title: Förslag till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå 1998 års protokoll till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om tungmetaller

eurovoc_concepts:
air quality
environmental protection
heavy metal
public health
waste incineration

text: C 311 E/136 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 F(cid:246)rslag till r(cid:229)dets beslut om att p(cid:229) Europeiska gemenskapens v(cid:228)gnar ing(cid:229) 1998 (cid:229)rs protokoll till 1979 (cid:229)rs konvention om l(cid:229)ngv(cid:228)ga gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande luftf(cid:246)roreningar om tungmetaller (2000/C 311 E/07) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(2000) 177 slutlig (cid:151) 2000/0082(CNS) (Framlagt av kommissionen den 12 april 2000) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR BESLUTAT F(cid:214)LJANDE med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 174. 4 i detta, j(cid:228)mf(cid:246)rd med artikel 300. 2 f(cid:246)rsta stycket f(cid:246)rsta meningen, och artikel 300. 3 f(cid:246)rsta stycket, (5) Gemenskapen och medlemsstaterna samarbetar, inom ra- men f(cid:246)r respektive beh(cid:246)righet, med tredje l(cid:228)nder och be- h(cid:246)riga internationella organisationer. (6) Gemenskapen b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r godk(cid:228)nna protokollet. med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och Artikel 1 av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) I ¯rhus undertecknade gemenskapen den 24 juni 1998 protokollet till 1979 (cid:229)rs konvention om l(cid:229)ngv(cid:228)ga gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande luftf(cid:246)roreningar om tungmetaller (nedan kal- lat (cid:148)protokollet(cid:148)). (2) Syftet med protokollet (cid:228)r att begr(cid:228)nsa gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande utsl(cid:228)pp av tungmetaller som orsakas av antropogen verk- samhet, sprids via luften (cid:246)ver stora avst(cid:229)nd och som san- nolikt kommer att f(cid:229) negativa effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa eller milj(cid:246) (3) I protokollet fastst(cid:228)lls att de totala (cid:229)rliga utsl(cid:228)ppen till luf- ten av kadmium, bly och kvicksilver skall minskas och att (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r produktkontroll skall till(cid:228)mpas. Protokollet till 1979 (cid:229)rs konvention om l(cid:229)ngv(cid:228)ga gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande luftf(cid:246)roreningar om tungmetaller som underteck- nades den 24 juni 1998 godk(cid:228)nns h(cid:228)rmed p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar. Protokollstexten (cid:229)terfinns som bilaga till detta beslut. Artikel 2 R(cid:229)dets ordf(cid:246)rande bemyndigas h(cid:228)rmed att utse den eller de personer som skall ha mandat att deponera godk(cid:228)nnande- instrumentet hos F(cid:246)renta nationernas generalsekreterare, i en- lighet med artikel 16 i protokollet. Artikel 3 (4) De (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reskrivs i protokollet bidrar till att m(cid:229)- len f(cid:246)r gemenskapens milj(cid:246)politik uppn(cid:229)s. Detta beslut kommer att offentligg(cid:246)ras i Europeiska gemenskaper- nas officiella tidning. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/137 Till konventionen om l(cid:229)ngv(cid:228)ga gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande luftf(cid:246)roreningar om tungmetaller PROTOKOLL PARTERNA har F(cid:214)RESATT SIG att f(cid:246)rverkliga konventionen om l(cid:229)ngv(cid:228)ga gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande luftf(cid:246)roreningar, (cid:228)r OROADE (cid:246)ver att utsl(cid:228)pp av vissa tungmetaller sprids (cid:246)ver nationella gr(cid:228)nser och kan orsaka skador p(cid:229) milj(cid:246)m(cid:228)ssigt och ekonomiskt viktiga ekosystem och kan ha skadlig effekt p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, ANSER att f(cid:246)rbr(cid:228)nning och industriella processer (cid:228)r de dominerande antropogena k(cid:228)llorna till utsl(cid:228)pp av tungmetaller i atmosf(cid:228)ren, ERK˜NNER att tungmetaller (cid:228)r naturliga best(cid:229)ndsdelar i jordskorpan och att m(cid:229)nga tungmetaller i vissa former och l(cid:228)mpliga koncentrationer (cid:228)r v(cid:228)sentliga f(cid:246)r livet, BEAKTAR befintlig vetenskaplig och teknisk information om utsl(cid:228)pp, geokemiska processer, spridning i atmosf(cid:228)ren, tungmetallers effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och p(cid:229) milj(cid:246)n, liksom minskningskostnader och minskningsmetoder, (cid:228)r MEDVETNA om att det finns tillg(cid:228)ngliga metoder f(cid:246)r att minska luftf(cid:246)roreningar som orsakas av utsl(cid:228)pp av tungmetaller, INSER att l(cid:228)nderna som omfattas av FN:s ekonomiska kommission f(cid:246)r Europa (UN/ECE) har olika ekono- miska f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar och att vissa l(cid:228)nder har (cid:246)verg(cid:229)ngsekonomi, (cid:228)r FAST BESLUTNA att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)regripa, f(cid:246)rhindra eller minimera utsl(cid:228)pp av vissa tung- metaller och deras f(cid:246)reningar, och beaktar till(cid:228)mpandet av f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder enligt princip 15 i Riodeklarationen om milj(cid:246) och utveckling, BEKR˜FTAR P¯ NYTT att stater, i enlighet med F(cid:246)renta nationernas stadga och grundsatserna i internationell lag, har suver(cid:228)n r(cid:228)tt att nyttja sina egna resurser i enlighet med sina egna riktlinjer f(cid:246)r milj(cid:246) och utveck- ling, och ansvarar f(cid:246)r att aktiviteter inom den egna jurisdiktionen eller kontrollen inte skadar milj(cid:246)n i andra stater eller i omr(cid:229)den utanf(cid:246)r den nationella jurisdiktionens gr(cid:228)nser, INSER att (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa utsl(cid:228)pp av tungmetaller (cid:228)ven skulle bidra till att skydda milj(cid:246) och m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa utanf(cid:246)r UN/ECE-regionen, samt arktiska och internationella vatten, KONSTATERAR att minskade utsl(cid:228)pp av specifika tungmetaller kan vara till ytterligare f(cid:246)rdel f(cid:246)r minskade utsl(cid:228)pp av andra f(cid:246)roreningar, (cid:228)r MEDVETNA om att ytterligare och mer effektiva (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att kontrollera och minska utsl(cid:228)pp av vissa tungmetaller kan beh(cid:246)vas och att t. ex. resultatbaserade studier kan ge grund f(cid:246)r ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder, BEAKTAR de betydelsefulla bidragen fr(cid:229)n privata och allm(cid:228)nna sektorer betr(cid:228)ffande kunskap om de verk- ningar som kan kopplas till tungmetaller, tillg(cid:228)ngliga alternativ och utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder, samt deras roll vid minskning av utsl(cid:228)pp av tungmetaller, (cid:228)r UPPM˜RKSAMMA p(cid:229) de aktiviteter som f(cid:246)rsigg(cid:229)r p(cid:229) nationell niv(cid:229) och i internationella forum betr(cid:228)f- fande kontroll av tungmetaller, OCH HAR KOMMIT (cid:214)VERENS OM F(cid:214)LJANDE. C 311 E/138 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 Artikel 1 Definitioner Artikel 2 M(cid:229)l I detta protokoll anv(cid:228)nds f(cid:246)ljande beteckningar med de bety- delser som h(cid:228)r anges: 1. konvention: konventionen om l(cid:229)ngv(cid:228)ga gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande luftf(cid:246)roreningar antagen i GenŁve den 13 november 1979. 2. EMEP: det gemensamma programmet f(cid:246)r (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering av l(cid:229)ngv(cid:228)ga spridning av luftf(cid:246)roreningar i Eu- ropa. 3. verkst(cid:228)llande organ: konventionens verkst(cid:228)llande organ, som inr(cid:228)ttades enligt konventionens artikel 10, punkt 1. 4. kommission: F(cid:246)renta nationernas ekonomiska kommission f(cid:246)r Europa. 5. parter: om inte annat framg(cid:229)r av sammanhanget, parterna i detta protokoll. 6. EMEP:s geografiska r(cid:228)ckvidd: det omr(cid:229)de som definieras i artikel 1, punkt 4 i protokollet till 1979 (cid:229)rs konvention om l(cid:229)ngv(cid:228)ga gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande luftf(cid:246)roreningar ang(cid:229)ende den l(cid:229)ngsiktiga finansieringen av samarbetsprogrammet f(cid:246)r (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering av den l(cid:229)ngv(cid:228)ga spridningen av luftf(cid:246)roreningar i Europa (EMEP) som antogs i GenŁve den 28 september 1984. 7. tungmetaller: de metaller, eller i vissa fall stabila metalloider, som har en h(cid:246)gre densitet (cid:228)n 4,5 g/cm3, och deras f(cid:246)r- eningar. 8. utsl(cid:228)pp: utsl(cid:228)pp av en substans i atmosf(cid:228)ren, fr(cid:229)n ett st(cid:228)lle eller fr(cid:229)n en spridd k(cid:228)lla. 9. station(cid:228)r anl(cid:228)ggning: en best(cid:228)md byggnad, struktur, anord- ning, anl(cid:228)ggning eller utrustning som sl(cid:228)pper ut, eller kan sl(cid:228)ppa ut n(cid:229)gon av de tungmetaller som anges i bilaga I, direkt eller indirekt i atmosf(cid:228)ren. 10. ny station(cid:228)r anl(cid:228)ggning: en station(cid:228)r anl(cid:228)ggning vars upp- f(cid:246)rande eller v(cid:228)sentliga modifiering p(cid:229)b(cid:246)rjats mer (cid:228)n tv(cid:229) (cid:229)r efter ikrafttr(cid:228)dandet av: i) detta protokoll, eller ii) en (cid:228)nd- ring av bilaga I eller II, d(cid:228)r den station(cid:228)ra anl(cid:228)ggningen lyder under villkoren i detta protokoll endast som en f(cid:246)ljd av denna (cid:228)ndring. Den nationella sakkunniga myndigheten skall avg(cid:246)ra om en modifiering (cid:228)r v(cid:228)sentlig eller ej, beak- tande faktorer som t. ex. milj(cid:246)f(cid:246)rdelarna till f(cid:246)ljd av modi- fieringen. M(cid:229)let med detta protokoll (cid:228)r att kontrollera utsl(cid:228)pp av tung- metaller vilka orsakats av m(cid:228)nniskans aktiviteter och sprids l(cid:229)ngv(cid:228)ga i atmosf(cid:228)ren samt sannolikt har p(cid:229)tagligt skadlig ver- kan p(cid:229) milj(cid:246) eller m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, i enlighet med villkoren i nedanst(cid:229)ende artiklar. Artikel 3 Grundl(cid:228)ggande skyldigheter Varje part skall minska sitt totala (cid:229)rliga utsl(cid:228)pp av de 1. tungmetaller som anges i bilaga I, med utg(cid:229)ngspunkt i ut- sl(cid:228)ppsniv(cid:229)n f(cid:246)r det referens(cid:229)r som anges i enlighet med denna bilaga, genom att vidta effektiva (cid:229)tg(cid:228)rder l(cid:228)mpade f(cid:246)r partens speciella omst(cid:228)ndigheter. Varje part skall till(cid:228)mpa f(cid:246)ljande, senast enligt tidspla- 2. nerna i bilaga IV: a) B(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik, beaktande bilaga III, f(cid:246)r varje ny station(cid:228)r anl(cid:228)ggning inom kategorin st(cid:246)rre station(cid:228)ra an- l(cid:228)ggningar f(cid:246)r vilken b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik identifieras i bilaga III. b) De gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som anges i bilaga V, f(cid:246)r varje ny station(cid:228)r anl(cid:228)ggning inom kategorin st(cid:246)rre station(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar. En part kan (cid:228)ven till(cid:228)mpa andra strategier f(cid:246)r utsl(cid:228)pps- begr(cid:228)nsning som totalt sett ger likv(cid:228)rdiga utsl(cid:228)ppsniv(cid:229)er. c) B(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik, beaktande bilaga III, f(cid:246)r varje be- fintlig station(cid:228)r anl(cid:228)ggning inom kategorin st(cid:246)rre station(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r vilken b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik identifieras i bilaga III. En part kan (cid:228)ven till(cid:228)mpa andra strategier f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsning som totalt sett ger likv(cid:228)rdiga utsl(cid:228)pps- niv(cid:229)er. d) De gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som anges i bilaga V, f(cid:246)r varje befintlig station(cid:228)r anl(cid:228)ggning inom kategorin st(cid:246)rre station(cid:228)ra an- l(cid:228)ggningar, i den m(cid:229)n det (cid:228)r tekniskt och ekonomiskt ge- nomf(cid:246)rbart. En part kan (cid:228)ven till(cid:228)mpa andra strategier f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsning som totalt sett ger likv(cid:228)rdiga utsl(cid:228)pps- niv(cid:229)er. Varje part skall vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r produktkontroll i enlig- 3. het med de villkor och tidsplaner som anges i bilaga VI. Varje part b(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)ga att vidta extra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r pro- 4. dukthantering, med beaktande av bilaga VII. 11. kategorin st(cid:246)rre station(cid:228)r anl(cid:228)ggning: alla kategorier statio- n(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar som tas upp i bilaga II och som bidrar till minst en procent av en parts totala utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n statio- n(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar av n(cid:229)gon tungmetall som anges i bilaga I under det referens(cid:229)r som specificeras i enlighet med bi- laga I. 5. Varje part skall utarbeta och underh(cid:229)lla utsl(cid:228)ppsf(cid:246)rteck- ningar f(cid:246)r de tungmetaller som anges i bilaga I. Ett minimikrav (cid:228)r att parterna inom EMEP:s geografiska r(cid:228)ckvidd skall anv(cid:228)nda de metoder och den tidsm(cid:228)ssiga och geografiska f(cid:246)rdelning som anges av EMEP:s styrande organ. Parterna utanf(cid:246)r EMEP:s geografiska r(cid:228)ckvidd skall som riktlinje anv(cid:228)nda de metoder som utvecklats genom verkst(cid:228)llande organets arbetsplan. