title: QUESTION ÉCRITE E-1255/00 posée par Armando Cossutta (GUE/NGL) à la Commission. Ressortissante italienne mineure retenue dans la ville de Koweit.

eurovoc_concepts:
Italy
Kuwait
child protection
common foreign and security policy
custody

text: 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/213 (2000/C 374 E/251) QUESTION (cid:201)CRITE P-1235/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (10 avril 2000) Objet: Bristol Austria (cid:129) Dipl. Ing. K. J. Madden v. Pfeifer GmbH «Bristol Austria (cid:129) Dipl. Ing. K. J. Madden» est une petite sociØtØ enregistrØe au nom de son propriØtaire, M. Ken J. Madden. Cette sociØtØ de consultance pour les entreprises britanniques dØsireuses d(cid:146)exporter vers les pays d(cid:146)Europe centrale traite essentiellement avec la «Bristol Uniforms Ltd», qui fournit leurs uniformes aux sapeurs-pompiers autrichiens. La sociØtØ de M. Madden dispose d(cid:146)un site Internet: «bristol-austria. com». Un producteur autrichien, Pfeifer GmbH, rØclame de la sociØtØ de M. Madden qu(cid:146)elle change le nom de son URL et lui donne un nom dans lequel ne figure pas le mot «Austria». La sociØtØ de M. Madden doit s(cid:146)exØcuter avant le 6 avril ou faire face (cid:224) des poursuites judiciaires. Pourtant, l(cid:146)adresse Internet incriminØe n(cid:146)indique pas que la sociØtØ relŁve d(cid:146)un autre domaine que celui de la propriØtØ privØe. Pfeifer, un des deux producteurs autrichiens de vŒtements ignifugØs, dØtient un quasi monopole sur le marchØ autrichien. En 1997, elle a ØtØ poursuivie par l(cid:146)association autrichienne des sapeurs-pompiers (Feuerwehrverband) pour utilisation illicite de son logo officiel, que Pfeifer avait associØ au nom d(cid:146)une de ses filiales. Plus rØcemment, Pfeifer a mis sur le marchØ europØen une nouvelle veste ignifugØe que le BTTG (British textile technology group (cid:129) le laboratoire d(cid:146)analyse le plus rØputØ du Royaume-Uni) et deux laboratoires d(cid:146)expertise indØpendants allemands ont jugØ, aprŁs lui avoir fait subir des test exhaustifs, se situer 32 % en dessous des normes en vigueur. La Commission envisage-t-elle d(cid:146)examiner cette question et de dØterminer si Pfeifer GmbH a agi illØgalement en essayant d(cid:146)obliger la sociØtØ de M. Madden (cid:224) changer son URL? RØponse de M. Bolkestein au nom de la Commission (12 mai 2000) D(cid:146)aprŁs les informations disponibles, la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire semble concerner un litige sur le nom de domaine dans le domaine de premier niveau. COM. (NSI). L(cid:146)enregistrement des noms de domaine sous. COM relŁve de la sociØtØ Network Solutions Inc. L(cid:146)ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) a mis en place une procØdure de rŁglement de litiges uniforme appplicable (cid:224) tous les litiges en matiŁre de marques rØsultant d(cid:146)un enregistrement sous. COM. Dans le cadre de la politique dØfinie par l(cid:146)ICANN, la plupart des litiges (cid:224) propos de noms de domaine basØs sur des marques doivent Œtre rØsolus par voie d(cid:146)accord, d(cid:146)arbitrage ou par une action en justice avant qu(cid:146)un bureau d(cid:146)enregistrement supprime, suspende ou transfŁre un nom de domaine (voir http://www. icann. org/ udrp/udrp. htm). Les litiges causØs par des enregistrements abusifs de noms de domaine (par exemple, pratique du «cybersquattage») peuvent Œtre rØglØs par des procØdures administratives accØlØrØes que le dØtenteur de droits sur une marque engage en dØposant une plainte auprŁs d(cid:146)un fournisseur de services agrØØ en matiŁre de rŁglement de litiges. (cid:201)tant donnØ que la Commission n(cid:146)a pas compØtence pour dØcider sur ces affaires, le rØsident de la circonscription Ølectorale de l(cid:146)Honorable Parlementaire devrait demander une aide juridique auprŁs d(cid:146)un spØcialiste de ces questions. (2000/C 374 E/252) QUESTION (cid:201)CRITE E-1255/00 posØe par Armando Cossutta (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Ressortissante italienne mineure retenue dans la ville de Koweit (14 avril 2000) Erica, (cid:226)gØe de treize ans, est l(cid:146)enfant d(cid:146)une mŁre italienne et d(cid:146)un pŁre Øgyptien. Depuis la mi-janvier, elle est rØfugiØe auprŁs de l(cid:146)ambassade italienne du Koweit oø elle s(cid:146)est volontairement et spontanØment C 374 E/214 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 prØsentØe pour trouver de l(cid:146)aide. Cette enfant, confiØe (cid:224) son pŁre (cid:224) la suite du jugement de divorce de ses parents, ne peut supporter de vivre dans un milieu islamique, dans un pays qui refuse (cid:224) l(cid:146)Øvidence de reconna(cid:238)tre la plupart des droits que les femmes europØennes jugent inaliØnables. Erica, ressortissante italienne, veut rentrer en Italie vivre avec sa mŁre et sa petite soeur. Les autoritØs italiennes l(cid:146)ont prise sous leur protection et lui prŒtent assistance, ainsi que le prØvoit la loi italienne. Il est par ailleurs difficile de faire sortir Erica du pays pour qu(cid:146)elle retrouve sa mŁre, comme elle le souhaite, ainsi qu(cid:146)elle l(cid:146)a de nouveau affirmØ dans une lettre adressØe (cid:224) Carlo Azeglio Ciampi, PrØsident de la RØpublique italienne. Quelles initiatives la Commission entend-elle prendre pour que son dØlØguØ aide l(cid:146)ambassade d(cid:146)Italie (cid:224) rØaliser le v(cid:156)u d(cid:146)Erica qui est de vivre en Europe avec sa mŁre? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (16 mai 2000) La Commission n(cid:146)a pas de reprØsentation au Koweit. Elle n(cid:146)a pas ØtØ saisie du cas soulevØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire qui ne rentre d(cid:146)ailleurs pas dans son mandat mais qui relŁve de la compØtence des (cid:201)tats membres et, plus particuliŁrement, des relations bilatØrales entre l(cid:146)Italie et le Koweit. La Commission fait confiance aux autoritØs des deux pays pour rØsoudre ce problŁme dans le cadre des lois et dans le meilleur intØrŒt de la jeune fille. (2000/C 374 E/253) QUESTION (cid:201)CRITE E-1268/00 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: (cid:201)cole de commerce euro-arabe (19 avril 2000) La rØsolution du Parlement europØen du 30 mars 1984 (1) crØait une universitØ euro-arabe en Espagne dans le cadre du dialogue euro-arabe qui s(cid:146)Øtait Øtabli entre la CommunautØ Øconomique europØenne de l(cid:146)Øpoque et la Ligue arabe. Le projet d(cid:146)une Øcole de commerce euro-arabe, (cid:224) Grenade, avait ØtØ approuvØ par le ComitØ MED de la Commission europØenne, le 21 septembre 1994. La ConfØrence euro-mØditerranØenne qui s(cid:146)est tenue (cid:224) Barcelone en novembre 1995 a ØvoquØ cette Øcole et le r(cid:244)le important qu(cid:146)elle jouerait sur le plan de la formation professionnelle et de l(cid:146)Øducation. Son importance comme projet de coopØration rØgionale dans la rØgion mØditerranØenne est donc indØniable. Dans le budget de 1999, le Parlement europØen a approuvØ un crØdit de 100 000 euros pour cette Øcole (A-3119) (cid:129) que la Commission n(cid:146)a toujours pas dØboursØ (cid:129) ainsi qu(cid:146)un crØdit pour engagement de 380 000 euros. Dans le mŒme temps, la Commission a dotØ l(cid:146)Øcole d(cid:146)un Fonds d(cid:146)amortissement de 6 000 000 d(cid:146)euros dont seuls les intØrŒts peuvent thØoriquement Œtre utilisØs; des difficultØs bureaucrati- ques empŒchent toutefois l(cid:146)utilisation de ces intØrŒts. 1. Qu(cid:146)est-ce qui empŒche l(cid:146)utilisation de ces fonds? La Commission sait-elle que les difficultØs Øconomiques dØcrites ci-dessus peuvent empŒcher le 2. fonctionnement de ce projet de coopØration euro-arabe combien important dans une rØgion vitale pour les intØrŒts europØens, comme il ressort des nombreuses rØsolutions du Parlement europØen et dØclarations de la Commission et du Conseil? La Commission a-t-elle la volontØ politique d(cid:146)apporter toute la coopØration et l(cid:146)aide financiŁre 3. nØcessaire (cid:224) l(cid:146)Øcole de commerce euro-arabe dŁs lors qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)un projet qui aura des rØpercussions trŁs favorables sur l(cid:146)Øchange des expØriences et la formation de cadres d(cid:146)entreprises du monde arabe et d(cid:146)Europe? (1) JO C 117 du 30. 4. 1984, p. 165


