finansiere uddannelse for alle, K. der henviser til, at det civile samfund i den nye konvention AVS/EU tildeles en fast rolle i de nationale udviklingsprocesser; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den er repræsenteret på højeste politiske niveau ved World 1. Education Forum i Dakar, og at dens erklærede tilsagn med hensyn til en grundlæggende skolegang i den forbindelse svarer til dens tilsagn med hensyn til processen for at nå frem til øget prioritering af en grund- læggende skolegang i udviklingslandene; 2. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at deres bistand til en grundlæggende skole- gang er tilstrækkelig til at sikre, at intet udviklingsland, der ønsker at opfylde målet om uddannelse for alle, på grund af manglende midler forhindres deri; påpeger, at dette indebærer, at budgettet for 2001 for den grundlæggende skolegang mindst må fordobles; 3. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til under World Education Forum at tilskynde udvik- lingslandene til at afsætte en større del af deres statsbudget til en grundlæggende skolegang og sikre en ligelig fordeling af midlerne fra det nationale undervisningsbudget; 4. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til på mødet i Dakar at støtte udviklingen af nationale handlingsplaner for uddannelse, der omfatter klare og bindende mekanismer for fortløbende høring af det civile samfund; 5. opfordrer Kommissionen til at iværksætte en effektiv koordinering af medlemsstaternes bilaterale støtte til uddannelsepolitikker og i den forbindelse at sikre, at udviklingslandene ikke spilder kostbare ressourcer på at opfylde donorlandenes krav; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en særlig indsats for at sikre, at kønsdiskri- 6. minationen i forbindelse med uddannelse er fjernet frem til år 2005; opfordrer Kommissionen til at opfylde sit løfte til Europa-Parlamentet om at udsende en meddelelse 7. om børns rettigheder, der omfatter et afsnit om udviklingspolitik med særligt henblik på børn; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt og generøst at annullere udviklingslandenes gæld for at støtte 8. dem i deres bestræbelser for at finansiere uddannelse for alle; 9. opfordrer IMF og Verdensbanken til at sikre, at deres politikker ikke indvirker negativt på lighed og ansvar i uddannelsen; mener, at navnlig IMF’s og Verdensbankens politikker ikke må indvirke negativt på de nationale regeringers forsøg på at opfylde de internationale udviklingsmål; C 40/428 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 10. opfordrer UNESCO til i samarbejde med udviklingslandene og donorlandene at udvikle effektive kvalitetsmålsætninger på forskellige områder, herunder læreruddannelse, udvikling af læseplaner og en lige- lig kønsfordeling; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parla- 11. menter, UNESCO, UNDP, UNFPA, UNICEF, IMF og Verdensbanken. 16. Taiwan B5-0347, 0356, 0372 og 0388/2000 Europa-Parlamentets beslutning om Taiwan Europa-Parlamentet, B der henviser til sine tidligere beslutninger om Taiwan og Kina, særlig beslutningen af 18. juli 1996 om Taiwans rolle i internationale organisationer (1), A. der henviser til, at kandidaten fra Det Demokratiske Progressive Parti, Chen Shui-bian, ved præsident- valget for nylig kom til magten efter mere end 50 års styre under Nationalistpartiet (Kuomintang), B. der henviser til, at valgdeltagelsen på 82 % er et tegn på en meget stor interesse for og deltagelse i den demokratiske proces, C. der henviser til, at Chen Shui-bian blev valgt til præsident og Annette Lu til vicepræsident med 39,3 % af stemmerne, og at de vil tiltræde embederne den 20. maj 2000, D. der er dybt foruroliget over truslerne fra de kinesiske myndigheder, som forsøgte at påvirke og under- grave valgkampagnen, E. F. der henviser til, at Folkerepublikken Kina den 21. februar 2000 offentliggjorde en hvidbog, hvori den truer med at bruge militær magt, ikke blot hvis Taiwan skulle erklære sig uafhængig, men også hvis Taiwan bliver ved med at forhale drøftelser om en eventuel genforening med Kina, der henviser til, at Chen Shui-bian har meddelt, at han ikke agter at afsige en uafhængighedserklæring og umiddelbart efter valgene tilbød at mødes med Kinas ledere til et »fredstopmøde«, G. der understreger, at Taiwan vil kunne spille en positiv og konstruktiv rolle i regionen med hensyn til respekten for menneskerettighederne, demokratiets udvikling og konsolidering af retsstaten, glæder sig over resultatet af præsidentvalget som et yderligere bevis på, at Taiwan har udviklet sig til 1. et fuldstændigt demokrati; forkaster trusler om militæraktion og opfordrer både Kina og Taiwan til at afstå fra enhver form for 2. provokerende handlinger; opfordrer Kina og Taiwan til at finde en løsning på deres tvistigheder ad dialogens og forhandlingens 3. vej og glæder sig over erklæringerne fra den nyvalgte præsident, der tilbyder Folkerepublikken Kina muligheden for omgående at indlede forhandlinger om oprettelse af handelsforbindelser og direkte trans- portforbindelser mellem landene; (1) EFT C 261 af 9. 9. 1996, s. 169