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/139 Om en part efter att ha till(cid:228)mpat punkterna 2 och 3 ovan 6. inte kan uppfylla kraven i punkt 1 ovan f(cid:246)r en tungmetall som anges i bilaga I, skall parten befrias fr(cid:229)n skyldigheterna i punkt 1 ovan f(cid:246)r den tungmetallen. c) uppmuntra till en mer effektiv anv(cid:228)ndning av resurser och r(cid:229)material, d) uppmuntra till anv(cid:228)ndning av mer milj(cid:246)v(cid:228)nliga energik(cid:228)llor, (cid:228)r Alla vars st(cid:246)rre parter landsyta 7. (cid:228)n totala 6 000 000 km2 skall undantas fr(cid:229)n sina skyldigheter enligt punkterna 2 b), c) och d) ovan om parten kan visa att den senast (cid:229)tta (cid:229)r efter detta protokolls ikrafttr(cid:228)dande kommer att ha minskat sina utsl(cid:228)pp av varje tungmetall som anges i bilaga I, fr(cid:229)n de kategorier anl(cid:228)ggningar som anges i bilaga II, med minst 50 procent j(cid:228)mf(cid:246)rt med utsl(cid:228)ppsniv(cid:229)erna inom samma kategorier f(cid:246)r det referens(cid:229)r som angetts i enlighet med bilaga I. En part som avser att handla i enlighet med denna punkt skall ange detta vid undertecknande av, eller anslutning till detta protokoll. Artikel 4 Utbyte av information och teknik 1. Parterna skall, i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med lagar, best(cid:228)mmel- ser och praxis i respektive l(cid:228)nder, fr(cid:228)mja utbyte av information och teknik som utformats f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)pp av tungmetal- ler, inklusive, men inte begr(cid:228)nsat till, utbyte som uppmuntrar utveckling av produkthanterings(cid:229)tg(cid:228)rder och till(cid:228)mpning av b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik, s(cid:228)rskilt genom att fr(cid:228)mja f(cid:246)ljande: a) Kommersiellt utbyte av tillg(cid:228)nglig teknik. b) Direkta kontakter med industrin och industriellt samarbete, inklusive samriskf(cid:246)retag. c) Utbyte av information och erfarenheter. e) vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utveckla och inf(cid:246)ra mer milj(cid:246)v(cid:228)nliga transportsystem, f) vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att avveckla vissa processer som inbegri- per utsl(cid:228)pp av tungmetaller om det finns tillg(cid:228)ngliga ers(cid:228)tt- ningsprocesser i industriell skala, g) vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utveckla och anv(cid:228)nda reningsprocesser i syfte att f(cid:246)rebygga och kontrollera f(cid:246)roreningar. Parterna f(cid:229)r vidta str(cid:228)ngare (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som kr(cid:228)vs i 3. detta protokoll. Artikel 6 Forskning, utveckling och (cid:246)vervakning Parterna skall uppmuntra forskning, utveckling, (cid:246)vervakning och samarbete fr(cid:228)mst med fokus p(cid:229) de tungmetaller som anges i bilaga I, med avseende p(cid:229), men inte begr(cid:228)nsat till, f(cid:246)ljande: a) Utsl(cid:228)pp, l(cid:229)ngv(cid:228)ga spridning och nedfallsniv(cid:229)er samt modell- ber(cid:228)kning av dessa, befintliga niv(cid:229)er i den biotiska och abio- tiska milj(cid:246)n, utformning av procedurer f(cid:246)r harmonisering av relevanta metoder. d) Tillhandah(cid:229)llande av teknisk hj(cid:228)lp. b) F(cid:246)roreningars spridningsv(cid:228)gar och f(cid:246)rekomst i representa- tiva ekosystem. 2. Parterna skall vid fr(cid:228)mjande av de aktiviteter som anges i punkt 1 ovan skapa gynnsamma f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar genom att fr(cid:228)mja kontakter och samarbete mellan organisationer och indi- vider inom de privata och allm(cid:228)nna sektorer som kan tillhan- dah(cid:229)lla teknik, konstruktionstj(cid:228)nster, utrustning eller finansie- ring. Artikel 5 Strategier, riktlinjer, program och (cid:229)tg(cid:228)rder 1. Varje part skall utan otillb(cid:246)rliga f(cid:246)rseningar utarbeta stra- tegier, riktlinjer och program f(cid:246)r att uppfylla sin skyldighet enligt detta protokoll. c) Relevanta effekter p(cid:229) milj(cid:246) och m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och kvan- tifiering av dessa effekter. d) B(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik och metoder, och teknik f(cid:246)r ut- sl(cid:228)ppskontroll som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande anv(cid:228)nds av parterna eller som (cid:228)r under utveckling. e) Uppsamling, (cid:229)teranv(cid:228)ndning och om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt slutlig f(cid:246)r- varing av produkter eller avfall som inneh(cid:229)ller en eller fler tungmetaller. 2. En part kan dessutom f) Metoder som till(cid:229)ter att socio-ekonomiska faktorer beaktas vid utv(cid:228)rdering av alternativa kontrollstrategier. a) anv(cid:228)nda ekonomiska instrument f(cid:246)r att uppmuntra inf(cid:246)- rande av kostnadseffektiva metoder f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)ppen av tungmetall, b) utveckla avtal mellan regering och industri samt frivilliga (cid:246)verenskommelser, g) Ett resultatbaserat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som integrerar l(cid:228)mplig information, inklusive informationen i delpunkterna a) till e) ovan, med uppm(cid:228)tta eller modellber(cid:228)knade milj(cid:246)niv(cid:229)er, spridningsv(cid:228)gar och effekter p(cid:229) milj(cid:246) och m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, i syfte att utforma framtida optimerade kontrollstrategier, vilka (cid:228)ven beaktar ekonomiska och tekniska faktorer. C 311 E/140 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 h) Alternativ till anv(cid:228)ndning av de tungmetaller som ing(cid:229)r i de produkter som anges i bilagorna VI och VII. i) Samla information om tungmetallniv(cid:229)er i vissa produkter, om m(cid:246)jligheten att dessa metaller sl(cid:228)pps ut under tillverk- ning, bearbetning, kommersiell distribution, anv(cid:228)ndning el- ler slutf(cid:246)rvaring av produkten, och om teknik som kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att minska s(cid:229)dana utsl(cid:228)pp. Artikel 7 Rapportering I enlighet med respektive lands lagar om sekretess av- 1. seende kommersiell information g(cid:228)ller f(cid:246)ljande: a) Varje part skall genom kommissionens sekretariatschef, p(cid:229) regelbunden basis, enligt vad som best(cid:228)ms av de parter som tr(cid:228)ffas inom ramen f(cid:246)r verkst(cid:228)llande organet, rapportera till verkst(cid:228)llande organet om (cid:229)tg(cid:228)rder som parten vidtagit f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga detta protokoll. b) Varje part inom EMEP:s geografiska r(cid:228)ckvidd skall genom kommissionens sekretariatschef, p(cid:229) regelbunden basis enligt vad som best(cid:228)ms av EMEP:s styrande organ och godk(cid:228)nns av parterna vid ett m(cid:246)te i verkst(cid:228)llande organet, rapportera till EMEP om utsl(cid:228)ppsniv(cid:229)erna f(cid:246)r de tungmetaller som anges i bilaga I med hj(cid:228)lp av (cid:229)tminstone de metoder och den tidsm(cid:228)ssiga och geografiska f(cid:246)rdelning som specificeras av EMEP:s styrande organ. Parter utanf(cid:246)r EMEP:s geografiska r(cid:228)ckvidd skall tillhandah(cid:229)lla liknande information om verk- st(cid:228)llande organet kr(cid:228)ver det. Varje part skall ocks(cid:229), i f(cid:246)re- kommande fall, samla in och rapportera relevant infor- mation om utsl(cid:228)pp av andra tungmetaller, och d(cid:229) beakta riktlinjerna f(cid:246)r de metoder och den tidsm(cid:228)ssiga och geogra- fiska f(cid:246)rdelning som anges av EMEP:s styrande och verkst(cid:228)l- lande organ. Den information som skall rapporteras enligt punkt 1 a) 2. ovan skall (cid:246)verensst(cid:228)mma med ett beslut betr(cid:228)ffande format och inneh(cid:229)ll, vilket skall godk(cid:228)nnas av parterna vid ett m(cid:246)te i verkst(cid:228)llande organet. Villkoren i detta beslut skall granskas vid behov f(cid:246)r att identifiera ytterligare element betr(cid:228)ffande for- mat och inneh(cid:229)ll f(cid:246)r den information som skall inkluderas i rapporterna. EMEP skall i god tid inf(cid:246)r verkst(cid:228)llande organets (cid:229)rliga 3. m(cid:246)te tillhandah(cid:229)lla information om l(cid:229)ngv(cid:228)ga spridning och nedfall av tungmetaller. Artikel 8 Ber(cid:228)kningar EMEP skall, med hj(cid:228)lp av l(cid:228)mpliga modeller och m(cid:228)tningar och i god tid inf(cid:246)r verkst(cid:228)llande organets (cid:229)rliga m(cid:246)te, tillst(cid:228)lla verk- st(cid:228)llande organet ber(cid:228)kningar betr(cid:228)ffande gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande fl(cid:246)den och nedfall av tungmetaller inom EMEP:s geografiska r(cid:228)ckvidd. Parter i omr(cid:229)den utanf(cid:246)r EMEP:s geografiska r(cid:228)ckvidd skall anv(cid:228)nda modeller som passar partens s(cid:228)rskilda omst(cid:228)n- digheter. Artikel 9 Efterlevnad Granskning av hur varje part fullg(cid:246)r sina skyldigheter enligt detta protokoll skall utf(cid:246)ras regelbundet. Den genomf(cid:246)rande- kommittØ som bildades genom verkst(cid:228)llande organets beslut 1997/2 vid dess femtonde m(cid:246)te skall utf(cid:246)ra s(cid:229)dana gransk- ningar och rapportera till parternas m(cid:246)te inom verkst(cid:228)llande i enlighet med villkoren i bilagan till detta beslut, organet, inbegripet eventuella (cid:228)ndringar av dessa. Artikel 10 Parternas granskning vid verkst(cid:228)llande organets m(cid:246)ten 1. Vid verkst(cid:228)llande organets m(cid:246)ten skall parterna, i enlighet med artikel 10, punkt 2 a) i konventionen, granska dels de uppgifter som parterna, EMEP och andra underordnade organ l(cid:228)mnat, dels rapporterna fr(cid:229)n den genomf(cid:246)randekommittØ som omn(cid:228)mns i artikel 9 i detta protokoll. Vid verkst(cid:228)llande organets m(cid:246)ten skall parterna granska 2. de framsteg som gjorts f(cid:246)r att uppfylla de skyldigheter som detta protokoll f(cid:246)reskriver. Vid verkst(cid:228)llande organets m(cid:246)ten skall parterna under- 3. s(cid:246)ka huruvida de skyldigheter som detta protokoll f(cid:246)reskriver (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga och effektiva. a) Vid dessa granskningar beaktas b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga vetenskap- liga information om effekterna fr(cid:229)n nedfall av tungmetaller, bed(cid:246)mningar av teknisk utveckling samt (cid:228)ndrade ekono- miska f(cid:246)rh(cid:229)llanden. b) I ljuset av forskning, utveckling, (cid:246)vervakning och samarbete inom ramen f(cid:246)r detta protokoll, skall s(cid:229)dana granskningar i) utv(cid:228)rdera de framsteg som gjorts n(cid:228)r det g(cid:228)ller att uppn(cid:229) m(cid:229)let f(cid:246)r detta protokoll, ii) utv(cid:228)rdera om ytterligare minskning av utsl(cid:228)pp ut(cid:246)ver de niv(cid:229)er som kr(cid:228)vs enligt detta protokoll garanterar en ytterligare minskning av de skadliga verkningarna p(cid:229) milj(cid:246) och m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, iii) (cid:246)verv(cid:228)ga i vilken utstr(cid:228)ckning det finns en tillfredsst(cid:228)l- lande grund f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av en resultatbaserad metod. c) Procedurerna, metoderna och valet av tidpunkt f(cid:246)r s(cid:229)dana granskningar skall specificeras av parterna p(cid:229) ett m(cid:246)te i verkst(cid:228)llande organet. 4. Parterna ska, p(cid:229) basis av slutsatserna fr(cid:229)n de granskningar som n(cid:228)mns i punkt 3 ovan, och snarast g(cid:246)rligt efter gransk- ningens f(cid:228)rdigst(cid:228)llande, utarbeta en arbetsplan med ytterligare steg f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)pp i atmosf(cid:228)ren av de tungmetaller som anges i bilaga I. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/141 Artikel 11 Bil(cid:228)ggande av tvister Artikel 12 Bilagor 1. Om en tvist uppst(cid:229)r mellan tv(cid:229) eller flera parter r(cid:246)rande tolkningen eller till(cid:228)mpningen av detta protokoll, skall de be- r(cid:246)rda parterna s(cid:246)ka bil(cid:228)gga tvisten genom f(cid:246)rhandlingar eller p(cid:229) annat fredligt s(cid:228)tt efter eget gottfinnande. Parterna i tvisten skall underr(cid:228)tta verkst(cid:228)llande organet om tvisten. 2. N(cid:228)r en part som inte (cid:228)r en organisation f(cid:246)r regional, ekonomisk integration ratificerar, godtar, godk(cid:228)nner eller an- sluter sig till detta protokoll, eller vid vilken tidpunkt som helst d(cid:228)refter, kan denna part f(cid:246)rklara i ett skriftligt dokument som (cid:246)verl(cid:228)mnas till depositarien att, vad g(cid:228)ller alla tvister r(cid:246)rande tolkningen eller till(cid:228)mpningen av protokollet, parten ifr(cid:229)ga er- k(cid:228)nner en eller b(cid:228)gge av f(cid:246)ljande metoder f(cid:246)r bil(cid:228)ggande av tvist, i f(cid:246)rh(cid:229)llande till en part som godtar samma f(cid:246)rpliktelse, som i praktiken obligatorisk och utan s(cid:228)rskild (cid:246)verenskom- melse: a) Att tvisten h(cid:228)nskjuts till internationella domstolen. b) Skiljedomsf(cid:246)rfarande enligt f(cid:246)rfaranden som skall antas av parterna vid ett m(cid:246)te i verkst(cid:228)llande organet, s(cid:229) snart som detta (cid:228)r g(cid:246)rligt, i en bilaga om skiljedom. En part som (cid:228)r en organisation f(cid:246)r regional ekonomisk inte- gration kan avge en f(cid:246)rklaring med liknande verkan i samband med skiljedom enligt de f(cid:246)rfaranden som anges i b) ovan. 3. En f(cid:246)rklaring som avges enligt punkt 2 ovan skall f(cid:246)rbli i kraft tills den upph(cid:246)r enligt sina villkor eller tills tre m(cid:229)nader f(cid:246)rflutit efter det att skriftligt meddelande om dess (cid:229)terkallande har deponerats hos depositarien. En ny f(cid:246)rklaring, ett meddelande om (cid:229)terkallande eller en 4. f(cid:246)rklarings upph(cid:246)rande skall inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt p(cid:229)verka p(cid:229)g(cid:229)- ende f(cid:246)rhandlingar vid internationella domstolen eller skilje- domstolen, s(cid:229)vida inte parterna i tvisten kommit (cid:246)verens om n(cid:229)got annat. 