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 787/2000 af 14. april 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben middelkornet ris og sleben langkornet ris A inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2179/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
third country

formats: pdf print

text: 15. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 95/21 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 787/2000 af 14. april 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben middelkornet ris og sleben langkornet ris A inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2179/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2179/1999 (3), restitutionen ved blev der åbnet en licitation over udførsel af ris. I overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 584/75 (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 299/95 (5), kan Kommissionen på grundlag af de indgivne bud efter fremgangsmåden i artikel 22 i forordning (EF) nr. 3072/95 vedtage at fast- sætte en maksimumseksportrestitution. Ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/95. Tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumseksportrestitutionen. Anvendelsen af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende ris medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. (4) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben middelkornet ris og sleben langkornet ris A til visse tredjelande fastsættes på grundlag af bud, der er indgivet fra den 7. til den 13. april 2000 til 170,00 EUR/t inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2179/1999 omhandlede licitation. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 15. april 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 267 af 15. 10. 1999, s. 13. (4) EFT L 61 af 7. 3. 1975, s. 25. (5) EFT L 35 af 15. 2. 1995, s. 8


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1244/00 från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen. Ministeriers tilldelning av frekvenser för radiolänkar.

eurovoc_concepts:
Italy
infringement of EU law
restriction on competition
waveband

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/155 (2001/C 46 E/178) SKRIFTLIG FR¯GA E-1244/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Ministeriers tilldelning av frekvenser f(cid:246)r radiol(cid:228)nkar (14 april 2000) Italienska operat(cid:246)rer inom sektorn (cid:148)s(cid:228)rskilda radiol(cid:228)nkar(cid:148), en telekommunikationsteknik som bland annat polisen, provinser, skogvaktare och r(cid:228)ddningstj(cid:228)nster anv(cid:228)nder sig av, har sedan n(cid:229)gon tid tillbaka klagat p(cid:229) de f(cid:246)rvirrade och byr(cid:229)kratiska f(cid:246)rfaranden som det italienska telekommunikationsministeriet till(cid:228)mpar f(cid:246)r att tilldela de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga frekvenserna. V(cid:228)ntetiden (cid:228)r ofta tv(cid:229) (cid:229)r eller mer. F(cid:246)rutom den ovann(cid:228)mnda ineffektiviteten skall kostnaderna f(cid:246)r tilldelning av frekvenser ha stigit s(cid:229) mycket att beloppen n(cid:228)stan trefaldigats, i en sektor d(cid:228)r marknadskrafterna och den nyligen genomf(cid:246)rda liberaliser- ingen tv(cid:228)rtom har pressat ned priserna. Kan kommissionen s(cid:228)ga om den italienska lagstiftningen p(cid:229) omr(cid:229)det (cid:228)r f(cid:246)renlig med gemenskapens konkurrensregler och om ovann(cid:228)mnda (cid:246)kning, som talande nog har (cid:228)gt rum samtidigt som cellul(cid:228)r inf(cid:246)rts, p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till mer eller mindre tydlig kartellverksamhet fr(cid:229)n mobiltelefoni mobiltelefonioperat(cid:246)rernas sida? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 juni 2000) De italienska operat(cid:246)rerna inom denna bransch har klagat hos kommissionen (cid:246)ver den l(cid:229)ngsamma handl(cid:228)ggningen och de avgifter som det italienska kommunikationsministeriet kr(cid:228)ver f(cid:246)r tilldelning av frekvenser f(cid:246)r mobil radiotelefoni f(cid:246)r slutna anv(cid:228)ndargrupper. I den italienska lagstiftningen skiljer man mellan telekomtj(cid:228)nster f(cid:246)r allm(cid:228)nheten och f(cid:246)r slutna anv(cid:228)ndar- trots att kommissionens direktiv 90/388/EEG av den 28 juni 1990 om konkurrens p(cid:229) grupper, marknaderna f(cid:246)r teletj(cid:228)nster (1) inte g(cid:246)r n(cid:229)gon s(cid:229)dan (cid:229)tskillnad. Enligt direktivet skall medlemsstaterna vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att alla teletj(cid:228)nstf(cid:246)retag har r(cid:228)tt att tillhandah(cid:229)lla teletj(cid:228)nster. Vidare f(cid:246)reskrivs det att om frekvenser finns tillg(cid:228)ngliga f(cid:229)r medlemsstaterna inte v(cid:228)gra att tilldela dem. Denna skyldighet (cid:228)r l(cid:228)ttare att genomf(cid:246)ra f(cid:246)r mobil radiotelefoni f(cid:246)r privat bruk, eftersom s(cid:229)dana tj(cid:228)nster i allm(cid:228)nhet inte kr(cid:228)ver en tilldelning av ensamr(cid:228)tt till frekvenser. De italienska myndigheterna har meddelat att man kommer att anta lagstiftning f(cid:246)r att r(cid:229)da bot p(cid:229) de problem som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande r(cid:229)der. Lagstiftningen har dock (cid:228)nnu inte antagits. Kommissionen har vid flera tillf(cid:228)llen v(cid:228)nt sig till de italienska myndigheterna i denna fr(cid:229)ga, senast i en skrivelse i mars 2000. Om ingenting h(cid:228)nder kommer kommissionen att bli tvungen att rikta en formell underr(cid:228)ttelse till italienska regeringen. Kommissionen har inte sett n(cid:229)gra tecken som tyder p(cid:229) att h(cid:246)jningen av frekvensavgifterna skulle syfta till att gynna GSM-operat(cid:246)rerna. (1) EGT L 192, 24. 7. 1990; svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 13, volym 19, s. 221. (2001/C 46 E/179) SKRIFTLIG FR¯GA E-1248/00 fr(cid:229)n Ioannis Souladakis (PSE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: (cid:148)Gr(cid:246)na turkiska pass(cid:148) Turkiet forts(cid:228)tter, trots de inv(cid:228)ndningar som olika europeiska regeringar haft mot detta, att utf(cid:228)rda (cid:148)gr(cid:246)na pass(cid:148) f(cid:246)r turkiska medborgare som reser utomlands och till Europa. Dessa pass g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r turkiska medborgare att undg(cid:229) visumbest(cid:228)mmelserna i det land de har f(cid:246)r avsikt att bes(cid:246)ka. Vanligtvis utf(cid:228)rdas dessa pass till h(cid:246)gt uppsatta statliga turkiska tj(cid:228)nstem(cid:228)n samt till dessa personers familjemedlemmar


title: PERGUNTA ESCRITA E-1249/00 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) à Comissão. Passaportes verdes turcos.