5. Utom i det fall d(cid:228)r parterna i en tvist har godtagit samma metod f(cid:246)r tvistens bil(cid:228)ggande enligt punkt 2, skall tvisten p(cid:229) endera partens beg(cid:228)ran (cid:246)verl(cid:228)mnas till f(cid:246)rlikning om tolv m(cid:229)- nader f(cid:246)rflutit sedan en part underr(cid:228)ttat den andra parten om att en tvist f(cid:246)religger mellan dem, och de ber(cid:246)rda parterna inte har kunnat bil(cid:228)gga tvisten med de metoder som omn(cid:228)mns i punkt 1 ovan. Bilagorna till detta protokoll skall ing(cid:229) som en integrerad del av protokollet. Bilagorna III och VII (cid:228)r av rekommenderande ka- rakt(cid:228)r. Artikel 13 ˜ndringar i protokollet 1. Varje part f(cid:229)r f(cid:246)resl(cid:229) (cid:228)ndringar i detta protokoll. 2. F(cid:246)rslag till (cid:228)ndringar skall skriftligen tillst(cid:228)llas kommis- sionens sekretariatschef, som skall vidarebefordra dem till alla parter. Parterna som m(cid:246)ts i verkst(cid:228)llande organet skall dis- kutera de f(cid:246)reslagna (cid:228)ndringarna vid sitt n(cid:228)sta m(cid:246)te, f(cid:246)rutsatt att f(cid:246)rslagen har skickats ut av sekretariatschefen till parterna minst 90 dagar f(cid:246)re m(cid:246)tet. ˜ndringar i detta protokoll och dess bilagor I, II, IV, V 3. och VI skall antas enh(cid:228)lligt av de parter som (cid:228)r n(cid:228)rvarande vid ett m(cid:246)te i verkst(cid:228)llande organet och skall tr(cid:228)da i kraft f(cid:246)r de parter som har godtagit dem den nittionde dagen efter den dag d(cid:229) tv(cid:229) tredjedelar av parterna har deponerat sina godk(cid:228)nnande- instrument hos depositarien. ˜ndringar skall tr(cid:228)da i kraft f(cid:246)r varje annan part den nittionde dagen efter den dag d(cid:229) parten deponerade sitt godk(cid:228)nnandeinstrument avseende dessa (cid:228)nd- ringar. 4. ˜ndringar i bilagorna III och VII skall antagas enh(cid:228)lligt av de parter som (cid:228)r n(cid:228)rvarande vid ett m(cid:246)te i verkst(cid:228)llande or- ganet. Nittio dagar fr(cid:229)n den dag d(cid:229) kommissionens sekretariats- chef delgav alla parter (cid:228)ndringen skall (cid:228)ndringar i en s(cid:229)dan bilaga tr(cid:228)da i kraft f(cid:246)r de parter som inte har l(cid:228)mnat ett med- delande till depositarien i enlighet med best(cid:228)mmelserna i punkt 5 nedan, f(cid:246)rutsatt att minst sexton parter inte har l(cid:228)mnat ett s(cid:229)dant meddelande. 5. En part som inte kan godk(cid:228)nna en (cid:228)ndring i bilaga III eller VII skall meddela depositarien skriftligt senast nittio dagar efter meddelandet om att (cid:228)ndringen godtagits. Depositarien skall utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l underr(cid:228)tta samtliga parter om mottagandet av varje s(cid:229)dant meddelande. En part kan n(cid:228)r som helst ers(cid:228)tta sitt tidigare meddelande med ett godk(cid:228)nnande, och n(cid:228)r ett godk(cid:228)nnandeinstrument har deponerats hos depositarien, skall (cid:228)ndringar i en s(cid:229)dan bilaga tr(cid:228)da i kraft f(cid:246)r den parten. 6. Vid f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av bilaga I, VI eller VII genom till(cid:228)gg av en tungmetall, en produktkontroll(cid:229)tg(cid:228)rd, en produkt eller en produktgrupp till detta protokoll, skall 6. Vad avser punkt 5 skall en f(cid:246)rlikningskommission upp- r(cid:228)ttas. Kommissionen skall best(cid:229) av medlemmar som parterna utsett med lika m(cid:229)nga vardera eller, n(cid:228)r parterna i en f(cid:246)rlikning delar samma intresse, av den grupp som delar detta intresse, samt en ordf(cid:246)rande som v(cid:228)ljs gemensamt av de medlemmar som utsetts p(cid:229) detta s(cid:228)tt. Kommissionen skall avge ett utslag av rekommenderande karakt(cid:228)r, som parterna skall (cid:246)verv(cid:228)ga i god tro. a) f(cid:246)rslagsst(cid:228)llaren f(cid:246)rse verkst(cid:228)llande organet med den infor- i verkst(cid:228)llande organets beslut mation som specificeras 1998/1, samt i (cid:228)ndringar av detta, b) parterna utv(cid:228)rdera f(cid:246)rslaget i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som l(cid:228)ggs fram i verkst(cid:228)llande organets beslut 1998/1, samt i (cid:228)ndringar av detta. C 311 E/142 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 Alla beslut om (cid:228)ndring av verkst(cid:228)llande organets beslut 7. 1998/1 skall antas enh(cid:228)lligt av de parter som (cid:228)r n(cid:228)rvarande vid ett m(cid:246)te i verkst(cid:228)llande organet och skall tr(cid:228)da i kraft sextio dagar efter dagen f(cid:246)r antagandet. Artikel 14 Undertecknande Detta protokoll skall vara (cid:246)ppet 1. f(cid:246)r undertecknande i ¯rhus (Danmark) fr(cid:229)n den 24 till 25 juni 1998, och d(cid:228)refter i F(cid:246)renta nationernas h(cid:246)gkvarter i New York till och med den 21 december 1998 f(cid:246)r stater som (cid:228)r medlemmar av kommis- sionen liksom f(cid:246)r stater med konsultativ status i kommissionen enligt punkt 8 i ekonomiska och sociala r(cid:229)dets resolution 36 (IV) den 28 mars 1947 och f(cid:246)r organisationer f(cid:246)r regional ekonomisk integration, uppr(cid:228)ttade av suver(cid:228)na stater som (cid:228)r medlemmar av kommissionen, som (cid:228)r beh(cid:246)riga att f(cid:246)rhandla, ing(cid:229) och till(cid:228)mpa internationella avtal i fr(cid:229)gor som omfattas av protokollet, f(cid:246)rutsatt att de ber(cid:246)rda staterna och organisatio- nerna (cid:228)r parter i konventionen. 2. I fr(cid:229)gor inom deras beh(cid:246)righet skall s(cid:229)dana organisatio- ner f(cid:246)r regional ekonomisk integration sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt ut(cid:246)va de r(cid:228)ttigheter och uppfylla de skyldigheter som detta protokoll tillskriver deras medlemsstater. I s(cid:229)dana fall skall dessa organi- sationers medlemsstater inte ha r(cid:228)tt att ut(cid:246)va s(cid:229)dana r(cid:228)ttigheter var och en f(cid:246)r sig. Artikel 15 Ratifikation, godtagande, godk(cid:228)nnande och anslutning Detta protokoll skall ratificeras, godtas eller godk(cid:228)nnas av 1. signat(cid:228)rerna. Artikel 16 Depositarie Ratifikations-, antagande-, godk(cid:228)nnande-, eller anslutnings- instrument skall deponeras hos F(cid:246)renta nationernas generalsek- reterare, som skall fungera som depositarie. Artikel 17 Ikrafttr(cid:228)dande Detta protokoll tr(cid:228)der i kraft den nittionde dagen efter 1. den dag d(cid:229) det sextonde ratifikations-, godtagande-, godk(cid:228)n- nande- eller anslutningsinstrumentet deponerades hos deposita- rien. 2. F(cid:246)r varje stat eller organisation som avses i artikel 14, punkt 1, som ratificerar, godtar eller godk(cid:228)nner detta protokoll eller ansluter sig till det efter deponering av det sextonde rati- fikations-, godtagande-, godk(cid:228)nnande- eller anslutningsinstru- mentet, tr(cid:228)der protokollet i kraft den nittionde dagen efter den dag d(cid:229) denna part deponerade sitt ratifikations-, godta- gande-, godk(cid:228)nnande- eller anslutningsinstrument. Artikel 18 Fr(cid:229)ntr(cid:228)de N(cid:228)r som helst fem (cid:229)r efter den dag d(cid:229) detta protokoll har tr(cid:228)tt i kraft f(cid:246)r en part f(cid:229)r den parten fr(cid:229)ntr(cid:228)da protokollet genom skriftlig notifikation till depositarien. Varje s(cid:229)dant fr(cid:229)ntr(cid:228)de skall tr(cid:228)da i kraft den nittionde dagen efter den dag d(cid:229) depo- sitarien mottog notifikationen om fr(cid:229)ntr(cid:228)de, eller p(cid:229) senare dag som kan anges i notifikationen. Artikel 19 Originaltexter 2. Detta protokoll skall vara (cid:246)ppet f(cid:246)r anslutning fr(cid:229)n den 21 december 1998 av de stater och organisationer som upp- fyller kraven i artikel 14, punkt 1. Originalet till detta protokoll, vars engelska, franska och ryska texter (cid:228)r lika giltiga, skall deponeras hos F(cid:246)renta nationernas generalsekreterare. Till bekr(cid:228)ftelse h(cid:228)rav har undertecknande, d(cid:228)rtill vederb(cid:246)rligen bemyndigade, undertecknat detta protokoll. Uppr(cid:228)ttat i ¯rhus (Danmark) den 24 juni 1998. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/143 TUNGMETALLER SOM H˜NVISAS TILL I ARTIKEL 3, PUNKT 1, OCH REFERENS¯RET F(cid:214)R SKYLDIGHE- TEN BILAGA I Tungmetall Referens(cid:229)r Kadmium (Cd) Bly (Pb) Kvicksilver (Hg) I. INLEDNING 1990, eller n(cid:229)got av (cid:229)ren 1985 till 1995 enligt specifikation av en part vid ratifikation, godtagande, godk(cid:228)nnande eller anslutning 1990, eller n(cid:229)got av (cid:229)ren 1985 till 1995 enligt specifikation av en part vid ratifikation, godtagande, godk(cid:228)nnande eller anslutning 1990, eller n(cid:229)got av (cid:229)ren 1985 till 1995 enligt specifikation av en part vid ratifikation, godtagande, godk(cid:228)nnande eller anslutning BILAGA II KATEGORIER F(cid:214)R STATION˜RA ANL˜GGNINGAR 1. Denna bilaga omfattar inte anl(cid:228)ggningar eller delar av anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r forskning, utveckling och provning av nya produkter och processer. 2. De tr(cid:246)skelv(cid:228)rden som anges nedan avser i regel produktionskapacitet eller produktion. Om en operat(cid:246)r utf(cid:246)r flera aktiviteter som faller under samma underrubrik vid samma anl(cid:228)ggning eller p(cid:229) samma plats, r(cid:228)knas kapaciteten f(cid:246)r s(cid:229)dana aktiviteter samman. II. LISTA (cid:214)VER KATEGORIER Kategori Beskrivning av kategorier 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 F(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningar med nettober(cid:228)knad v(cid:228)rmetillf(cid:246)rsel som (cid:246)verstiger 50 MW Metallmalmanl(cid:228)ggningar (inklusive metallsulfidmalm) eller anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r sligrostning eller sintring med en kapacitet som (cid:246)verstiger 150 ton sinter per dag f(cid:246)r j(cid:228)rnmalm eller slig, och 30 ton sinter per dag f(cid:246)r rostning av koppar, bly eller zink samt all behandling av guld- och kvicksilvermalm Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r tackj(cid:228)rns- eller st(cid:229)ltillverkning (prim(cid:228)r- eller sekund(cid:228)rsm(cid:228)ltning, inklusive elektriska ljusb(cid:229)gsugnar) inklusive str(cid:228)nggjutning, med en kapacitet som (cid:246)verstiger 2,5 ton per timme J(cid:228)rnmetallgjuterier med en produktionskapacitet som (cid:246)verstiger 20 ton per dag Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r tillverkning av koppar, bly och zink fr(cid:229)n malm, slig eller returr(cid:229)vara genom metal- lurgiska processer med en kapacitet som (cid:246)verstiger 30 ton metall per dag f(cid:246)r prim(cid:228)ranl(cid:228)ggningar och 15 ton metall per dag f(cid:246)r sekund(cid:228)ranl(cid:228)ggningar och f(cid:246)r all prim(cid:228)rproduktion av kvicksilver Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r sm(cid:228)ltning (rening, gjutning etc. ) inklusive legering av koppar, bly, zink och (cid:229)tervunna produkter, med en sm(cid:228)ltkapacitet som (cid:246)verstiger 4 ton per dag f(cid:246)r bly och 20 ton per dag f(cid:246)r koppar och zink Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r tillverkning av cementklinker i roterugnar, med en produktionskapacitet som (cid:246)ver- stiger 500 ton per dag eller i andra ugnar med en produktionskapacitet som (cid:246)verstiger 50 ton per dag Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r tillverkning av glas d(cid:228)r bly anv(cid:228)nds i processen, med en sm(cid:228)ltkapacitet som (cid:246)verstiger 20 ton per dag Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r kloralkali-tillverkning genom elektrolys med hj(cid:228)lp av kvicksilvermetoden F(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r farligt eller medicinskt avfall, med en kapacitet som (cid:246)verstiger 1 ton per timme eller f(cid:246)r samf(cid:246)rbr(cid:228)nning av farligt eller medicinskt avfall som specificerats i enlighet med nationell lagstiftning F(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r kommunalt avfall, med en kapacitet som (cid:246)verstiger 3 ton per timme eller f(cid:246)r samf(cid:246)rbr(cid:228)nning av farligt eller kommunalt avfall som specificerats i enlighet med nationell lags- tiftning C 311 E/144 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 B˜STA TILLG˜NGLIGA TEKNIK F(cid:214)R KONTROLL AV UTSL˜PP AV TUNGMETALLER OCH DERAS F(cid:214)R- ENINGAR FR¯N DE KATEGORIER ANL˜GGNINGAR SOM ANGES I BILAGA II BILAGA III I. INLEDNING 1. Syftet med denna bilaga (cid:228)r att f(cid:246)rse parterna med riktlinjer f(cid:246)r identifiering av b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik f(cid:246)r station(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar, f(cid:246)r att parterna skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt detta protokoll. 2. Med (cid:148)b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik(cid:148) (Best available technique (cid:150) BAT) menas de effektivaste och mest avancerade utveck- lingsniv(cid:229)erna vad g(cid:228)ller aktiviteter och motsvarande driftsmetoder som representerar praktiskt l(cid:228)mplig teknik som kan ligga till grund f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsgr(cid:228)nsv(cid:228)rden som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och, n(cid:228)r detta inte (cid:228)r m(cid:246)jligt, allm(cid:228)nt minska utsl(cid:228)ppen och deras p(cid:229)verkan p(cid:229) milj(cid:246)n som helhet: (cid:151) Begreppet (cid:148)teknik(cid:148) inkluderar b(cid:229)de den teknologi som anv(cid:228)nds och det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket anl(cid:228)ggningen (cid:228)r kon- struerad och byggd samt hur den underh(cid:229)lls, drivs och tas ur bruk. (cid:151) Med (cid:148)tillg(cid:228)nglig(cid:148) teknik avses teknik som utarbetats s(cid:229) att den kan anv(cid:228)ndas inom den aktuella branschen, under ekonomiskt och tekniskt genomf(cid:246)rbara f(cid:246)rh(cid:229)llanden, med beaktande av kostnader och f(cid:246)rdelar, oavsett om denna teknik anv(cid:228)nds eller har tagits fram inom den aktuella partens territorium eller ej, s(cid:229) l(cid:228)nge den (cid:228)r tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r operat(cid:246)ren i rimlig utstr(cid:228)ckning. (cid:151) (cid:148)B(cid:228)sta(cid:148) avser mest effektiv f(cid:246)r att uppn(cid:229) en allm(cid:228)nt h(cid:246)g niv(cid:229) p(cid:229) skyddet av milj(cid:246)n som helhet. Vid fastst(cid:228)llande av b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik b(cid:246)r nedanst(cid:229)ende faktorer s(cid:228)rskilt beaktas, allm(cid:228)nt och i specialfall, liksom sannolika kostnader och f(cid:246)rdelar till f(cid:246)ljd av en (cid:229)tg(cid:228)rd samt principerna avseende f(cid:246)rsiktighetsm(cid:229)tt och f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder: (cid:151) Anv(cid:228)ndning av l(cid:229)gavfallsteknologi. (cid:151) Anv(cid:228)ndning av mindre farliga substanser. (cid:151) Fr(cid:228)mjande av (cid:229)tervinning och (cid:229)teranv(cid:228)ndning av substanser som genereras och anv(cid:228)nds i processen, och av avfall. (cid:151) J(cid:228)mf(cid:246)rbara processer, hj(cid:228)lpmedel eller driftsmetoder som med framg(cid:229)ng provats industriellt. (cid:151) Tekniska framg(cid:229)ngar och nya vetenskapliga insikter och f(cid:246)rst(cid:229)else. (cid:151) De ber(cid:246)rda utsl(cid:228)ppens beskaffenhet, effekter och omfattning. (cid:151) Datum f(cid:246)r ig(cid:229)ngk(cid:246)rning av nya eller befintliga anl(cid:228)ggningar. (cid:151) Tiden som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att inf(cid:246)ra b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik. (cid:151) F(cid:246)rbrukning av och beskaffenhet hos r(cid:229)material (inklusive vatten) som anv(cid:228)nds i processen, och dess energiut- byte. (cid:151) Behovet av att f(cid:246)rebygga eller minimera utsl(cid:228)ppens p(cid:229)verkan som helhet p(cid:229) milj(cid:246)n samt riskerna f(cid:246)r milj(cid:246)n. (cid:151) Behovet av att f(cid:246)rebygga olyckor och av att minimera olyckors konsekvenser f(cid:246)r milj(cid:246)n. Syftet med begreppet b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik (cid:228)r inte att f(cid:246)reskriva n(cid:229)gon s(cid:228)rskild teknik eller teknologi, men att beakta den ber(cid:246)rda anl(cid:228)ggningens egenskaper, dess geografiska placering och de lokala milj(cid:246)f(cid:246)rh(cid:229)llandena. 3. Information betr(cid:228)ffande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r kontroll av utsl(cid:228)pp och kostnader baseras p(cid:229) officiella dokument fr(cid:229)n verk- st(cid:228)llande organet och dess underordnade organ, s(cid:228)rskilt dokument som mottagits och granskats av arbetsgruppen f(cid:246)r tungmetallutsl(cid:228)pp och f(cid:246)rberedelsegruppen f(cid:246)r tungmetaller. Dessutom har annan internationell information om b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik tagits i beaktande (t. ex. Europeiska gemenskapens tekniska anteckningar om BAT, PAR- COM:s rekommendationer om BAT samt information direkt fr(cid:229)n experter). 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/145 4. Erfarenheterna fr(cid:229)n nya produkter och anl(cid:228)ggningar som har processteknik f(cid:246)r l(cid:229)gutsl(cid:228)pp, liksom fr(cid:229)n anpassning av befintliga anl(cid:228)ggningar, (cid:246)kar stadigt. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste denna bilaga regelbundet omarbetas och (cid:228)ndras. 5. I bilagan anges ett antal kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder som omfattar ett urval av kostnader och verkningsgrader. Valet av (cid:229)tg(cid:228)rder i varje specifikt fall beror p(cid:229), och kan begr(cid:228)nsas av, ett antal faktorer som t. ex. ekonomiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden, teknisk infrastruktur, befintliga anordningar f(cid:246)r utsl(cid:228)ppskontroll, s(cid:228)kerhet, energif(cid:246)rbrukning och om det (cid:228)r en ny eller befintlig anl(cid:228)ggning. 6. Denna bilaga omfattar utsl(cid:228)pp av kadmium, bly och kvicksilver och deras f(cid:246)reningar i fast (partikelbunden) form och/eller i gasform. H(cid:228)r tas vanligen inte bildandet av dessa f(cid:246)reningar i beaktande. Icke desto mindre har h(cid:228)nsyn tagits till effektiviteten hos anordningar f(cid:246)r utsl(cid:228)ppskontroll med avseende p(cid:229) tungmetallens fysiska egenskaper, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r kvicksilver. 7. De utsl(cid:228)ppsv(cid:228)rden som uttrycks med mg/m3 avser standardtillst(cid:229)nd (volym vid 273,15 K, 101,3 kPa, torr gas) utan korrigering av syreinneh(cid:229)llet om inget annat anges, och ber(cid:228)knas i enlighet med utkast fr(cid:229)n CEN (ComitØ europØen de normalisation) och i vissa fall nationell provtagnings- och (cid:246)vervakningsteknik. II. ALLM˜NT F(cid:214)REKOMMANDE ALTERNATIV F(cid:214)R KONTROLL AV UTSL˜PP AV TUNGMETALLER OCH DERAS F(cid:214)RENINGAR 8. Det finns m(cid:229)nga metoder f(cid:246)r kontroll och f(cid:246)rebyggande av tungmetallutsl(cid:228)pp. ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r minskade utsl(cid:228)pp fokuseras p(cid:229) efteranpassningsteknik och processmodifieringar (inklusive underh(cid:229)ll och driftskontroll). Nedanst(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)rder, vilka kan utf(cid:246)ras beroende p(cid:229) de tekniska och ekonomiska omst(cid:228)ndigheterna, finns tillg(cid:228)ngliga: a) Till(cid:228)mpning av processtekniker f(cid:246)r l(cid:229)gutsl(cid:228)pp, s(cid:228)rskilt i nya anl(cid:228)ggningar. b) Utsl(cid:228)ppsrening (sekund(cid:228)r(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsning) med filter, skrubber, adsorberare etc. c) Byte eller beredning av r(cid:229)material, br(cid:228)nslen och/eller andra tillf(cid:246)rda material (t. ex. anv(cid:228)nda r(cid:229)material med l(cid:229)g halt av tungmetall). d) De b(cid:228)sta hanteringsmetoderna s(cid:229)som god hush(cid:229)llning, f(cid:246)rebyggande underh(cid:229)llsprogram eller prim(cid:228)r(cid:229)tg(cid:228)rder som t. ex. inneslutning av stoftalstrande enheter. e) L(cid:228)mplig milj(cid:246)hanteringsteknik f(cid:246)r anv(cid:228)ndning och slutf(cid:246)rvaring av vissa produkter som inneh(cid:229)ller Cd, Pb, och/eller Hg. 9. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:246)vervaka procedurer f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsning f(cid:246)r att garantera att kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder och metoder genomf(cid:246)rs korrekt och ger en effektiv minskning av utsl(cid:228)ppen. (cid:214)vervakning av procedurer f(cid:246)r utsl(cid:228)pps- begr(cid:228)nsning skall omfatta f(cid:246)ljande: a) Utarbeta en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som anges ovan och som redan utf(cid:246)rts. b) J(cid:228)mf(cid:246)ra den faktiska minskningen av utsl(cid:228)pp av Cd, Pb och Hg med m(cid:229)len i detta protokoll. c) Med hj(cid:228)lp av l(cid:228)mplig teknik karakt(cid:228)risera kvantifierade utsl(cid:228)pp av Cd, Pb och Hg fr(cid:229)n relevanta k(cid:228)llor. d) Tillsynsmyndigheter som regelbundet granskar de utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att garantera deras fortsatta effektivitet. 10. Utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder skall vara kostnadseffektiva. Kostnadseffektivitet kan grundas p(cid:229) totalkostnaderna per (cid:229)r per reduceringsenhet (inklusive kapital- och driftskostnader). Kostnaderna f(cid:246)r minskade utsl(cid:228)pp b(cid:246)r (cid:228)ven beaktas med h(cid:228)nsyn till hela processen. III. KONTROLLTEKNIK 11. De st(cid:246)rsta kategorierna n(cid:228)r det g(cid:228)ller tillg(cid:228)ngliga tekniska l(cid:246)sningar f(cid:246)r kontroll av utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsning av Cd, Pb och Hg (cid:228)r prim(cid:228)r(cid:229)tg(cid:228)rder som t. ex. byte av r(cid:229)material och/eller br(cid:228)nsle och processteknik f(cid:246)r l(cid:229)gutsl(cid:228)pp, och sekund(cid:228)r(cid:229)tg(cid:228)rder som t. ex. kontroll av flyktiga utsl(cid:228)pp och utsl(cid:228)ppsrening. I kapitel IV specificeras sektorspecifika tekniska l(cid:246)sningar. C 311 E/146 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 12. Data om effektivitet erh(cid:229)lls fr(cid:229)n driftserfarenhet och anses (cid:229)terspegla dugligheten f(cid:246)r befintliga anl(cid:228)ggningar. Den allm(cid:228)nna effektiviteten betr(cid:228)ffande minskning av utsl(cid:228)pp av r(cid:246)kgaser och flyktiga (cid:228)mnen beror i stor utstr(cid:228)ckning p(cid:229) evakueringsprestanda f(cid:246)r gas- och stoftavskiljare (t. ex. avsugningsk(cid:229)por). En inf(cid:229)ngnings/avskiljningseffektivitet p(cid:229) (cid:246)ver 99 % har p(cid:229)visats. Erfarenheten visar att kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder kan minska totalutsl(cid:228)ppen med 90 % eller mer i s(cid:228)rskilda fall. 13. I fallet med partikelbundna utsl(cid:228)pp av Cd, Pb och Hg kan metallerna inf(cid:229)ngas med anordningar f(cid:246)r stoftavskiljning. I tabell 1 anges typiska stoftkoncentrationer efter gasrening med utvalda tekniska l(cid:246)sningar. De flesta av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har till(cid:228)mpats (cid:246)ver flera sektorer. I tabell 2 finns en (cid:246)versikt (cid:246)ver l(cid:228)gsta f(cid:246)rv(cid:228)ntade prestanda vad g(cid:228)ller utvalda tekniska l(cid:246)sningar f(cid:246)r inf(cid:229)ngande av gasformigt kvicksilver. Till(cid:228)mpningen av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder beror p(cid:229) de specifika processerna och (cid:228)r mest relevant om det (cid:228)r en h(cid:246)g koncentrationen av kvicksilver i r(cid:246)kgaserna. Prestanda f(cid:246)r anordningar f(cid:246)r stoftavskiljning uttryckt som genomsnittlig stoftkoncentration per timme Tabell 1 Textila sp(cid:228)rrfilter Textila sp(cid:228)rrfilter, membrantyp Torra elektrofilter V(cid:229)ta elektrofilter H(cid:246)geffektiva skrubbers Stoftkoncentrationer efter rening (mg/m3) < 10 < 1 < 50 < 50 < 50 Anm: Medium- och l(cid:229)gtrycksskrubbers och cyklonseparatorer (cid:228)r normalt mindre effektiva f(cid:246)r stoftavskiljning. L(cid:228)gsta f(cid:246)rv(cid:228)ntade prestanda f(cid:246)r kvicksilverseparatorer uttryckt som genomsnittlig stoftkoncentration per timme Tabell 2 Selenfilter Selenskrubber Kolfilter Kolinsprutning + stoftavskiljare Odda Norzink-kloridprocessen Blysulfidprocessen Bolkemprocessen (Tiosulfat) Inneh(cid:229)ll av kvicksilver efter rening (mg/m3) < 0,01 < 0,2 < 0,01 < 0,05 < 0,1 < 0,05 < 0,1 14. Man b(cid:246)r vara noggrann med att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att dessa kontrolltekniker inte skapar andra milj(cid:246)problem. En s(cid:228)rskild process b(cid:246)r inte v(cid:228)ljas p(cid:229) grund av dess l(cid:229)ga v(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp i luften om detta f(cid:246)rv(cid:228)rrar den totala milj(cid:246)p(cid:229)verkan fr(cid:229)n utsl(cid:228)pp av tungmetaller, t. ex. beroende p(cid:229) (cid:246)kad f(cid:246)rorening av vatten genom v(cid:228)tskeformiga utsl(cid:228)pp. ˜ven hanteringen av insamlat stoft vid f(cid:246)rb(cid:228)ttrad gasrening m(cid:229)ste tas i beaktande. En negativ milj(cid:246)p(cid:229)verkan fr(cid:229)n hanteringen av s(cid:229)dant avfall reducerar vinsten fr(cid:229)n minskad stoftm(cid:228)ngd och minskade utsl(cid:228)pp i luften fr(cid:229)n pro- cessen. 15. Utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder kan fokuseras p(cid:229) processtekniska l(cid:246)sningar likv(cid:228)l som p(cid:229) utsl(cid:228)ppsrening. Dessa tv(cid:229) (cid:228)r inte oberoende av varandra. Valet av en specifik process kan utesluta vissa metoder f(cid:246)r gasrening. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/147 16. Valet av kontrollteknik beror p(cid:229) parametrar som t. ex. koncentration av och/eller bildande av f(cid:246)roreningar i r(cid:229)gasen, gasens fl(cid:246)desm(cid:228)ngd och temperatur etc. F(cid:246)ljaktligen kan anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)dena (cid:246)verlappa varandra. I s(cid:229) fall m(cid:229)ste den l(cid:228)mpligaste tekniken v(cid:228)ljas i enlighet med omst(cid:228)ndigheterna i det specifika fallet. 17. Nedan beskrivs l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska r(cid:246)kgasutsl(cid:228)pp inom olika sektorer. Flyktiga utsl(cid:228)pp m(cid:229)ste beaktas. Kontroll av stoftutsl(cid:228)pp i samband med t(cid:246)mning, hantering och lagring av r(cid:229)material eller biprodukter, (cid:228)ven om det inte (cid:228)r relevant f(cid:246)r l(cid:229)ngv(cid:228)ga spridning, kan vara viktigt f(cid:246)r den lokala milj(cid:246)n. Utsl(cid:228)ppen kan minskas genom att dessa aktiviteter flyttas till helt slutna byggnader som kan utrustas med ventilation och stoftavskiljare, v(cid:229)tavskiljare eller andra l(cid:228)mpliga kontrollanordningar. Vid materiallagring utomhus b(cid:246)r materialet skyddas mot v(cid:228)der och vind. Lageromr(cid:229)den och -k(cid:246)rbanor b(cid:246)r h(cid:229)llas rena. 18. De siffror f(cid:246)r investeringar och kostnader som visas i tabellerna kommer fr(cid:229)n olika k(cid:228)llor och (cid:228)r mycket fall- specifika. De uttrycks i US-dollar enligt 1990 (cid:229)rs v(cid:228)rde (1 US-dollar (1990) = 0,8 ECU (1990)). De beror p(cid:229) faktorer som t. ex. anl(cid:228)ggningskapacitet, verkningsgraden hos reningen, r(cid:229)gaskoncentration, typ av teknik och val av nya anl(cid:228)ggningar i motsats till anpassning av befintliga. IV. SEKTORER 19. Detta kapitel inneh(cid:229)ller en tabell per relevant sektor med de st(cid:246)rsta utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llorna, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder baserade p(cid:229) b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik och deras specifika reduceringsverkningsgrad samt tillh(cid:246)rande kostnader n(cid:228)r de finns till- g(cid:228)ngliga. Reduceringsverkningsgraden avser direkta utsl(cid:228)pp av r(cid:246)kgaser om inget annat anges i tabellerna. F(cid:246)rbr(cid:228)nning av fossila br(cid:228)nslen i allm(cid:228)nnyttiga och industriella pannor (bilaga II, kategori 1) 20. F(cid:246)rbr(cid:228)nningen av kol i allm(cid:228)nnyttiga och industriella pannor (cid:228)r en huvudk(cid:228)lla till antropogena kvicksilverutsl(cid:228)pp. Halten av tungmetaller (cid:228)r normalt flera g(cid:229)nger st(cid:246)rre i kol (cid:228)n i olja eller naturgas. 