eurovoc_concepts:
Türkiye
common foreign and security policy
diplomatic protection
illicit trade
organised crime
passport

text: C 46 E/156 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Segundo estimativas do jornal turco Millyet de 14. 3. 2000, estes passaportes teriam atingido o nœmero exagerado de 1 milhªo e meio. O elemento mais preocupante da industria «de passaportes verdes turcos» Ø o facto de muitos deles pertencerem a pessoas directamente relacionadas com a mÆfia turca, o crime organizado, o trÆfico de droga, a espionagem e o contrabando de armas de destrui(cid:231)ªo massiva. Apesar das garantias que dÆ de vez em quando, a Turquia nªo suprimiu a emissªo de «passaportes verdes» e continua a concentrÆ-los junto da autoridade turca que os emite. Como tenciona o Conselho agir para que sejam estabelecidos controlos e limita(cid:231)ıes (cid:224) entrada de pessoas portadoras de «passaportes verdes» provenientes da Turquia para a UE, de modo a evitar a entrada ilegal de pessoas relacionadas com os c(cid:237)rculos internacionais do contrabando e do crime organizado? Resposta (10 de Julho de 2000) O Conselho informa o Senhor Deputado de que, salvo nos casos previstos no no 2 do artigo 17o da Conven(cid:231)ªo de aplica(cid:231)ªo do Acordo de Schengen, a circula(cid:231)ªo dos titulares de passaportes diplomÆticos, oficiais e de servi(cid:231)o depende, no estado actual do direito comunitÆrio, da competŒncia dos Estados- -membros. (2001/C 46 E/180) PERGUNTA ESCRITA E-1249/00 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Abril de 2000) Objecto: «Passaportes verdes turcos» Apesar dos apelos atØ agora feitos por diversos governos europeus, a Turquia continua a emitir a cidadªos turcos que viagem no estrangeiro e em direc(cid:231)ªo (cid:224) Europa «passaportes verdes». Trata-se de passaportes que permitem aos cidadªos turcos evitarem a exigŒncia do visto nos pa(cid:237)ses que irªo visitar e sªo frequente- mente passados a funcionÆrios superiores do Estado turco e a membros das suas fam(cid:237)lias. Segundo estimativas do jornal turco Millyet de 14. 3. 2000, estes passaportes teriam atingido o nœmero exagerado de 1 milhªo e meio. O elemento mais preocupante da industria «de passaportes verdes turcos» Ø o facto de muitos deles pertencerem a pessoas directamente relacionadas com a mÆfia turca, o crime organizado, o trÆfico de droga, a espionagem e o contrabando de armas de destrui(cid:231)ªo massiva. Apesar das garantias que dÆ de vez em quando, a Turquia nªo suprimiu a emissªo de «passaportes verdes» e continua a concentrÆ-los junto da autoridade turca que os emite. Como tenciona a Comissªo agir para que sejam estabelecidos controlos e limita(cid:231)ıes (cid:224) entrada de pessoas portadoras de «passaportes verdes» provenientes da Turquia para a UE, de modo a evitar a entrada ilegal de pessoas relacionadas com os c(cid:237)rculos internacionais do contrabando e do crime organizado? Resposta dada pelo ComissÆrio Vitorino em nome da Comissªo (8 de Junho de 2000) A Comissªo tem conhecimento da existŒncia de passaportes oficiais de cor verde emitidos pelas Autoridades turcas a personalidades como altos funcionÆrios e respectivas fam(cid:237)lias. Estes passaportes especiais sªo reconhecidos por vÆrios Estados-membros, sendo os seus titulares dispensados da obriga(cid:231)ªo de deterem um visto para entrar no seu territ(cid:243)rio, enquanto os titulares de um passaporte turco normal continuam a estar sujeitos a este requisito para transporem as fronteiras externas dos Estados-membros. Esta prÆtica Ø conforme ao direito actualmente em vigor na medida em que o Regulamento (CE) no 574/1999 do Conselho, de 12 de Mar(cid:231)o de 1999, que determina os pa(cid:237)ses terceiros cujos nacionais devem ser detentores de visto para transporem as fronteiras externas dos Estados-membros (1) prevŒ no seu artigo 4o que «Os Estados-membros podem isentar da obriga(cid:231)ªo de visto nacionais de pa(cid:237)ses terceiros sujeitos aquela obriga(cid:231)ªo ((cid:133)), bem como titulares de passaportes diplomÆticos ou de servi(cid:231)o e de outros passaportes oficiais». 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/157 Nªo compete (cid:224) Comissªo pronunciar-se sobre a moralidade dos titulares de «passaportes verdes» turcos, nªo dispondo actualmente de quaisquer informa(cid:231)ıes sobre eventuais comportamentos il(cid:237)citos por parte das referidas pessoas no territ(cid:243)rio dos Estados-membros. (1) JO L 72 de 18. 3. 1999. (2001/C 46 E/181) PERGUNTA ESCRITA E-1252/00 apresentada por Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (14 de Abril de 2000) Objecto: Teor de alcatrªo dos cigarros vendidos na GrØcia O teor mÆximo de alcatrªo dos cigarros vendidos na Uniªo Europeia estÆ a ser harmonizado em 10 miligramas. No entanto, a Comissªo concedeu (cid:224) GrØcia uma autoriza(cid:231)ªo a longo prazo no sentido de o teor de alcatrªo dos cigarros vendidos na GrØcia continuar a ser muito mais elevado do que o limite mÆximo estabelecido pela UE. Tendo em conta o referido gostaria de perguntar (cid:224) Comissªo por que razªo concedeu a Comissªo (cid:224) GrØcia uma autoriza(cid:231)ªo relativa ao teor de alcatrªo dos cigarros que nªo Ø conforme aos objectivos de saœde pœblica da Uniªo Europeia. Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (26 de Maio de 2000) Nos termos da Directiva 90/239/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1990, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros sobre o teor mÆximo de alcatrªo nos cigarros (1), foi, com efeito, concedida uma derroga(cid:231)ªo a pedido da GrØcia permitindo-lhe prorrogar a obriga(cid:231)ªo de atingir o limite de 12 miligramas (mg) de alcatrªo por cigarro em 31 de Dezembro de 2006. Esta derroga(cid:231)ªo prende-se com as dificuldades socioecon(cid:243)micas espec(cid:237)ficas deste Estado-membro. No contexto do exerc(cid:237)cio de reformula(cid:231)ªo das Directivas 89/622/CEE do Conselho, de 13 de Novembro de 1989, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados- -membros em matØria de rotulagem dos produtos do tabaco (2), 90/239/CEE e 92/41/CEE do Conselho, de 15 de Maio de 1992, que altera a Directiva 89/622/CEE (3), proposto pela Comissªo (4) e actualmente em discussªo a n(cid:237)vel do Parlamento e do Conselho, a Comissªo propıe manter uma derroga(cid:231)ªo para a GrØcia pelos mesmos motivos de dificuldades socioecon(cid:243)micas pr(cid:243)prias deste Estado-membro. Importa todavia notar que, embora a derroga(cid:231)ªo se mantenha atØ 31 de Dezembro de 2006 (ou 6 anos ap(cid:243)s a data de adop(cid:231)ªo), a taxa mÆximo de alcatrªo por cigarro foi reduzida para 10 miligramas (mg). Esta anÆlise consta jÆ dos considerandos da Directiva 90/239/CEE relativa ao alcatrªo, em que se refere o facto de o tabaco cultivado na GrØcia possuir um teor elevado de alcatrªo. Por conseguinte, este Estado- -membro Ø mais atingido pelas disposi(cid:231)ıes da directiva que os outros pa(cid:237)ses produtores. AlØm disso, alterar estas variedades de tabaco exige um per(cid:237)odo de tempo considerÆvel e, por œltimo, a produ(cid:231)ªo de tabaco na GrØcia Ø grande utilizadora de mªo-de-obra, envolvendo um elevado nœmero de fam(cid:237)lias. JO L 137 de 30. 5. 1990. JO L 359 de 8. 12. 1989. JO L 158 de 11. 6. 1992. (1) (2) (3) (4) COM(1999) 594 final