21. F(cid:246)rb(cid:228)ttrad verkningsgrad f(cid:246)r energiomvandling och energibesparingar kommer att resultera i minskade tungmetall- utsl(cid:228)pp beroende p(cid:229) minskat behov av br(cid:228)nsle. F(cid:246)rbr(cid:228)nning av naturgas eller alternativa br(cid:228)nslen med l(cid:229)ga halter tungmetall i st(cid:228)llet f(cid:246)r kol resulterar ocks(cid:229) i en signifikant minskning av utsl(cid:228)pp av t. ex. kvicksilver. Gaskombikraft- verkteknik (cid:228)r en ny teknik med resurser f(cid:246)r l(cid:229)gutsl(cid:228)pp. 22. F(cid:246)rutom kvicksilver sl(cid:228)pps tungmetaller ut i fast form tillsammans med partiklar av flygaska. Olika tekniker f(cid:246)r kolf(cid:246)rbr(cid:228)nning uppvisar alstring av flygaska i varierande omfattning. M(cid:228)ngden flygaska (cid:228)r 20(cid:150)40 % vid anv(cid:228)ndning av rostf(cid:246)rbr(cid:228)nningspannor, 15 % vid f(cid:246)rbr(cid:228)nning p(cid:229) fluidiserad b(cid:228)dd, 70(cid:150)100 % vid anv(cid:228)ndning av (cid:229)ngpanna (torr) (f(cid:246)rbr(cid:228)nning av pulvriserat kol). Man har konstaterat att tungmetallhalten (cid:228)r h(cid:246)gre i sm(cid:229) partiklar av flygaska. 23. Rening, t. ex. (cid:148)tv(cid:228)ttning(cid:148) eller (cid:148)bio-behandling(cid:148) av kol minskar tungmetallinneh(cid:229)llet som (cid:228)r knutet till oorganiskt material i kolet. Graden av avl(cid:228)gsnade tungmetaller varierar emellertid kraftigt med denna teknik. 24. Mer (cid:228)n 99,5 % stoft kan avl(cid:228)gsnas med hj(cid:228)lp av elektrostatisk stoftavskiljning (Electrostatic precipitation ESP) eller textila sp(cid:228)rrfilter (Fabric filter FF) vilka kan uppn(cid:229) stoftkoncentrationer p(cid:229) ca 20 mg/m3 i m(cid:229)nga fall. F(cid:246)rutom vad g(cid:228)ller kvicksilver kan tungmetallutsl(cid:228)pp minskas med (cid:229)tminstone 90(cid:150)99 %. Den l(cid:228)gre siffran anger de mer l(cid:228)tt- flyktiga (cid:228)mnena. L(cid:229)g filtertemperatur bidrar till att reducera halten av gasformigt kvicksilver i utsl(cid:228)ppsgaserna. 25. ˜ven till(cid:228)mpning av tekniska l(cid:246)sningar f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)pp av kv(cid:228)veoxider, svaveldioxid samt stoft fr(cid:229)n f(cid:246)rbr(cid:228)n- ningsgasen kan avl(cid:228)gsna tungmetaller. Potentiell (cid:246)verf(cid:246)ring till andra media b(cid:246)r undvikas genom l(cid:228)mplig behandling av avloppsvattnet. C 311 E/148 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 26. Med ovan n(cid:228)mnda tekniska l(cid:246)sningar varierar effektiviteten vid avl(cid:228)gsnande av kvicksilver kraftigt fr(cid:229)n anl(cid:228)ggning till anl(cid:228)ggning, vilket kan ses i tabell 3. Forskning p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r att utveckla tekniska l(cid:246)sningar f(cid:246)r avl(cid:228)gsnande av kvicksilver, men b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik f(cid:246)r detta specifika (cid:228)ndam(cid:229)l kommer att identifieras f(cid:246)rst n(cid:228)r s(cid:229)dana tekniska l(cid:246)sningar blir industriellt tillg(cid:228)ngliga. Tabell 3 Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och kostnader f(cid:246)r utsl(cid:228)pp vid f(cid:246)rbr(cid:228)nning av fossila br(cid:228)nslen Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rd F(cid:246)rbr(cid:228)nning ningsolja av eld- Omst(cid:228)llning fr(cid:229)n eldningsolja till gas Cd och Pb: 100 Hg: 70(cid:150)80 Mycket fallspecifika F(cid:246)rbr(cid:228)nning av kol fr(cid:229)n Omst(cid:228)llning till br(cid:228)nslen med l(cid:228)gre utsl(cid:228)pp av tungmetaller kol Stoft: 70(cid:150)100 Mycket fallspecifika ESP (kalla sidan) Cd och Pb: > 90 Hg: 10(cid:150)40 Speciella investeringar 5(cid:150)10 USD/m3 utsl(cid:228)ppsgas per timme (> 200,000 m3/t) Avsvavling (FGD) (1) av v(cid:229)t r(cid:246)kgas Cd och Pb: > 90 Hg: 10(cid:150)90 (2) (cid:150) Textila filter (FF) Cd: > 95; Pb: > 99 Hg: 10(cid:150)60 Speciella investeringar 8-15 USD/m3 utsl(cid:228)ppsgas per timme (> 200,000 m3t) (1) Effektiviteten vid avl(cid:228)gsnande av kvicksilver (cid:246)kar i proportion till m(cid:228)ngden joniskt kvicksilver. Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r selektiv kata- lytisk reduktion (SCR) fr(cid:228)mjar bildning av Hg(II). (2) Detta avser huvudsakligen minskning av SO2. Minskningen av utsl(cid:228)pp av tungmetaller (cid:228)r en positiv bieffekt. (Speciell investering, 60-250 USD/kWel. ) Prim(cid:228)r j(cid:228)rn- och st(cid:229)lindustri (bilaga II, kategori 2) 27. I detta avsnitt behandlas utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n sinterverk, pelletanl(cid:228)ggningar, masugnar och st(cid:229)lverk med LD-ugnar. Utsl(cid:228)pp av Cd, Pb och Hg sker i samband med partikul(cid:228)ra utsl(cid:228)pp. Halten av dessa tungmetaller i stoftutsl(cid:228)ppet beror p(cid:229) sammans(cid:228)ttningen av r(cid:229)materialet och vilka typer av legeringsmetaller som tills(cid:228)tts i st(cid:229)ltillverkningen. De viktigaste utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rderna sammanfattas i tabell 4. Textila sp(cid:228)rrfilter b(cid:246)r anv(cid:228)ndas (cid:246)verallt d(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r m(cid:246)jligt. D(cid:228)r detta inte (cid:228)r m(cid:246)jligt kan elektrostatiska stoftavskiljare och/eller h(cid:246)geffektiva skrubber-metoder anv(cid:228)ndas. 28. N(cid:228)r b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik anv(cid:228)nds inom prim(cid:228)r j(cid:228)rn- och st(cid:229)lindustri kan det totala stoftutsl(cid:228)ppet som (cid:228)r direkt relaterat till processen minskas till f(cid:246)ljande niv(cid:229)er: Sinterverk: 40(cid:150)120 g/Mg Pelletanl(cid:228)ggningar: 40 g/Mg Masugnar: 35(cid:150)50 g/Mg LD-ugnar: 35(cid:150)70 g/Mg. 29. R(cid:246)kgasrening med textila sp(cid:228)rrfilter minskar stoftinneh(cid:229)llet till mindre (cid:228)n 20 mg/m3, medan man med elektrosta- tiska avskiljare (elektrofilter) och skrubbrar kan minska stoftinneh(cid:229)llet till 50 mg/m3 (medelv(cid:228)rde ber(cid:228)knat per timme). I m(cid:229)nga till(cid:228)mpningar med textila sp(cid:228)rrfilter inom prim(cid:228)r j(cid:228)rn- och st(cid:229)lindustri kan man dock uppn(cid:229) avsev(cid:228)rt l(cid:228)gre v(cid:228)rden. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/149 Tabell 4 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och (cid:229)tg(cid:228)rdskostnader inom prim(cid:228)r j(cid:228)rn- och st(cid:229)lindustri Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rd (total kostnad i USD) Sinterverk Utsl(cid:228)ppsoptimerad sintring ca. 50 Pelletanl(cid:228)ggningar Skrubbrar och elektrofilter Textila sp(cid:228)rrfilter Elektrofilter + kalkstensreak- tor + textila sp(cid:228)rrfilter Skrubbrar Masugnar Textila sp(cid:228)rrfilter/elektrofilter Rening av masugnsgas V(cid:229)tskrubbrar V(cid:229)ta elektrofilter LD-ugnar Flyktiga utsl(cid:228)pp stoftfiltrering: Prim(cid:228)r avskiljare/elektrofilter/textila sp(cid:228)rrfilter v(cid:229)t- Sekund(cid:228)r stoftfiltrering: torra elektrofilter/textila sp(cid:228)rrfilter (cid:214)vert(cid:228)ckta transportband, k(cid:229)por, v(cid:228)tning av lagrade r(cid:229)- varor, v(cid:228)greng(cid:246)ring > 90 > 99 > 99 > 95 > 99 > 99 > 99 > 99 > 97 (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) Elektrofilter: 0,24(cid:150)1/Mg tackj(cid:228)rn (cid:150) (cid:150) Torra elektrofilter: 2,25/Mg st(cid:229)l Textila sp(cid:228)rrfilter: 0,26/Mg st(cid:229)l 80(cid:150)99 (cid:150) 30. Tekniska l(cid:246)sningar f(cid:246)r direkt reducering och sm(cid:228)ltning (cid:228)r under utveckling och kommer att kunna minska behovet av sinterverk och masugnar i framtiden. M(cid:246)jligheten att anv(cid:228)nda dessa tekniska l(cid:246)sningar (cid:228)r beroende av malm- kvaliteten och kr(cid:228)ver att slutprodukten bearbetas i en elektrisk b(cid:229)gugn, f(cid:246)r vilken tillr(cid:228)ckliga utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder m(cid:229)ste vidtas. Sekund(cid:228)r j(cid:228)rn- och st(cid:229)ltillverkning (bilaga II, kategori 3) 31. Det (cid:228)r av st(cid:246)rsta vikt att alla utsl(cid:228)pp uppsamlas effektivt. Detta kan (cid:229)stadkommas med hj(cid:228)lp av kapsling eller flyttbara huvar, eller genom evakuering av hela byggnaden. De uppsamlade utsl(cid:228)ppen m(cid:229)ste renas. F(cid:246)r alla stoft- utsl(cid:228)ppande processer inom den sekund(cid:228)ra j(cid:228)rn- och st(cid:229)lindustrin r(cid:228)knas stoftuppsamling i textila sp(cid:228)rrfilter, som reducerar stoftinneh(cid:229)llet till mindre (cid:228)n 20 mg/m3, som b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik. N(cid:228)r b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik anv(cid:228)nds (cid:228)ven f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa flyktiga utsl(cid:228)pp kommer det specifika stoftutsl(cid:228)ppet (inklusive flyktiga utsl(cid:228)pp som (cid:228)r direkt relaterade till processen) inte att (cid:246)verstiga 0,1 till 0,35 kg/Mg st(cid:229)l. Det finns m(cid:229)nga exempel p(cid:229) stoftkoncentrationer under 10 mg/m3 i renad gas n(cid:228)r textila sp(cid:228)rrfilter anv(cid:228)nds. Det specifika stoftutsl(cid:228)ppet i s(cid:229)dana fall ligger normalt under 0,1 kg/Mg. 32. Tv(cid:229) olika typer av ugnar anv(cid:228)nds f(cid:246)r sm(cid:228)ltning av skrot: martinugnar och elektriska b(cid:229)gugnar, varav martinugnar (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g att avvecklas. 33. Halten av de aktuella tungmetallerna i stoftutsl(cid:228)ppet beror p(cid:229) sammans(cid:228)ttningen av det j(cid:228)rn- och st(cid:229)lskrot som anv(cid:228)nds samt p(cid:229) vilka typer av legeringsmetaller som tills(cid:228)tts i st(cid:229)ltillverkningen. M(cid:228)tningar av utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n elekt- riska b(cid:229)gugnar har visat att 95 % av kvicksilverutsl(cid:228)ppen och 25 % av kadmiumutsl(cid:228)ppen sker i (cid:229)ngform. De viktigaste utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rderna sammanfattas i tabell 5. C 311 E/150 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och (cid:229)tg(cid:228)rdskostnader inom sekund(cid:228)r j(cid:228)rn- och st(cid:229)lindustri Tabell 5 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rd (total kostnad i USD) Elektrisk b(cid:229)gugn Elektrofilter Textila sp(cid:228)rrfilter > 99 > 99,5 (cid:150) Textila sp(cid:228)rrfilter: 24/Mg st(cid:229)l J(cid:228)rngjuterier (bilaga II, kategori 4) 34. Det (cid:228)r av st(cid:246)rsta vikt att alla utsl(cid:228)pp uppsamlas effektivt. Detta kan (cid:229)stadkommas med hj(cid:228)lp av kapsling eller flyttbara huvar, eller genom evakuering av hela byggnaden. De uppsamlade utsl(cid:228)ppen m(cid:229)ste renas. I j(cid:228)rngjuterier anv(cid:228)nds kupolugnar och induktionsugnar. Direkta partikelutsl(cid:228)pp och gasformiga tungmetallutsl(cid:228)pp sker speciellt under sm(cid:228)ltningsprocessen, och ibland i mindre utstr(cid:228)ckning under gjutningsprocessen. Flyktiga utsl(cid:228)pp sker vid r(cid:229)materialhantering, sm(cid:228)ltning, gjutning och rensning. De viktigaste utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rderna sammanfattas i tabell 6, tillsammans med n(cid:229)bara reduceringsverkningsgrader samt kostnader, n(cid:228)r dessa uppgifter varit tillg(cid:228)ngliga. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kan minska stoftkoncentrationen till 20 mg/m3 eller l(cid:228)gre. 35. Inom j(cid:228)rngjuteribranschen finns en stor m(cid:228)ngd olika anl(cid:228)ggningar. F(cid:246)r befintliga mindre anl(cid:228)ggningar kan det visa sig att (cid:229)tg(cid:228)rderna i tabell 6 inte (cid:228)r ekonomiskt genomf(cid:246)rbara, och att de s(cid:229)lunda inte motsvarar b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik. Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och (cid:229)tg(cid:228)rdskostnader inom j(cid:228)rngjuteribranschen Tabell 6 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rd (total kostnad i USD) Elektrisk b(cid:229)gugn Elektrofilter Textila sp(cid:228)rrfilter > 99 > 99,5 (cid:150) Textila sp(cid:228)rrfilter: 24/Mg j(cid:228)rn Induktionsugn Textila sp(cid:228)rrfilter/torr absorption sp(cid:228)rrfilter + textila Kallbl(cid:228)sterkupolugn Utsug under Textila sp(cid:228)rrfilter inmatningen: Utsug i kupoltoppen: Textila sp(cid:228)rrfilter + f(cid:246)rfiltre- ring av stoft Textila adsorption sp(cid:228)rrfilter + kemisk Textila sp(cid:228)rrfilter + f(cid:246)rfiltre- ring av stoft V(cid:229)tskrubber med roterande hjul/venturiskrubber Varmbl(cid:228)sterkupolugn > 99 > 98 > 97 > 99 > 99 > 97 (cid:150) (cid:150) 8(cid:150)12/Mg j(cid:228)rn 45/Mg j(cid:228)rn 23/Mg j(cid:228)rn (cid:150) Prim(cid:228)r- och sekund(cid:228)rindustri f(cid:246)r andra metaller (bilaga II, kategori 5 och 6) 36. I detta avsnitt behandlas utsl(cid:228)pp och utsl(cid:228)ppskontroll av Cd, Pb och Hg i prim(cid:228)r- och sekund(cid:228)rtillverkning av andra metaller (cid:228)n j(cid:228)rn, t. ex. bly, koppar, zink, tenn och nickel. Beroende p(cid:229) det stora antalet olika r(cid:229)material och de olika processer som anv(cid:228)nds, kan n(cid:228)stan alla typer av tungmetaller och tungmetallf(cid:246)reningar sl(cid:228)ppas ut fr(cid:229)n den h(cid:228)r sektorn. Med tanke p(cid:229) de tungmetaller som behandlas i denna bilaga (cid:228)r tillverkning av koppar, bly och zink speciellt intressant. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/151 37. Kvicksilvermalm och -koncentrat behandlas f(cid:246)rst genom krossning och ibland siktning. Malmutvinningsteknik anv(cid:228)nds inte i n(cid:229)gon st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning, (cid:228)ven om flotation har anv(cid:228)nts vid vissa anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r utvinning av l(cid:229)gv(cid:228)rdig malm. Den krossade malmen hettas sedan upp antingen i retortrar vid sm(cid:229) kvantiteter, eller i ugnar vid stora kvantiteter, till en temperatur vid vilken kvicksilversulfid sublimeras. Den utvunna kvicksilver(cid:229)ngan konden- seras i ett kylsystem och samlas upp som kvicksilvermetall. Sot fr(cid:229)n kondensorerna och sedimenteringstankarna b(cid:246)r tas bort och behandlas med kalksten eller (cid:229)terf(cid:246)ras till retorten eller ugnen. 