title: Γνώμη της συμβουλευτικής επιτροπής συγκεντρώσεων η οποία διατυπώθηκε κατά την 77η συνεδρίαση της επιτροπής στις 14 Απριλίου 2000 όσον αφορά προσχέδιο απόφασης για την υπόθεση COMP/M.1693 — Alcoa/Reynolds

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
aluminium
dominant position
economic concentration
metallurgical industry
restriction on competition

text: C 53/14 EL ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237) 28. 2. 2002 ˆ(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:243)ıªŒ(cid:229)(cid:237)(cid:244)æ(cid:254)(cid:243)(cid:229)ø(cid:237) (cid:231) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)Æ (cid:228)ØÆ(cid:244)ı(cid:240)(cid:254)Ł(cid:231)Œ(cid:229) ŒÆ(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231)(cid:237) 77(cid:231) (cid:243)ı(cid:237)(cid:229)(cid:228)æ(cid:223)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) 14 `(cid:240)æØº(cid:223)(cid:239)ı 2000 (cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:247)(cid:221)(cid:228)Ø(cid:239) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) ı(cid:240)(cid:252)Ł(cid:229)(cid:243)(cid:231) COMP/M. 1693 (cid:151) Alcoa/Reynolds (2002/C 53/07) 1. ˙ (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:252)(cid:244)Ø (cid:231) Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:243)Æ (cid:240)æ(cid:220)(cid:238)(cid:231) (cid:243)ı(cid:237)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:220) (cid:243)ıªŒ(cid:221)(cid:237)(cid:244)æø(cid:243)(cid:231) ŒÆ(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:221)(cid:237)(cid:237)(cid:239)ØÆ (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 3 (cid:240)Ææ(cid:220)ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 1 (cid:243)(cid:244)(cid:239)Ø(cid:247)(cid:229)(cid:223)(cid:239) (cid:226)) (cid:244)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (cid:243)ı- ªŒ(cid:229)(cid:237)(cid:244)æ(cid:254)(cid:243)(cid:229)ø(cid:237), (cid:252)(cid:244)Ø (cid:221)(cid:247)(cid:229)Ø Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:228)Ø(cid:220)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:252)(cid:240)ø(cid:242) Æı(cid:244)(cid:222) (cid:239)æ(cid:223)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 1 (cid:240)Ææ(cid:220)ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 2 (cid:244)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) ŒÆØ (cid:252)(cid:244)Ø (cid:243)ı(cid:237)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:220) ı(cid:240)(cid:252)Ł(cid:229)(cid:243)(cid:231) (cid:243)ı(cid:237)(cid:229)æªÆ(cid:243)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:226)(cid:220)(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:223)Æ(cid:242) ¯ˇ(cid:215). 2. ˙ (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø- (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) Æª(cid:239)æ(cid:221)(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)œ(cid:252)(cid:237)(cid:244)(cid:239)(cid:242) ªØÆ: Æ) (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Æ (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æºº(cid:239)ıæª(cid:229)(cid:223)(cid:239)ı• (cid:226)) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:221)(cid:237)ı(cid:228)æ(cid:231) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Æ-(cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:252)æ(cid:229)ı(cid:236)Æ ŒÆØ ª) (cid:244)(cid:239) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Ø(cid:239) ıł(cid:231)º(cid:222)(cid:242) ŒÆŁÆæ(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242) (cid:209)0404. 3. ˙ (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:242) Æª(cid:239)æ(cid:220)(cid:242) (cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) ª(cid:229)øªæÆ(cid:246)ØŒ(cid:221)(cid:242) Æª(cid:239)æ(cid:221)(cid:242) ªØÆ: Æ) (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Æ (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æºº(cid:239)ıæª(cid:229)(cid:223)(cid:239)ı• (cid:226)) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:221)(cid:237)ı(cid:228)æ(cid:231) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Æ-(cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:252)æ(cid:229)ı(cid:236)Æ ŒÆØ ª) (cid:244)(cid:239) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Ø(cid:239) ıł(cid:231)º(cid:222)(cid:242) ŒÆŁÆæ(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242) (cid:209)0404. 4. ˙ (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:236)(cid:229) (cid:244)Ø(cid:242) Æ(cid:240)(cid:252)ł(cid:229)Ø(cid:242) (cid:240)(cid:239)ı (cid:229)(cid:238)(cid:221)- (cid:246)æÆ(cid:243)(cid:229) (cid:231) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:243)(cid:247)(cid:221)(cid:228)Ø(cid:239) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242), (cid:243)ıªŒ(cid:229)ŒæØ(cid:236)(cid:221)(cid:237)Æ (cid:252)(cid:244)Ø (cid:231) (cid:243)ıªŒ(cid:221)(cid:237)(cid:244)æø(cid:243)(cid:231) ŁÆ (cid:228)(cid:231)(cid:236)Ø(cid:239)ıæª(cid:222)(cid:243)(cid:229)Ø (cid:229)(cid:237)ØÆ(cid:223)Æ (cid:228)(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:252)(cid:230)(cid:239)ı(cid:243)Æ Ł(cid:221)(cid:243)(cid:231) (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) Æª(cid:239)æ(cid:221)(cid:242): Æ) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Æ(cid:242) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æºº(cid:239)ıæª(cid:229)(cid:223)(cid:239)ı• (cid:226)) (cid:221)(cid:237)ı(cid:228)æ(cid:231)(cid:242) Æº(cid:239)ı(cid:236)(cid:223)(cid:237)Æ(cid:242)-(cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:252)æ(cid:229)ı(cid:236)Æ ŒÆØ ª) Æº(cid:239)ı(cid:236)Ø(cid:237)(cid:223)(cid:239)ı ıł(cid:231)º(cid:222)(cid:242) ŒÆŁÆæ(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242) (cid:209)0404, (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) (cid:229)(cid:238)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:230)(cid:252)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:229)(cid:242) ª(cid:229)øªæÆ(cid:246)ØŒ(cid:221)(cid:242) Æª(cid:239)æ(cid:221)(cid:242), ª(cid:229)ª(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:242) (cid:244)(cid:239) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)(cid:239) ŁÆ (cid:240)Ææ(cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)(cid:228)(cid:223)(cid:243)(cid:229)Ø (cid:243)(cid:231)(cid:236)Æ(cid:237)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:220)(cid:243)Œ(cid:231)(cid:243)(cid:231) Æ(cid:237)(cid:244)Æªø(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:222) Æª(cid:239)æ(cid:220) ŒÆØ (cid:244)(cid:239)(cid:237) ¯ˇ(cid:215). 