38. F(cid:246)ljande tekniska l(cid:246)sningar kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r effektiv (cid:229)tervinning av kvicksilver: (cid:151) Till(cid:228)mpa (cid:229)tg(cid:228)rder som minskar stoftbildning under brytning och materiallagring, inkluderande begr(cid:228)nsning av storleken p(cid:229) materiallagren. (cid:151) Anv(cid:228)nda indirekt ugnsuppv(cid:228)rmning. (cid:151) H(cid:229)lla malmen s(cid:229) torr som m(cid:246)jligt. (cid:151) H(cid:229)lla gastemperaturen endast 10 till 20(cid:176)C (cid:246)ver daggpunkten n(cid:228)r den f(cid:246)rs in i kondensorn. (cid:151) H(cid:229)lla utloppstemperaturen s(cid:229) l(cid:229)g som m(cid:246)jligt. (cid:151) L(cid:229)ta reaktionsgasen passera en efterkondenseringsskrubber och/eller ett selenfilter. Stoftbildningen kan h(cid:229)llas l(cid:229)g genom indirekt uppv(cid:228)rmning, separat behandling av finkornig malm och kontroll av malmens vattenhalt. Stoftet b(cid:246)r separeras fr(cid:229)n de heta reaktionsgaserna med cyklonavskiljare och/eller elektrosta- tiska avskiljare innan de f(cid:246)rs in i kondenseringsenheten. 39. Vid guldframst(cid:228)llning med amalgamering kan man anv(cid:228)nda metoder som liknar dem som anv(cid:228)nds f(cid:246)r kvicksilver. Guld framst(cid:228)lls ocks(cid:229) med andra metoder (cid:228)n amalgamering, vilka anses vara att f(cid:246)redra i nya anl(cid:228)ggningar. 40. Andra metaller (cid:228)n j(cid:228)rn framst(cid:228)lls mest fr(cid:229)n sulfidhaltiga malmer. Av tekniska sk(cid:228)l och av kvalitetssk(cid:228)l m(cid:229)ste r(cid:246)kgaserna genomg(cid:229) en grundlig stoftfiltrering (< 3 mg/m3) och kan ocks(cid:229) kr(cid:228)va att ytterligare kvicksilver avl(cid:228)gsnas innan de kan f(cid:246)ras vidare till fabriker som anv(cid:228)nder kontaktmetoden f(cid:246)r SO3-framst(cid:228)llning, n(cid:229)got som ocks(cid:229) minimerar utsl(cid:228)pp av tungmetaller. 41. Textila sp(cid:228)rrfilter b(cid:246)r anv(cid:228)ndas n(cid:228)r detta (cid:228)r l(cid:228)mpligt. P(cid:229) detta s(cid:228)tt kan en stoftkoncentration som (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 10 mg/m3 uppn(cid:229)s. Stoft fr(cid:229)n all sm(cid:228)ltmetallurgisk bearbetning b(cid:246)r samlas upp och (cid:229)teranv(cid:228)ndas inom anl(cid:228)gg- ningen eller i annan anl(cid:228)ggning f(cid:246)r att undvika yrkessjukdomar. 42. N(cid:228)r det g(cid:228)ller prim(cid:228)r blyframst(cid:228)llning, visar prim(cid:228)ra erfarenheter att det finns nya intressanta tekniska l(cid:246)sningar f(cid:246)r sm(cid:228)ltreduktion utan sintring av koncentraten. Dessa processer (cid:228)r exempel p(cid:229) en ny generation av autogen sm(cid:228)lt- ningsteknik f(cid:246)r bly som f(cid:246)rorenar mindre och f(cid:246)rbrukar mindre energi. 43. Sekund(cid:228)rt bly framst(cid:228)lls mest fr(cid:229)n begagnade bil- och lastbilsbatterier som demonteras innan de matas in i sm(cid:228)ltugnar. B(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik b(cid:246)r inkludera en sm(cid:228)ltoperation i en kort roterugn eller schaktugn. Med oxy-fuel-br(cid:228)nnare kan r(cid:246)kgasvolym och flygstoft reduceras med 60 %. R(cid:246)kgasrening med textila sp(cid:228)rrfilter m(cid:246)jlig- g(cid:246)r stoftkoncentrationer under 5 mg/m3. 44. Prim(cid:228)r zinkframst(cid:228)llning sker genom anv(cid:228)ndandet av en hydrometallurgisk process (ett f(cid:246)rfarande d(cid:228)r man rostar, lakar och elektrolyserar). Trycklakning kan vara ett alternativ till rostning och kan anses som en b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik f(cid:246)r nya anl(cid:228)ggningar beroende p(cid:229) koncentrationsv(cid:228)rdena. Utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n sm(cid:228)ltmetallurgisk zinkframst(cid:228)llning i Imperial Smeltingugnar (IS-ugnar) kan minimeras genom att man anv(cid:228)nder dubbel klocka p(cid:229) masugnens upps(cid:228)tt- ningsm(cid:229)l, reng(cid:246)ring med h(cid:246)geffektiva skrubbrar, effektiv evakuering och rening av gaser fr(cid:229)n slagg och blygjutning, samt rening (< 10 mg/m3) av de CO-rika r(cid:246)kgaserna fr(cid:229)n ugnen. 45. Vid (cid:229)tervinning av zink fr(cid:229)n oxiderade restprodukter behandlas restprodukterna i en IS-ugn. Mycket l(cid:229)gv(cid:228)rdiga restprodukter och r(cid:246)kgasstoft (t. ex. fr(cid:229)n st(cid:229)lindustrin) behandlas f(cid:246)rst i roterugnar (Waelz-ugnar) i vilka en h(cid:246)gv(cid:228)r- dig zinkoxid framst(cid:228)lls. Metallmaterial (cid:229)teranv(cid:228)nds genom sm(cid:228)ltning antingen i induktionsugnar eller i ugnar som v(cid:228)rms upp direkt eller indirekt med naturgas eller flytande br(cid:228)nslen, eller i New Jersey-retortrar i vilka en stor variation av metalloxid- och metallinneh(cid:229)llande sekund(cid:228)rmaterial kan (cid:229)teranv(cid:228)ndas. Zink kan (cid:228)ven utvinnas ur slagg fr(cid:229)n blyugnar genom en (cid:148)slag fuming(cid:148)-process. C 311 E/152 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och (cid:229)tg(cid:228)rdskostnader inom prim(cid:228)rindustri f(cid:246)r andra metaller (cid:228)n j(cid:228)rn Tabell 7a) Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rd (total kostnad i USD) Flyktiga utsl(cid:228)pp Rostning/sintring Utsugshuvar, k(cid:229)por, etc. R(cid:246)kgasrening med textila sp(cid:228)rrfilter Dragsintring: elektrofilter + skrubber svavelsyrafabriker (f(cid:246)re med dubbel kontaktme- tod) + textila sp(cid:228)rrfilter f(cid:246)r restgaser > 99 (cid:150) (cid:150) 7(cid:150)10/Mg H2SO4 Konventionell sm(cid:228)ltning (reduktion i masugn) Schaktugn: sluten (cid:246)verdel/ effektiv vid evakuering tappningsh(cid:229)l + textila sp(cid:228)rrfilter, ningsr(cid:228)nnor, klocka upps(cid:228)ttningsm(cid:229)l tapp- dubbel p(cid:229) masugnens t(cid:228)ckta Imperial smelting H(cid:246)geffektiva skrubbrar Trycklakning Direkta sm(cid:228)ltreduk- tionsprocesser Venturiskrubbrar Dubbel klocka p(cid:229) masug- nens upps(cid:228)ttningsm(cid:229)l Till(cid:228)mpning koncentratets egenskaper beror p(cid:229) laknings- Direktsm(cid:228)ltning, t. ex. Kiv- cet, Outokumpu- och Mit- subishi-processen t. ex. roterande Sm(cid:228)ltbad, konverter med luft-/syre- tillf(cid:246)rsel uppifr(cid:229)n, Aus- melt-, Isasmelt-, QSL- och Noranda-processen (cid:150) > 95 (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) 4/Mg producerad metall > 99 beror p(cid:229) anl(cid:228)ggningen (cid:150) (cid:150) Ausmelt: Pb 77, Cd 97; QSL: Pb 92, Cd 93 QSL: driftskost-nader 60/Mg Pb Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och (cid:229)tg(cid:228)rdskostnad inom sekund(cid:228)rindustri f(cid:246)r andra metaller (cid:228)n j(cid:228)rn. Tabell 7 b) Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rd (total kostnad i USD) Blyframst(cid:228)llning roterugn: Kort huvar f(cid:246)r h(cid:229)l + textila r(cid:246)rv(cid:228)rmev(cid:228)xlare, fuel-br(cid:228)nnare utsugs- avtappnings- sp(cid:228)rrfilter, oxy- Zinkframst(cid:228)llning Imperial smelting 99,9 > 95 45/Mg Pb 14/Mg Zn 46. Generellt b(cid:246)r processer kombineras med effektiva stoftuppsamlingsanordningar f(cid:246)r b(cid:229)de prim(cid:228)rgaser och flyktiga utsl(cid:228)pp. De viktigaste utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rderna sammanfattas i tabell 7 a) och b). Med textila sp(cid:228)rrfilter har i vissa fall stoftkoncentrationer under 5 mg/m3 uppn(cid:229)tts. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/153 Cementindustri (bilaga II, kategori 7) 47. I cementugnar kan sekund(cid:228)rbr(cid:228)nslen s(cid:229)som avfallsolja och begagnade bild(cid:228)ck anv(cid:228)ndas. N(cid:228)r avfall anv(cid:228)nds, b(cid:246)r samma utsl(cid:228)ppskrav som f(cid:246)r avfallsf(cid:246)rbr(cid:228)nning till(cid:228)mpas, och om farligt avfall anv(cid:228)nds b(cid:246)r (cid:228)ven utsl(cid:228)ppskraven f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning av farligt avfall till(cid:228)mpas, beroende p(cid:229) i vilka m(cid:228)ngder det anv(cid:228)nds. Detta avsnitt g(cid:228)ller dock ugnar som eldas med fossila br(cid:228)nslen. 48. Partikul(cid:228)rt material sl(cid:228)pps ut i alla stadier av cementframst(cid:228)llning, vilka omfattar materialhantering, r(cid:229)materialbe- redning (krossning, torkning), klinkertillverkning och cementberedning. Tungmetaller tillf(cid:246)rs cementugnarna via r(cid:229)materialen, fossila br(cid:228)nslen och avfallsbr(cid:228)nslen. 49. F(cid:246)ljande ugnstyper anv(cid:228)nds f(cid:246)r klinkertillverkning: l(cid:229)ng v(cid:229)t roterugn, l(cid:229)ng torr roterugn, roterugnar med cyklon- f(cid:246)rv(cid:228)rmning, roterugnar med rostf(cid:246)rv(cid:228)rmning och schaktugnar. Med avseende p(cid:229) energi(cid:229)tg(cid:229)ng och utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)ns- ning (cid:228)r roterugnar med cyklonf(cid:246)rv(cid:228)rmning att f(cid:246)redra. 50. F(cid:246)r att utnyttja v(cid:228)rme(cid:229)tervinning leds r(cid:246)kgaserna fr(cid:229)n roterugnen genom f(cid:246)rv(cid:228)rmningssystemet och vertikalkvar- narna (om s(cid:229)dana finns) innan de filtreras. Det uppsamlade stoftet (cid:229)terf(cid:246)rs till r(cid:229)materialet. 51. Mindre (cid:228)n 0,5 % av det bly och kadmium som tillf(cid:246)rs ugnen sl(cid:228)pps ut i r(cid:246)kgaserna. Det h(cid:246)ga alkali-inneh(cid:229)llet och skrubberoperationen i ugnen bidrar till att metallerna h(cid:229)lls kvar i klinkern eller ugnsstoftet. 52. Tungmetallutsl(cid:228)pp i atmosf(cid:228)ren kan minskas t. ex. genom att det uppsamlade stoftet leds bort och lagras i st(cid:228)llet f(cid:246)r att (cid:229)terf(cid:246)ras till r(cid:229)materialmatningen. I varje enskilt fall b(cid:246)r man dock (cid:246)verv(cid:228)ga konsekvenserna av att tungmetal- lerna sl(cid:228)pps ut i upplaget. En annan m(cid:246)jlighet (cid:228)r att anv(cid:228)nda hetmj(cid:246)ls-bypass, d(cid:228)r kalicinerat hetmj(cid:246)l delvis tas bort direkt framf(cid:246)r ugns(cid:246)ppningen och matas in i cementberedningen. Alternativt kan stoftet tills(cid:228)ttas till klinkret. En annan viktig (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r en v(cid:228)lkontrollerad stabil ugnsdrift s(cid:229) att n(cid:246)dstopp av de elektrostatiska avskiljarna undviks. S(cid:229)dana n(cid:246)dstopp kan orsakas av f(cid:246)r h(cid:246)ga CO-koncentrationer. Det (cid:228)r viktigt att se till att n(cid:246)dstopp inte orsakar toppar av h(cid:246)ga tungmetallutsl(cid:228)pp. 53. De viktigaste utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rderna sammanfattas i tabell 8. F(cid:246)r att minska direkt stoftutsl(cid:228)pp fr(cid:229)n krossar, kvarnar och torkar anv(cid:228)nds vanligtvis textila sp(cid:228)rrfilter, medan r(cid:246)kgaser fr(cid:229)n ugnar och klinkerkylning kontrolleras med elektrostatiska avskiljare. Med elektrostatiska avskiljare kan stoftkoncentrationen reduceras till under 50 mg/m3. Med textila sp(cid:228)rrfilter kan stoftkoncentrationen i den renade gasen reduceras till 10 mg/m3. Tabell 8 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och kostnader f(cid:246)r cementindustrin Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsning Direkta fr(cid:229)n krossar, kvarnar, torkar utsl(cid:228)pp Textila sp(cid:228)rrfilter Cd, Pb: > 95 Direkta utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n ro- terugnar, klinkerkylare Elektrofilter Direkta utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n ro- terugnar Koladsorption Cd, Pb: > 95 Hg: > 95 (cid:150) (cid:150) (cid:150) Glasindustrin (bilaga II, kategori 8) 54. Inom glasindustrin (cid:228)r blyutsl(cid:228)pp speciellt relevanta i olika typer av glas d(cid:228)r bly anv(cid:228)nds som r(cid:229)vara (t. ex. kristallglas, katodstr(cid:229)ler(cid:246)r). F(cid:246)r sodaglas (cid:228)r blyutsl(cid:228)ppen beroende av kvaliteten p(cid:229) det recirkulerade glaset som anv(cid:228)nds i processen. Blyinneh(cid:229)llet i stoftet fr(cid:229)n kristallglassm(cid:228)ltning ligger normalt p(cid:229) 20(cid:150)60 %. C 311 E/154 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 55. Stoftutsl(cid:228)pp h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:228)mst fr(cid:229)n m(cid:228)ngblandningen, ugnar, diffusa l(cid:228)ckage fr(cid:229)n ugns(cid:246)ppningar samt slipning och bl(cid:228)string av glasprodukter. De beror i synnerhet p(cid:229) vilket br(cid:228)nsle som anv(cid:228)nds, ugnstyp och typ av glas som produceras. Oxy-fuel-br(cid:228)nnare kan reducera volymen av utsl(cid:228)ppsgaser och produktionen av flygaska med 60 %. Blyutsl(cid:228)ppen fr(cid:229)n elektrisk uppv(cid:228)rmning (cid:228)r mycket l(cid:228)gre (cid:228)n fr(cid:229)n eldning med olja eller gas. 56. M(cid:228)ngen sm(cid:228)lts i kontinuerliga vannor, dagvannor eller deglar. Under sm(cid:228)ltcykeln i diskontinuerliga ugnar varierar stoftutsl(cid:228)ppet mycket. Stoftutsl(cid:228)ppet fr(cid:229)n kristallglasvannor (< 5 kg/Mg sm(cid:228)lt glas) (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n fr(cid:229)n andra vannor (< 1 kg/Mg sm(cid:228)lt soda- och pottaskeglas). 57. N(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska de direkta metallinneh(cid:229)llande stoftutsl(cid:228)ppen (cid:228)r: pelletering av glasm(cid:228)ngen, byte av uppv(cid:228)rmningssystem fr(cid:229)n olje- eller gaseldning till elektrisk uppv(cid:228)rmning, tillsats av st(cid:246)rre del (cid:229)tervunnnet glas i m(cid:228)ngen och anv(cid:228)ndning av b(cid:228)ttre kvalitet p(cid:229) r(cid:229)varorna (storleksf(cid:246)rdelning) och (cid:229)tervunnet glas (genom att undvika blyinneh(cid:229)llande fraktioner). Gaserna kan renas med textila sp(cid:228)rrfilter vilket minskar utsl(cid:228)ppen till under 10 mg/m3. Med elektrofilter kan man uppn(cid:229) 30 mg/m3. Motsvarande effektivitet f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsreducering ges i tabell 9. 