5. ˙ (cid:240)º(cid:229)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:246)ıº(cid:220)(cid:243)(cid:243)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:237)Æ º(cid:220)(cid:226)(cid:229)Ø Ł(cid:221)(cid:243)(cid:231), ºÆ(cid:236)(cid:226)(cid:220)(cid:237)(cid:239)(cid:237)(cid:244)Æ(cid:242) ı(cid:240)(cid:252)ł(cid:231) (cid:252)(cid:244)Ø (cid:228)Ø(cid:221)Ł(cid:229)(cid:244)(cid:229) (cid:229)º(cid:220)(cid:247)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:247)æ(cid:252)(cid:237)(cid:239) ªØÆ (cid:237)Æ Æ(cid:238)Ø(cid:239)º(cid:239)ª(cid:222)(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)Ø(cid:242) (cid:228)(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:229)(cid:253)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)æ(cid:252)(cid:244)(cid:229)Ø(cid:237)(cid:229) (cid:237)Æ Æ(cid:237)Æº(cid:220)(cid:226)(cid:229)Ø (cid:231) Alcoa (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) 12 `(cid:240)æØº(cid:223)(cid:239)ı 2000, ŒÆØ ŁÆ (cid:228)ØÆ(cid:244)ı(cid:240)(cid:254)- (cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231) ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ªæÆ(cid:240)(cid:244)(cid:254)(cid:242). (cid:204)ØÆ (cid:236)(cid:229)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:252)(cid:244)Ø (cid:239)Ø (cid:229)(cid:237) º(cid:252)ªø (cid:228)(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:229)(cid:253)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:229)(cid:238)Æº(cid:229)(cid:223)(cid:246)(cid:239)ı(cid:237) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:246)ıº(cid:220)(cid:238)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:244)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Æªø(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:252) (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) Æª(cid:239)æ(cid:221)(cid:242) ø(cid:242) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:244)(cid:221)º(cid:229)(cid:243)(cid:236)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:243)Æ(cid:242) (cid:240)æ(cid:220)(cid:238)(cid:231)(cid:242). (cid:204)(cid:223)Æ (cid:220)ºº(cid:231) (cid:236)(cid:229)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) (cid:228)(cid:229)(cid:237) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:236)(cid:229) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:228)(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:229)(cid:253)- (cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:228)(cid:229)(cid:228)(cid:239)(cid:236)(cid:221)(cid:237)(cid:239)ı (cid:252)(cid:244)Ø (cid:239)Ø (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:220)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) ı(cid:240)(cid:239)(cid:226)º(cid:222)Ł(cid:231)ŒÆ(cid:237) (cid:236)(cid:229)(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231) º(cid:222)(cid:238)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)Ł(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 18 (cid:240)Ææ(cid:220)ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 2 (cid:244)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)- (cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (¯˚) ÆæØŁ. 44/98 (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242). 6. ˙ (cid:240)º(cid:229)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:246)ıº(cid:220)(cid:243)(cid:243)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:237)Æ º(cid:220)(cid:226)(cid:229)Ø Ł(cid:221)(cid:243)(cid:231) (cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:244)(cid:239) ª(cid:229)ª(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:242) (cid:252)(cid:244)Ø, (cid:229)(cid:246)(cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:231)æ(cid:231)Ł(cid:239)(cid:253)(cid:237) (cid:240)º(cid:222)æø(cid:242) (cid:239)Ø Æ(cid:237)Æº(cid:231)(cid:246)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:243)(cid:229)(cid:242) (cid:228)(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:229)(cid:253)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242), (cid:231) (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:229)Ø(cid:237)(cid:252)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:231) (cid:243)ıªŒ(cid:221)(cid:237)(cid:244)æø(cid:243)(cid:231) (cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)(cid:223) (cid:237)Æ Œ(cid:231)æı(cid:247)Ł(cid:229)(cid:223) (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)Ø(cid:226)(cid:220)(cid:243)Ø(cid:236)(cid:231) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:222) Æª(cid:239)æ(cid:220) ŒÆØ (cid:244)(cid:231) º(cid:229)Ø(cid:244)(cid:239)ıæª(cid:223)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:223)Æ(cid:242) ¯ˇ(cid:215), ŒÆØ ŁÆ (cid:228)ØÆ(cid:244)ı(cid:240)(cid:254)- (cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231) ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ªæÆ(cid:240)(cid:244)(cid:254)(cid:242). (cid:204)(cid:223)Æ (cid:236)(cid:229)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:252)(cid:244)Ø, (cid:229)(cid:246)(cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:231)æ(cid:231)Ł(cid:239)(cid:253)(cid:237) (cid:240)º(cid:222)æø(cid:242) (cid:239)Ø Æ(cid:237)Æº(cid:231)(cid:246)Ł(cid:229)(cid:223)(cid:243)(cid:229)(cid:242) (cid:228)(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:229)(cid:253)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242), (cid:231) (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:229)Ø(cid:237)(cid:252)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:231) (cid:243)ıªŒ(cid:221)(cid:237)(cid:244)æø(cid:243)(cid:231) (cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)(cid:223) (cid:237)Æ Œ(cid:231)æı(cid:247)Ł(cid:229)(cid:223) (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)Ø(cid:226)(cid:220)(cid:243)Ø(cid:236)(cid:231) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:222) Æª(cid:239)æ(cid:220) ŒÆØ (cid:244)(cid:231) º(cid:229)Ø(cid:244)(cid:239)ıæª(cid:223)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø- (cid:237)(cid:223)Æ(cid:242) ¯ˇ(cid:215). (cid:204)(cid:223)Æ (cid:220)ºº(cid:231) (cid:236)(cid:229)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:228)(cid:229)(cid:237) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)(cid:223) (cid:228)Ø(cid:252)(cid:244)Ø (cid:239)Ø (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:220)- (cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) ªØÆ (cid:244)Ø(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) (cid:228)(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:229)(cid:253)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) ı(cid:240)(cid:239)(cid:226)º(cid:222)Ł(cid:231)ŒÆ(cid:237) (cid:236)(cid:229)(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231) º(cid:222)(cid:238)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)Ł(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 18 (cid:240)Ææ(cid:220)ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 2 (cid:244)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (¯˚) ÆæØŁ. 447/98 (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242). 7. ˙ (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ŒÆº(cid:229)(cid:223) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:237)Æ º(cid:220)(cid:226)(cid:229)Ø ı(cid:240)(cid:252)ł(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:244)Æ (cid:220)ººÆ Ł(cid:221)(cid:236)Æ(cid:244)Æ (cid:240)(cid:239)ı (cid:229)Ł(cid:223)ª(cid:231)(cid:243)Æ(cid:237) ŒÆ(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:238)(cid:221)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ıªŒ(cid:229)- ŒæØ(cid:236)(cid:221)(cid:237)(cid:231)(cid:242) ı(cid:240)(cid:252)Ł(cid:229)(cid:243)(cid:231)(cid:242). 8. ˙ (cid:243)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:229)ı(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:243)ı(cid:237)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231) (cid:228)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:243)(cid:223)(cid:229)ı(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1212/00 från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen. Brandtålighetsnormer för möbler på den gemensamma marknaden.