58. Utvecklingen av glas utan blyf(cid:246)reningar p(cid:229)g(cid:229)r. Tabell 9 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad och kostnader f(cid:246)r glasindustrin Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Verkningsgrad f(cid:246)r stoftreducering (%) Kostnader f(cid:246)r utsl(cid:228)pps-begr(cid:228)ns- ning (total kostnad) Direkta utsl(cid:228)pp Textila sp(cid:228)rrfilter Elektrofilter > 98 > 90 (cid:150) (cid:150) Klor-alkaliindustrin (bilaga II, kategori 9) 59. I klor-alkaliindustrin produceras Cl2, alkalihydroxider och v(cid:228)tgas genom elektrolys av saltl(cid:246)sning. I existerande anl(cid:228)ggningar anv(cid:228)nds normalt kvicksilverprocessen eller diafragmaprocessen, vilka b(cid:229)da kr(cid:228)ver inf(cid:246)rande av god praxis f(cid:246)r att undvika milj(cid:246)problem. Membranprocessen resulterar inte i n(cid:229)gra direkta kvicksilverutsl(cid:228)pp. Den uppvisar ocks(cid:229) en l(cid:228)gre elektrolytisk energi men h(cid:246)gre v(cid:228)rmebehov f(cid:246)r alkalihydroxidkoncentationer (den totala energibalansen resulterar i en svag f(cid:246)rdel f(cid:246)r membranmetoden i storleksordningen 10 till 15 %) samt en mer kompakt cellprocess. D(cid:228)rf(cid:246)r anses detta alternativ vara att f(cid:246)redra vid nya anl(cid:228)ggningar. Beslut 90/3 fr(cid:229)n den 14 juni 1990 av PARCOM (the Commission for the Prevention of Marine Pollution from Land-based Sources) rekommen- derar att existerande klor-alkalifabriker som anv(cid:228)nder kvicksilvermetoden skall avvecklas s(cid:229) fort som (cid:228)r praktiskt m(cid:246)jligt, och m(cid:229)let skall vara en fullst(cid:228)ndig avveckling till 2010. 60. Investeringarna f(cid:246)r att ers(cid:228)tta kvicksilverprocessen med membranprocessen har rapporterats ligga i omr(cid:229)det USD 700-1 000/Mg Cl2-kapacitet. Fast(cid:228)n ytterligare kostnader kan uppkomma p(cid:229) grund av, bland annat, h(cid:246)gre tillverkningsomkostnader och h(cid:246)gre kostnader f(cid:246)r att rena saltl(cid:246)sningen, kommer driftkostnaderna att sjunka i de flesta fall. Detta beror p(cid:229) att energikonsumtionen minskar och minskade kostnader f(cid:246)r avloppsvattenrening och avfallshantering. 61. K(cid:228)llorna f(cid:246)r kvicksilverutsl(cid:228)ppen till omgivningen i kvicksilverprocessen (cid:228)r: cellsalsventilationen, processutsl(cid:228)pp, produkterna och d(cid:229) framf(cid:246)rallt v(cid:228)tgasen samt avloppsvatten. Speciellt viktigt, n(cid:228)r det g(cid:228)ller utsl(cid:228)pp till atmosf(cid:228)ren, (cid:228)r det diffusa utsl(cid:228)ppet av Hg fr(cid:229)n cellerna till cellsalen. F(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder och kontroll (cid:228)r mycket viktigt och skall prioriteras med avseende p(cid:229) varje k(cid:228)llas relativa betydelse i varje enskild anl(cid:228)ggning. I vilket fall som helst kr(cid:228)vs specifika kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder n(cid:228)r kvicksilver (cid:229)tervinns ur slammet som kommer fr(cid:229)n processen. 62. F(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder kan vidtas f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)ppet fr(cid:229)n befintliga kvicksilverprocessfabriker: (cid:151) Processkontroll och tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att optimera cellprocessen, underh(cid:229)ll och mer effektiva arbetsmetoder. (cid:151) T(cid:228)ckning, t(cid:228)tning och kontrollerad ventilation genom undertryck. (cid:151) Reng(cid:246)ring av cellsalarna och (cid:229)tg(cid:228)rder som g(cid:246)r det l(cid:228)ttare att h(cid:229)lla dem rena. (cid:151) Rening av begr(cid:228)nsade gasstr(cid:246)mmar (vissa kontaminerade luftstr(cid:246)mmar och v(cid:228)tgas). 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/155 63. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kan minska kvicksilverutsl(cid:228)ppen till v(cid:228)rden l(cid:229)ngt under 2,0 g/Mg Cl2-produktionskapacitet, uttryckt som ett medelv(cid:228)rde per (cid:229)r. Det finns exempel p(cid:229) fabriker som har lyckats h(cid:229)lla utsl(cid:228)ppen l(cid:229)ngt under 1,0 g/Mg Cl2-produktionskapacitet. Som ett resultat av PARCOM-beslutet 90/3, var befintliga kvicksilverbaserade klor-alkali- fabriker tvungna att m(cid:246)ta kravet p(cid:229) 2 g Hg/Mg Cl2 till den 31 december 1996 n(cid:228)r det g(cid:228)llde utsl(cid:228)pp som omfattades av konventionen f(cid:246)r PARCOM (Convention for the Prevention of Marine Pollution from Land-based Sources). Eftersom utsl(cid:228)ppen till stor del (cid:228)r beroende av GOP (Good Operating Practice), skall medelv(cid:228)rdet vara beroende av och innefatta underh(cid:229)llsperioder under ett (cid:229)r eller mindre. F(cid:246)rbr(cid:228)nning av kommunalt, medicinskt och farligt avfall (bilaga II, kategori 10 och 11) 64. Utsl(cid:228)pp av kadmium, bly och kvicksilver kommer fr(cid:229)n f(cid:246)rbr(cid:228)nning av kommunalt, medicinskt och farligt avfall. Kvicksilvret, en stor del av kadmiumet och en mindre del bly f(cid:246)r(cid:229)ngas i processen. Speciella (cid:229)tg(cid:228)rder m(cid:229)ste vidtas b(cid:229)de f(cid:246)re och efter f(cid:246)rbr(cid:228)nningen f(cid:246)r att minska dessa utsl(cid:228)pp. 65. Den b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga tekniken f(cid:246)r stoffavskiljning anses vara textila sp(cid:228)rrfilter i kombination med torra eller v(cid:229)ta metoder f(cid:246)r att kontrollera flyktiga (cid:228)mnen. Elektrofilter i kombination med v(cid:229)ta system kan ocks(cid:229) konstrueras f(cid:246)r att n(cid:229) l(cid:229)ga stoftutsl(cid:228)pp, men de erbjuder f(cid:228)rre m(cid:246)jligheter (cid:228)n textila sp(cid:228)rrfilter, speciellt s(cid:229)dan som (cid:228)r ytbehandlade f(cid:246)r adsorption av flyktiga f(cid:246)roreningar. 66. N(cid:228)r BAT (b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik) anv(cid:228)nds f(cid:246)r att rena r(cid:246)kgaser kan stoftkoncentrationerna reduceras till 10(cid:150)20 mg/m3. I praktiken kan (cid:228)nnu l(cid:228)gre koncentrationer n(cid:229)s, och i vissa fall har koncentrationer under 1 mg/m3 rapporterats. Kvicksilverkoncentrationen kan reduceras till mellan 0,05 och 0,10 mg/m3 (normaliserad till 11 % O2). 67. De viktigaste utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att minska de sekund(cid:228)ra utsl(cid:228)ppen sammanfattas i tabell 10. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att ange n(cid:229)gra generellt g(cid:228)llande uppgifter eftersom de relativa kostnaderna i USD/ton beror av anl(cid:228)ggnings- specifika variabler, som till exempel avfallets sammans(cid:228)ttning. 68. Tungmetaller hittas i alla fraktioner av det kommunala avfallet (t. ex. produkter, papper, organiskt material). D(cid:228)rf(cid:246)r kan man minska tungmetallsutsl(cid:228)ppen genom att reducera m(cid:228)ngden kommunalt avfall som g(cid:229)r till f(cid:246)rbr(cid:228)nning. Detta kan uppn(cid:229)s genom olika strategier f(cid:246)r avfallshantering, som (cid:228)ven innefattar (cid:229)tervinningsprogram och kom- postering av organiskt material. F(cid:246)rutom detta till(cid:229)ter n(cid:229)gra av de l(cid:228)nder som sorterar under FN:s ekonomiska kommission f(cid:246)r Europa (UN/EEC) att kommunalt avfall deponeras. I en v(cid:228)lsk(cid:246)tt deponeringsanl(cid:228)ggning elimineras utsl(cid:228)ppen av kadmium och bly och kvicksilverutsl(cid:228)ppen kan bli l(cid:228)gre (cid:228)n vid f(cid:246)rbr(cid:228)nning. Forskning om utsl(cid:228)pp av kvicksilver fr(cid:229)n avfallsdeponering p(cid:229)g(cid:229)r i flera l(cid:228)nder som sorterar under UN/EEC. Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, reduceringsverkningsgrad samt kostnader f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning av kommunalt, medicinskt och farligt avfall Tabell 10 Utsl(cid:228)ppsk(cid:228)lla Kontroll(cid:229)tg(cid:228)rd(er) Reduceringsverkningsgrad (%) Kostnad f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rd (total kostnad USD) R(cid:246)kgaser H(cid:246)geffektiva skrubbers Pd, Cd: > 98; Hg: ca. 50 (cid:150) Elektrofilter (3 f(cid:228)lt) Pb, Cd; 80(cid:150)90 10(cid:150)20/Mg avfall V(cid:229)ta elektrofilter (1 f(cid:228)lt) Pb, Cd: 95(cid:150)99 (cid:150) Textila sp(cid:228)rrfilter Pb, Cd: 95(cid:150)99 15(cid:150)30/Mg avfall Kolinsprutning+textila sp(cid:228)rrfilter Kolb(cid:228)ddsfiltrering Hg: > 85 Hg: > 99 driftkostnader: ca 2(cid:150)3/Mg avfall driftkostnader ca 50/Mg avfall C 311 E/156 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 TIDSPLANER F(cid:214)R TILL˜MPNING AV GR˜NSV˜RDEN OCH B˜STA TILLG˜NGLIGA TEKNIK F(cid:214)R NYA OCH BEFINTLIGA STATION˜RA ANL˜GGNINGAR BILAGA IV Tidsplanerna f(cid:246)r till(cid:228)mpning av gr(cid:228)nsv(cid:228)rden och b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik (cid:228)r: a) F(cid:246)r nya station(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar: tv(cid:229) (cid:229)r efter detta protokolls ikrafttr(cid:228)dande. b) F(cid:246)r befintliga station(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar: (cid:229)tta (cid:229)r efter detta protokolls ikrafttr(cid:228)dande. Om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt kan denna period f(cid:246)rl(cid:228)ngas f(cid:246)r vissa befintliga station(cid:228)ra anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r att anpassas till en amorteringsperiod som godk(cid:228)nds enligt vissa nationella lagar. GR˜NSV˜RDEN F(cid:214)R KONTROLL AV UTSL˜PP FR¯N ST(cid:214)RRE STATION˜RA K˜LLOR BILAGA V I. INLEDNING 1. Det finns tv(cid:229) typer av gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som (cid:228)r viktiga f(cid:246)r utsl(cid:228)ppskontrollen f(cid:246)r tungmetaller: (cid:151) v(cid:228)rden f(cid:246)r specifika tungmetaller eller grupper av tungmetaller (cid:151) v(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp av partiklar i allm(cid:228)nhet. 2. Generellt kan gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r partiklar inte ers(cid:228)tta specifika gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r kadmium, bly och kvicksilver eftersom m(cid:228)ngden metall som (cid:228)r f(cid:246)renad med partikelformigt utsl(cid:228)pp skiljer sig mellan olika processer. Emellertid bidrar uppfyllandet av dessa gr(cid:228)nser till en betydande minskning av tungmetallutsl(cid:228)ppet i allm(cid:228)nhet. Kontroll av partikelfor- miga utsl(cid:228)pp (cid:228)r normalt dessutom billigare (cid:228)n att kontrollera enstaka (cid:228)mnen, och kontinuerlig m(cid:228)tning av enstaka tungmetaller (cid:228)r normalt inte m(cid:246)jligt. D(cid:228)rf(cid:246)r har gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena f(cid:246)r partiklar en stor praktisk betydelse och fastst(cid:228)lls ocks(cid:229) i denna bilaga i de flesta fall f(cid:246)r att komplettera eller ers(cid:228)tta specifika gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r kadmium, bly eller kvicksilver. 3. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rden, uttryckta i mg/m3, g(cid:228)ller f(cid:246)r standardf(cid:246)rh(cid:229)llanden (volym vid 273,15 K, 101,3 kPa, torr gas) och (cid:228)r ber(cid:228)knade som ett medelv(cid:228)rde f(cid:246)r m(cid:228)tningar gjorda under en timme, vilka t(cid:228)cker flera timmars drift, som regel 24 timmar. Perioder f(cid:246)r uppstart och avst(cid:228)ngning skall uteslutas. Den genomsnittliga tiden kan f(cid:246)rl(cid:228)ngas n(cid:228)r s(cid:229) beh(cid:246)vs f(cid:246)r att uppn(cid:229) tillr(cid:228)ckligt exakta m(cid:228)tresultat. V(cid:228)rden givna f(cid:246)r utvalda st(cid:246)rre station(cid:228)ra k(cid:228)llor skall till(cid:228)mpas, med h(cid:228)nsyn tagen till syreinneh(cid:229)llet i utsl(cid:228)ppsgasen. Det (cid:228)r absolut f(cid:246)rbjudet att g(cid:246)ra utsp(cid:228)dningar f(cid:246)r att minska koncentrationerna av f(cid:246)roreningar i utsl(cid:228)ppsgaserna. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r tungmetaller omfattar den fasta, gasformiga och f(cid:246)r(cid:229)ngade formen av metallen och dess f(cid:246)reningar uttryckt som metall. N(cid:228)r gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena f(cid:246)r totalt utsl(cid:228)pp (cid:228)r givna, uttryckta som g/produktionsenhet respektive g/kapacitetsenhet, h(cid:228)nf(cid:246)r de sig till summan av utsl(cid:228)pp i form av r(cid:246)kgaser och flyktiga gaser, ber(cid:228)knat per (cid:229)r. 4. I fall d(cid:229) det inte g(cid:229)r att utesluta att givna gr(cid:228)nsv(cid:228)rden kommer att (cid:246)verskridas m(cid:229)ste man (cid:246)vervaka antingen utsl(cid:228)ppen eller en prestationsparameter, som visar om en kontrollutrustning hanteras och underh(cid:229)lls p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt. M(cid:228)tning av antingen utsl(cid:228)pp eller prestationsindikator skall ske kontinuerligt om massfl(cid:246)det av partikelutsl(cid:228)ppet (cid:246)verstiger 10 kg/h. Om utsl(cid:228)pp (cid:246)vervakas, skall koncentrationen av luftf(cid:246)roreningar i kanaler som transporterar gas m(cid:228)tas p(cid:229) ett representativt s(cid:228)tt. Om partikelformigt material (cid:246)vervakas diskontinuerligt skall koncentrationerna kontrolleras med regelbundna intervall, med minst tre oberoende avl(cid:228)sningar per kontroll. Provtagning och analys av alla f(cid:246)roreningar liksom referensm(cid:228)tmetoden f(cid:246)r kalibrering av automatiska m(cid:228)tsystem skall g(cid:246)ras enligt standarder som fastst(cid:228)llts av ComitØ europØen de normalisation (CEN) eller the International Organization for Standardization (ISO). Under tiden som utveckling av CEN- eller ISO-standarder inv(cid:228)ntas skall de nationella standarderna till(cid:228)mpas. Nationella standarder kan ocks(cid:229) anv(cid:228)ndas om de ger resultat som (cid:228)r likv(cid:228)rdiga dem som CEN- eller ISO-standarder ger. 5. Vid kontinuerlig (cid:246)vervakning, anses gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena efterlevas om inget av de ber(cid:228)knade medelv(cid:228)rdena f(cid:246)r utsl(cid:228)pps- koncentrationerna under 24 timmar (cid:246)verskrider gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet eller om medelv(cid:228)rdet (cid:246)ver 24 timmar av parametern som (cid:246)vervakas inte (cid:246)verskrider det korrelerade v(cid:228)rdet f(cid:246)r parametern som fastst(cid:228)lldes under en funktionstest d(cid:229) m(cid:228)tutrustningen hanterades och underh(cid:246)lls p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt. Vid diskontinuerlig (cid:246)vervakning anses efterlevnad f(cid:246)religga om medelv(cid:228)rdet per kontroll inte (cid:246)verstiger gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet. Efterlevnad anses f(cid:246)religga f(cid:246)r b(cid:229)da gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena, uttryckt som totalt utsl(cid:228)pp per produktionsenhet eller totalt (cid:229)rligt utsl(cid:228)pp, om det kontrollerade v(cid:228)rdet inte (cid:246)ver- skrids, enligt beskrivning ovan. II. SPECIFIKA GR˜NSV˜RDEN F(cid:214)R UTVALDA ST(cid:214)RRE STATION˜RA K˜LLOR F(cid:246)rbr(cid:228)nning av fossila br(cid:228)nslen (bilaga II, kategori 1): 6. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena avser 6 % O2 i r(cid:246)kgaser f(cid:246)r fasta br(cid:228)nslen och 3 % O2 f(cid:246)r flytande br(cid:228)nslen. 7. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp f(cid:246)r fasta och flytande br(cid:228)nslen: 50 mg/m3. Sinterverk (bilaga II, kategori 2): 8. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: 50 mg/m3. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/157 Pelletanl(cid:228)ggningar (bilaga II, kategori 2): 9. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: a) malning, torkning: 25 mg/m3 och b) pelletering: 25 mg/m3; eller 10. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r totalt stoftutsl(cid:228)pp: 40 g/Mg av producerade pellets. Masugnar (bilaga II, kategori 3): 11. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: 50 mg/m3. Elektriska b(cid:229)gugnar (bilaga II, kategori 3): 12. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: 20 mg/m3. Framst(cid:228)llning av koppar och zink, innefattande Imperial Smelting-ugnar (bilaga II, kategori 5 och 6): 13. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: 20 mg/m3. Blyframst(cid:228)llning (bilaga II, kategori 5 och 6): 14. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: 10 mg/m3. Cementindustrin (bilaga II, kategori 7): 15. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: 50 mg/m3. Glasindustrin (bilaga II, kategori 8): 16. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena avser olika O2-koncentrationer i r(cid:246)kgaserna beroende av ugnstyp: vannaugnar: 8 %, degelugnar och dagvannaugnar: 13 %. 17. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r blyutsl(cid:228)pp: 5 mg/m3. Klor-alkaliindustrin (bilaga II, kategori 9): 18. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena avser den totala m(cid:228)ngden kvicksilver som sl(cid:228)pps ut i atmosf(cid:228)ren av en fabrik, oberoende av k(cid:228)llan till utsl(cid:228)ppet och uttryckt som (cid:229)rligt medelv(cid:228)rde. 19. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena f(cid:246)r befintliga klor-alkalifabriker skall utv(cid:228)rderas vid parternas m(cid:246)te med det verkst(cid:228)llande organet senast tv(cid:229) (cid:229)r efter datumet f(cid:246)r ikrafttr(cid:228)dandet av detta protokoll. 20. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r nya klor-alkalifabriker: 0,01 g Hg/Mg Cl2-produktionskapacitet. F(cid:246)rbr(cid:228)nning av kommunalt, medicinskt och farligt avfall (bilaga II, kategori 10 och 11): 21. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena avser 11 % O2-koncentration i r(cid:246)kgas. 22. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r stoftutsl(cid:228)pp: a) 10 mg/m3 f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning av farligt och medicinskt avfall b) 25 mg/m3 f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning av kommunalt avfall 23. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r kvicksilverutsl(cid:228)pp: a) 0,05 mg/m3 f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning av farligt avfall b) 0,08 mg/m3 f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning av kommunalt avfall c) gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r kvicksilverinneh(cid:229)llande utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n f(cid:246)rbr(cid:228)nning av medicinskt avfall skall utv(cid:228)rderas vid parternas m(cid:246)te med det verkst(cid:228)llande organet senast tv(cid:229) (cid:229)r efter datumet f(cid:246)r ikrafttr(cid:228)dandet av detta protokoll. C 311 E/158 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 10. 2000 BILAGA VI PRODUKTKONTROLL¯TG˜RDER 1. Om inte annat anges i denna bilaga f(cid:229)r blyinneh(cid:229)llet i saluf(cid:246)rd bensin avsedd f(cid:246)r fordon som skall k(cid:246)ras p(cid:229) v(cid:228)g inte (cid:246)verstiga 0,013 g/l senast sex m(cid:229)nader efter datumet f(cid:246)r ikrafttr(cid:228)dandet av detta protokoll. Parter som saluf(cid:246)r oblyad bensin med ett blyinneh(cid:229)ll som (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 0,013 g/l skall str(cid:228)va efter att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla eller s(cid:228)nka denna gr(cid:228)ns. 2. Varje part skall str(cid:228)va efter att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att ett byte till br(cid:228)nsle med det blyinneh(cid:229)ll som anges i paragraf 1 ovan resulterar i en reduktion, totalt sett, av de skadliga effekterna p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. 3. Om en stat fastst(cid:228)ller att en begr(cid:228)nsning av blyinneh(cid:229)llet i den saluf(cid:246)rda bensinen i enlighet med punkt 1 ovan skulle resultera i sv(cid:229)ra socioekonomiska eller tekniska problem, eller att den inte skulle leda till f(cid:246)rdelar totalt sett f(cid:246)r milj(cid:246)n eller m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa p(cid:229) grund av, bland annat, klimatsituationen i landet, f(cid:229)r den f(cid:246)rl(cid:228)nga tidsrymden som anges punkt 1 med upp till 10 (cid:229)r, under vilken den f(cid:229)r saluf(cid:246)ra blyad bensin med ett blyinneh(cid:229)ll som inte (cid:246)verstiger 0,15 g/l. I detta fall skall staten ange i en deklaration (cid:150) som skall deponeras tillsammans med sitt instrument f(cid:246)r ratificering, godtagande, godk(cid:228)nnande eller anslutning (cid:150) att den avser att f(cid:246)rl(cid:228)nga tidsrymden samt ge en skriftlig f(cid:246)rklaring med information om anledningen till detta till det verkst(cid:228)llande organet. 4. En part har till(cid:229)telse att saluf(cid:246)ra sm(cid:229) kvantiteter blyad bensin, upp till 0,5 procent av dess totala bensinf(cid:246)rs(cid:228)ljning, med ett blyinneh(cid:229)ll som inte (cid:246)verstiger 0,15 g/l f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i (cid:228)ldre v(cid:228)gfordon. 5. Varje part skall senast 5 (cid:229)r efter datumet f(cid:246)r ikrafttr(cid:228)dandet av detta protokoll (cid:150) eller tio (cid:229)r f(cid:246)r l(cid:228)nder med (cid:246)verg(cid:229)ngsekonomi som f(cid:246)rklarar sin avsikt att till(cid:228)mpa en tio(cid:229)rsperiod i en deklaration som skall deponeras med sitt instrument f(cid:246)r ratificering, godtagande, godk(cid:228)nnande eller anslutning (cid:150) uppn(cid:229) koncentrationsniv(cid:229)er som inte (cid:246)verstiger a) 0,05 viktprocent kvicksilver i alkaliska manganbatterier f(cid:246)r f(cid:246)rl(cid:228)ngd anv(cid:228)ndning under extrema f(cid:246)rh(cid:229)llanden (t. ex. vid temperaturer under 0 (cid:176)C eller (cid:246)ver 50 (cid:176)C, utsatta f(cid:246)r st(cid:246)tar) och b) 0,025 viktprocent kvicksilver i alla andra alkaliska manganbatterier. Ovan n(cid:228)mnda gr(cid:228)nser f(cid:229)r (cid:246)verskridas f(cid:246)r en ny till(cid:228)mpning inom batteriteknologin, eller f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av ett batteri i en ny produkt, om l(cid:228)mpliga skydds(cid:229)tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det resulterande batteriet eller produkten, f(cid:246)r vilken batteriet (cid:228)r sv(cid:229)rt att avl(cid:228)gsna, kan omh(cid:228)ndertas p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt. Alkaliska mangank- nappceller och batterier som best(cid:229)r av knappceller skall ocks(cid:229) undantas fr(cid:229)n denna f(cid:246)rpliktelse. 31. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 311 E/159 BILAGA VII PRODUKTHANTERINGS¯TG˜RDER 1. Denna bilaga syftar till att ge parterna v(cid:228)gledning i fr(cid:229)gor som r(cid:246)r produkthanterings(cid:229)tg(cid:228)rder. 2. Parterna kan (cid:246)verv(cid:228)ga l(cid:228)mpliga produkthanterings(cid:229)tg(cid:228)rder (som de som anges nedan) n(cid:228)r det finns en potentiell risk f(cid:246)r skadliga effekter p(cid:229) h(cid:228)lsan eller milj(cid:246)n p(cid:229) grund av utsl(cid:228)pp av en eller flera tungmetaller som anges i bilaga I, och d(cid:229) man tagit h(cid:228)nsyn till alla relevanta risker och f(cid:246)rdelar med s(cid:229)dan (cid:229)tg(cid:228)rder, i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att ett byte av produkter resulterar i en reduktion totalt sett av skadliga effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och p(cid:229) milj(cid:246)n: a) Ers(cid:228)ttning av produkter som inneh(cid:229)ller en eller flera av de tungmetaller som (cid:228)r angivna i bilaga I, vilken/vilka avsiktligt tillf(cid:246)rts, om det existerar l(cid:228)mpliga alternativ. b) Minimering av eller ers(cid:228)ttning i produkter av en eller flera av de tungmetaller som (cid:228)r angivna i bilaga I, vilken/vilka avsiktligt tillf(cid:246)rts. c) Tillhandah(cid:229)llande av produktinformation, innefattande m(cid:228)rkning, f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att anv(cid:228)ndarna (cid:228)r informerade om inneh(cid:229)llet av en eller flera av de tungmetaller vilken/vilka avsiktligt tillf(cid:246)rts, som finns angivna i bilaga I, samt om behovet av s(cid:228)ker anv(cid:228)ndning och avfallshantering. d) Anv(cid:228)ndning av ekonomiska incitament och frivilliga (cid:246)verenskommelser f(cid:246)r att minska eller eliminera tungmetall- halten i produkter (med avseende p(cid:229) de tungmetaller som anges i bilaga I). e) Utveckling och genomf(cid:246)rande av program f(cid:246)r milj(cid:246)v(cid:228)nlig insamling, (cid:229)tervinning eller bortskaffande av produkter som inneh(cid:229)ller n(cid:229)gon av de tungmetaller som anges i bilaga I. 3. Varje produkt eller produktgrupp nedan inneh(cid:229)ller en eller flera av de tungmetaller som anges i bilaga I och (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r regleringar eller frivilliga (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n (cid:229)tminstone en av parterna i konventionen. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder grundas till stor del p(cid:229) produktens bidrag till utsl(cid:228)pp av en eller flera av de tungmetaller som anges i bilaga I. Emellertid f(cid:246)religger det (cid:228)n s(cid:229) l(cid:228)nge inte tillr(cid:228)cklig information f(cid:246)r att bekr(cid:228)fta att de (cid:228)r en betydande k(cid:228)lla f(cid:246)r alla parter, vilket ber(cid:228)ttigar medr(cid:228)knandet i bilaga VI. Varje part uppmuntras att ta tillg(cid:228)nglig information i beaktande och, d(cid:228)r man anser att det finns ett behov av f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder, vidta s(cid:229)dana produkthanterings(cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r angivna i punkt 2 ovan f(cid:246)r en eller flera av de produkter som anges nedan: a) Kvicksilverinneh(cid:229)llande elektriska komponenter t. ex. apparater som inneh(cid:229)ller en eller flera kontakter/givare f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ring av elektrisk str(cid:246)m som t. ex. rel(cid:228)er, termostater, niv(cid:229)vakter, tryckvakter och andra brytare (vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder omfattar f(cid:246)rbud mot de flesta kvicksilverinneh(cid:229)llande elektriska komponenter, frivilliga program f(cid:246)r utbytet av n(cid:229)gra kvicksilverinneh(cid:229)llande brytare mot elektroniska eller specialbrytare, frivilliga (cid:229)tervinningspro- gram f(cid:246)r brytare, och frivilliga (cid:229)tervinningsprogram f(cid:246)r termostater). b) Kvicksilverinneh(cid:229)llande m(cid:228)tinstrument som t. ex. termometrar, manometrar, barometrar, tryckm(cid:228)tare, tryckvakter och tryckgivare (vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder omfattar f(cid:246)rbud mot kvicksilverinneh(cid:229)llande termometrar och f(cid:246)rbud mot m(cid:228)tinstrument). c) Kvicksilverinneh(cid:229)llande lysr(cid:246)r (vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder omfattar minskning av kvicksilverinneh(cid:229)llet per lampa genom b(cid:229)de frivilliga program och regleringar samt frivilliga (cid:229)tervinningsprogram). d) Kvicksilverinneh(cid:229)llande dentalamalgam (vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder omfattar frivilliga (cid:229)tg(cid:228)rder och ett f(cid:246)rbud med dispens f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av dentalamalgam och frivilliga program f(cid:246)r att fr(cid:228)mja insamling av dentalamalgam innan det sl(cid:228)pps ut fr(cid:229)n tandl(cid:228)karmottagningar till vattenreningsverken). e) Kvicksilverinneh(cid:229)llande pesticider inklusive betningsmedel (vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder omfattar f(cid:246)rbud mot alla kvicksil- verpesticider inklusive betningsmedel och ett f(cid:246)rbud mot kvicksilver som anv(cid:228)nds som desinfektionsmedel). f) Kvicksilverinneh(cid:229)llande f(cid:228)rg (vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder omfattar f(cid:246)rbud mot all s(cid:229)dan f(cid:228)rg, f(cid:246)rbud mot s(cid:229)dan f(cid:228)rg f(cid:246)r inomhusbruk och f(cid:246)r anv(cid:228)ndning p(cid:229) leksaker och f(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndning i skeppsbottenf(cid:228)rg). g) Kvicksilverinneh(cid:229)llande batterier andra (cid:228)n de som omfattas av bilaga VI (vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder omfattar minskat kvicksilverinneh(cid:229)ll genom b(cid:229)de frivilliga program och regleringar samt milj(cid:246)avgifter och frivilliga (cid:229)tervinnings- program)