eurovoc_concepts:
European standard
Ireland
United Kingdom
fire protection
furniture industry
safety standard

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/147 Kommissionen granskar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande de synpunkter som inkommit fr(cid:229)n den tyska regeringen och (cid:246)vriga ber(cid:246)rda parter. Eftersom granskningen fortfarande p(cid:229)g(cid:229)r g(cid:229)r det (cid:228)nnu inte att ge n(cid:229)gra upplysningar om resultatet av unders(cid:246)kningen. (2001/C 46 E/169) SKRIFTLIG FR¯GA E-1212/00 fr(cid:229)n Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (14 april 2000) ˜mne: Brandt(cid:229)lighetsnormer f(cid:246)r m(cid:246)bler p(cid:229) den gemensamma marknaden ˜r kommissionen medveten om att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns tv(cid:229) olika normer f(cid:246)r m(cid:246)blers brandt(cid:229)lighet p(cid:229) den gemensamma marknaden? F(cid:246)r m(cid:246)bler i F(cid:246)renade kungariket och Irland g(cid:228)ller h(cid:246)gre normer f(cid:246)r brandt(cid:229)lighet (cid:228)n vad fallet (cid:228)r i det (cid:246)vriga Europa. Sedan denna lagstiftning inf(cid:246)rdes i F(cid:246)renade kungariket har antalet d(cid:246)dsfall p(cid:229) grund av eldsv(cid:229)dor minskat med 50 procent. Europeiska standardiseringskommittØn (CEN) har lagt ner arbete p(cid:229) att f(cid:229) till st(cid:229)nd en (cid:246)verenskommelse om testmetoder f(cid:246)r ant(cid:228)ndningsk(cid:228)llor som till exempel cigaretter och t(cid:228)ndstickor men kommittØn har inte kommit n(cid:229)gon vart n(cid:228)r det g(cid:228)ller ant(cid:228)ndningstester f(cid:246)r st(cid:246)rre brandk(cid:228)llor. Dessa (cid:228)r viktiga n(cid:228)r det handlar om s(cid:228)kerheten f(cid:246)r stoppade m(cid:246)bler, framf(cid:246)r allt i hemmen men (cid:228)ven p(cid:229) platser f(cid:246)r allm(cid:228)nna samman- komster. Noteras kan att bristen p(cid:229) framsteg h(cid:228)r (cid:228)r ett faktum trots att kommissionen st(cid:228)llt ansenliga resurser till f(cid:246)rfogande. ˜r kommissionen tillfreds med denna brist p(cid:229) framsteg och vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar den vidta f(cid:246)r att garantera att snabba framsteg g(cid:246)rs f(cid:246)r att en (cid:246)verenskommelse om brandtestnormer f(cid:246)r sen ant(cid:228)ndning skall kunna n(cid:229)s och f(cid:246)r att dessa tester kan b(cid:246)rja till(cid:228)mpas enligt f(cid:246)reskrifterna s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 2000) Kommissionen f(cid:246)ljer s(cid:228)kerhetsfr(cid:229)gorna noga, bl. a. de som r(cid:246)r brandrisk. Kommissionen (cid:228)r medveten om att ett effektivt brandskydd f(cid:246)ruts(cid:228)tter att nationella och lokala myndigheter inf(cid:246)r best(cid:228)mmelser om alla faktorer som kan ha inverkan p(cid:229) brandrisken, vilket bl. a. omfattar reglerna f(cid:246)r byggnader, reaktion vid brandp(cid:229)verkan och brandmotst(cid:229)nd, utrymningsplaner, i vilken utstr(cid:228)ckning det skall finnas brandutrust- ning (sprinklersystem) samt information till allm(cid:228)nheten. Ett system som tar h(cid:228)nsyn till helheten kan d(cid:228)rf(cid:246)r bara genomf(cid:246)ras p(cid:229) adekvat nationell niv(cid:229). Kraven p(cid:229) m(cid:246)blers brandmotst(cid:229)nd tillh(cid:246)r ocks(cid:229) de faktorer som har betydelse f(cid:246)r brandskyddet. Eftersom ingen harmonisering p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) f(cid:246)religger p(cid:229) detta omr(cid:229)de (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r medlemsstaterna som, inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 92/59/EEG av den 29 juni 1992 om allm(cid:228)n produkts(cid:228)kerhet (1), genom adekvata nationella regler och standarder svarar f(cid:246)r skyddet av h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och egendom. I sitt f(cid:246)rslag till (cid:228)ndring av direktivet om allm(cid:228)n produkts(cid:228)kerhet av den 29 mars 2000 (2) f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen att best(cid:228)mmelser inf(cid:246)rs f(cid:246)r att se till att s(cid:229)dana produkter som uppfyller Europastandarder, som fastst(cid:228)llts av europeiska standardiseringsorgan p(cid:229) kommissionens uppdrag, skall anses uppfylla direktivets s(cid:228)kerhetskrav. Mot bakgrund av detta f(cid:246)rslag till nya best(cid:228)mmelser har kommissionen f(cid:246)r avsikt att kontrollera om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta fram nya standarder eller (cid:228)ndra de nu g(cid:228)llande p(cid:229) olika omr(cid:229)den som (cid:228)r av intresse f(cid:246)r konsumenternas s(cid:228)kerhet. I detta ing(cid:229)r de olika aspekterna av brandskyddet. Om det d(cid:229) visar sig att det beh(cid:246)vs en standardisering av n(cid:229)gon aspekt och f(cid:246)rutsatt att det r(cid:229)der tillr(cid:228)cklig enighet bland ber(cid:246)rda parter, (cid:228)r kommissionen beredd att utarbeta ett s(cid:229)dant mandat. (1) EGT L 228, 11. 8. 1992. (2) KOM(2000) 140 slutlig


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1229/00 di Sebastiano Musumeci (UEN) alla Commissione. Importazione di succo d'arancia dal Messico.

eurovoc_concepts:
Mexico
agricultural product
citrus fruit
countervailing charge
development aid
fruit juice
preferential agreement
restriction on competition

text: C 53 E/108 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 L(cid:146)obiettivo di fondo della Commissione resta la corretta applicazione ed attuazione dell(cid:146)accordo sui TRIPS da parte degli Stati Uniti, nella consapevolezza che la sezione 211 potrebbe avere ripercussioni per tutte le societ(cid:224) europee che intrattengono relazioni con Cuba. ¨ nell(cid:146)interesse della Comunit(cid:224) e dei suoi Stati membri garantire che le disposizioni dell(cid:146)accordo sui TRIPS siano rispettate da tutti i membri dell(cid:146)OMC. (1) GU C 374 E del 28. 12. 2000, pag. 145. (2) GU C 46 E del 13. 2. 2001, pag. 50. (3) V. pag. 32. (2001/C 53 E/138) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1229/00 di Sebastiano Musumeci (UEN) alla Commissione Oggetto: Importazione di succo d(cid:146)arancia dal Messico (14 aprile 2000) Dato che la Commissione ha concesso di recente un ampio contingente di importazione agevolata, in particolare di 31 000 tonnellate di succo d(cid:146)arancia dal Messico, di 750 tonnellate di fiori recisi e 400 di fiori esotici, di 30 000 tonnellate di miele e 1 000 tonnellate di meloni e tenuto conto che tale assurdo provvedimento, dopo l(cid:146)accordo euromediterraneo, costituisce un(cid:146)ulteriore fortissima penalizzazione nei confronti dell(cid:146)acquacoltura dell(cid:146)Italia meridionale e della Sicilia in particolare, dove la crisi degli agrumi ha ridotto all(cid:146)esasperazione decine di migliaia di operatori del comparto, pu(cid:242) la Commissione comunicare quanto segue: 1. 2. secondo quali criteri pu(cid:242) essere considerata compatibile la concorrenza sleale con la cooperazione con i paesi deboli; ritiene essa di dover sospendere, alla luce delle modificate condizioni di mercato, gli effetti devastanti degli accordi agricoli bilaterali e di adottare conseguenti misure compensative, come peraltro previsto dagli stessi trattati con i paesi terzi? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (29 maggio 2000) La Commissione ritiene che l(cid:146)accordo commerciale di recente concluso con il Messico offra risultati globalmente equi per l(cid:146)agricoltura. A dire il vero sarebbe lecito affermare che nei settore degli ortofrutticoli e dei fiori recisi il risultato Ł vantaggioso per la Comunit(cid:224). Per molti prodotti dei settori in parola, il Messico offre una liberalizzazione immediata sulle importazioni dalla Comunit(cid:224). A prescindere da un numero limitato di contingenti che saranno concessi al Messico, la Comunit(cid:224) manterr(cid:224) la maggior parte di questi prodotti su un elenco di produzioni i cui scambi per il momento non sono liberalizzati. La Commissione ritiene inoltre che i contingenti accordati non avranno un effetto negativo sui paesi meno sviluppati e neppure sui produttori europei. Il problema di compensare i produttori europei quindi non si la pone. Vale inoltre la pena di rilevare che in una dichiarazione fatta nel contesto dell(cid:146)accordo, Commissione ha concordato di controllare le importazioni sul mercato comunitario effettuate nel contesto del contingente per il succo d(cid:146)arancia a cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare. Inoltre, l(cid:146)articolo 15 dell(cid:146)accordo prevede determinate procedure di salvaguardia qualora dovessero sorgere difficolt(cid:224) in seguito ad importazioni sui mercati comunitario o messicano. I negoziatori della Commissione hanno garantito che, nel quadro dell(cid:146)accordo, il sistema comunitario dei prezzi d(cid:146)entrata continuer(cid:224) ad essere applicato. Come l(cid:146)onorevole parlamentare pu(cid:242) constatare ci(cid:242) e particolarmente importante per il settore degli ortofrutticoli. Infine, si sottolineano gli ottimi risultati ottenuti sulle norme relative all(cid:146)origine dei prodotti agricoli, sempre nel quadro dell(cid:146)accordo, per cui il Messico ha accettato le regole comunitarie in materia di origine per molti dei prodotti considerati. Ci(cid:242) significa ad esempio che, per quando concerne il citato contingente di succo d(cid:146)arancia, il succo deve essere ottenuto da arance coltivate in Messico


title: Komission asetus (EY) N:o 790/2000, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2000, tomaattien kaupan pitämisen vaatimuksista

eurovoc_concepts:
fruit vegetable
marketing standard
product quality

text: L 95/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 790/2000, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2000, tomaattien kaupan pitämisen vaatimuksista EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, (5) ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkina- järjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1257/1999 (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Tomaatit kuuluvat asetuksen (EY) N:o 2200/96 liitteessä I mainittuihin tuotteisiin, joihin on sovellettava kaupan pitämisen vaatimuksia. Tomaattien laatuvaatimuksista 30 päivänä maaliskuuta 1983 annettua komission asetusta (ETY) N:o 778/83 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2522/97 (4), on muutettu useita kertoja, eikä se ole enää oikeudellisesti selkeä. Kyseinen säädös on syytä laatia uudelleen ja kumota asetus (ETY) N:o 778/83. Avoimuus maailmanmarkki- noilla edellyttää, että tätä varten otetaan huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission helposti pilaantuvien tuotteiden laatuvaatimusten asetta- mista ja laadun kehittämistä käsittelevän työryhmän tomaateille suosittamat vaatimukset. luettuina) muodostavat On syytä täsmentää, että kirsikkatomaatit (cocktailto- maatit mukaan neljännen kaupan pidettävän tyypin, joka eroaa kolmesta aiemmin erotetusta tyypistä eli pyöreistä, uurteisista ja soikeista ja eritellä tomaattien sallitut kaupan pitä- tomaateista, misen muodot. Tuoreiden tomaattien markkinoiden kehitys riippuu tuotteiden aistinvaraisista ominaisuuk- sista, joille on tyypillistä suuri vaihtelu erityisesti vähit- täiskauppavaiheessa. Alalle olisi annettava mahdollisuus merkitä pakkauksiin olennaiset kypsyyden arviointipe- rusteita koskevat vähimmäis- tai enimmäistiedot, jotta kuluttaja voisi tehdä valintansa itselleen parhaiten sovel- tuvien aistinvaraista laatua koskevien kriteerien perus- teella. helpottaa kauppasuhteita tasapuolisen kilpailun pohjalta ja auttaa näin parantamaan tuotannon kannattavuutta. Näitä vaatimuksia sovelletaan kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa. Tuotteiden pitkät kuljetusmatkat, pitkähkö varastointiaika ja tuotteiden erilaiset käsittelyt saattavat aiheuttaa niissä biologisesta kehittymisestä ja pilaantu- misalttiudesta aiheutuvaa laadun heikkenemistä. On syytä ottaa huomioon nämä muutokset sovellettaessa vaatimuksia lähettämisvaihetta seuraavissa kaupan pitä- misen vaiheissa. Ekstraluokan tuotteissa, joiden on oltava erityisen huolella valikoituja ja pakattuja, voidaan sallia vain vähäinen tuoreuden ja täyden nestejännit- yksen väheneminen. (6) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tuoreiden hedelmien ja vihannesten hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla CN-koodiin 0702 00 00 kuuluvien tomaattien kaupan pitä- misen vaatimukset ovat liitteessä. Nämä vaatimukset koskevat kaikkia kaupan pitämisen vaiheita asetuksessa (EY) N:o 2200/96 säädetyin edellytyksin. Lähettämistä seuraavissa vaiheissa tuotteissa voi kuitenkin esiintyä vaatimusten määräyksiin nähden — vähäistä tuoreuden ja täyden nestejännityksen vähenemistä, — muissa kuin ekstraluokkaan luokitelluissa tuotteissa niiden johtuvia vähäisiä ja pilaantumisalttiudesta kehityksestä muutoksia. 2 artikla Kumotaan asetus (ETY) N:o 778/83. 3 artikla (4) Näiden vaatimusten soveltamisella olisi voitava poistaa markkinoilta laadultaan epätyydyttävät tuotteet, ohjata sekä tuotantoa kuluttajien vaatimuksia tyydyttäväksi Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. (1) EYVL L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EYVL L 86, 31. 3. 1983, s. 14. (4) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 44. sovelletaan Sitä kolmannen kuukauden ensimmäisestä päivästä. voimaantulokuukautta sen seuraavan 15. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 95/25 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen L 95/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 4. 2000 LIITE TOMAATTEJA KOSKEVAT VAATIMUKSET I TUOTTEEN MÄÄRITELMÄ Nämä vaatimukset koskevat lajin Lycopersicon lycopersicum (L. ) Karsten ex Farw. /Lycopersicon esculentum Mill. (viljeltyjen lajikkeiden) tomaatteja, jotka on tarkoitettu toimitettaviksi kuluttajille tuoreina, lukuun ottamatta teolliseen jalostuk- seen tarkoitettuja tomaatteja. Tomaateissa erotetaan neljä kaupan pidettävää tyyppiä: — pyöreät — uurteiset — soikeat tai pitkulaiset — kirsikkatomaatit (myös cocktailtomaatit). II LAATUA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Vaatimusten tarkoituksena on määritellä tomaattien laatu kauppakunnostuksen ja pakkaamisen jälkeen. A Vähimmäisvaatimukset Ottaen huomioon kullekin luokalle annetut erityissäännökset ja sallitut poikkeamat tomaattien on kaikissa luokissa oltava: — eheitä, — terveitä; tuotteita, joissa on mätää tai jotka ovat muuten pilaantuneet ravinnoksi kelpaamattomiksi, ei sallita, — puhtaita, lähes vailla näkyviä vieraita aineita, — tuoreen näköisiä, — lähes vailla tuholaisia, — lähes vailla tuholaisten aiheuttamia vioittumia, — vailla epätavallista pintakosteutta, — vailla vierasta hajua ja/tai makua. Terttutomaattien varsien on oltava tuoreita, terveitä, puhtaita sekä täysin vailla lehtiä ja näkyviä vieraita aineita. Tomaattien kehitysasteen ja kunnon on oltava sellainen, että ne — kestävät kuljetuksen ja käsittelyn, ja — saapuvat tyydyttävässä kunnossa määräpaikkaan. B Luokitus Tomaatit luokitellaan kolmeen luokkaan seuraavasti: i) Ekstraluokka Tähän luokkaan luokiteltujen tomaattien on oltava erittäin hyvälaatuisia. Niiden on oltava kiinteämaltoisia sekä muodoltaan, ulkonäöltään ja kehitysasteeltaan lajikkeelle tyypillisiä. Tomaattien värin suhteessa kypsyysasteeseen on oltava sellainen, että ne vastaavat edellä A kohdan viimeisen alakohdan vaatimuksia. Viherkantaisia ja muuten viallisia tomaatteja ei sallita, lukuun ottamatta hyvin vähäisiä kuoren pintamuutoksia, joilla ei ole vaikutusta tuotteen ulkonäköön, laatuun, säilyvyyteen eikä pakkauksen ulkoasuun. ii) I luokka Tähän luokkaan luokiteltujen tomaattien on oltava hyvälaatuisia. Niiden on oltava kohtuullisen kiinteitä ja ominaisuuksiltaan lajikkeelle tyypillisiä. 15. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 95/27 Halkeamia ja näkyvästi viherkantaisia ei sallita. Niissä voi kuitenkin olla seuraavanlaisia vähäisiä virheitä edellyttäen, että virheet eivät vaikuta tuotteen ulkonäköön, laatuun, säilyvyyteen ja pakkauksen ulkoasuun: — vähäinen muodon ja kehityksen vajavuus, — vähäinen värivirhe, — vähäiset kuorivauriot, — erittäin vähäiset kolhiutumat. Uurteisissa tomaateissa saa lisäksi olla: — enintään 1 cm:n pituisia arpeutuneita halkeamia, — kohtuullisia kohoumia, — pieni napamainen syvennys, joka ei ole korkkiutunut, — enintään 1 cm2:n kokoinen korkkiutunut alue luotin kohdalla, — ohut pitkulainen (saumamainen) kanta-arpi, joka on pituudeltaan enintään kaksi kolmasosaa tomaatin enimmäishalkaisijasta. iii) II luokka Tähän luokkaan kuuluvat tomaatit, joita ei voida luokitella ylempiin luokkiin, mutta jotka täyttävät edellä määritellyt vähimmäisvaatimukset. Niiden on oltava riittävän kiinteitä (mutta ne voivat olla hyvin lievästi vähemmän kiinteitä kuin I luokan tomaatit) eikä niissä saa olla arpeutumattomia halkeamia. Niissä voi olla seuraavanlaisia vikoja, ominaispiirteet säilyvät muuttumattomina: jos niiden laatuun, säilyvyyteen tai ulkoasuun liittyvät olennaiset — muodon, kehityksen ja värityksen vajavuus, — kuorivaurioita tai kolhiutumia, jolleivät ne vahingoita hedelmää merkittävästi, — enintään 3 cm:n pituisia arpeutuneita halkeamia. Uurteisissa tomaateissa saa lisäksi olla: — selvempiä kohoumia kuin I luokassa, mutta ei kuitenkaan epämuodostumia, — napamainen syvennys, — enintään 2 cm2:n kokoinen korkkiutunut alue luotin kohdalla, — ohut pitkulainen (saumamainen) kanta-arpi. III KOKOLAJITTELUA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Koko määritetään tomaatin poikkileikkauksen suurimman halkaisijan mukaan. Jäljempänä annettavat säännökset eivät koske kirsikkatomaatteja. A Vähimmäiskoko Ekstra-, I ja II luokkaan luokiteltujen tomaattien vähimmäiskoko on: — 35 mm pyöreillä ja uurteisilla tomaateilla, — 30 mm soikeilla tomaateilla. B Kokolajitteluasteikko Tomaatit lajitellaan seuraavaa kokolajitteluasteikkoa noudattaen: — vähintään 30 mm, mutta vähemmän kuin 35 mm (1) — vähintään 35 mm, mutta vähemmän kuin 40 mm — vähintään 40 mm, mutta vähemmän kuin 47 mm — vähintään 47 mm, mutta vähemmän kuin 57 mm — vähintään 57 mm, mutta vähemmän kuin 67 mm — vähintään 67 mm, mutta vähemmän kuin 82 mm — vähintään 82 mm, mutta vähemmän kuin 102 mm — vähintään 102 mm. Ekstra- ja I luokan tomaattien on oltava kokolajitteluasteikon mukaisia. Tätä kokolajitteluasteikkoa ei sovelleta terttutomaatteihin. (1) Koskee ainoastaan soikeita tomaatteja. L 95/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 4. 2000 IV SALLITTUJA POIKKEAMIA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Jokaisessa pakkauksessa sallitaan laatu- ja kokopoikkeamien rajoissa tuotteita, jotka eivät ole mainitun laatuluokan vaatimusten mukaisia. A Sallitut laatupoikkeamat i) Ekstraluokka — viisi prosenttia lukumäärästä tai painosta tomaatteja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia mutta jotka poikkeuksellisesti hyväksytään tämän luokan sallittujen jotka täyttävät I luokan vaatimukset tai poikkeamien rajoissa. ii) I luokka — kymmenen prosenttia lukumäärästä tai painosta tomaatteja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia mutta jotka täyttävät II luokan vaatimukset tai jotka poikkeuksellisesti hyväksytään tämän luokan sallit- tujen poikkeamien rajoissa, — terttutomaateista viisi prosenttia tomaattien lukumäärästä tai painosta saa olla varresta irrallaan. iii) II luokka — kymmenen prosenttia lukumäärästä tai painosta tomaatteja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia eivätkä vähimmäisvaatimuksia, lukuun ottamatta tuotteita, joissa on mätää, selviä vioittumia tai jotka ovat muuten pilaantuneet kulutukseen kelpaamattomiksi, — terttutomaateista kymmenen prosenttia tomaattien lukumäärästä tai painosta saa olla varresta irrallaan. B Sallitut kokopoikkeamat Kaikissa laatuluokissa: kymmenen prosenttia lukumäärästä tai painosta tomaatteja, jotka ovat merkinnöissä ilmoitettua kokoa välittömästi suurempaa ja/tai pienempää kokoluokkaa; pyöreiden ja uurteisten tomaattien vähimmäiskoko on 33 mm ja soikeiden tomaattien 28 mm. V KAUPPAKUNNOSTUSTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET A Tasalaatuisuus Kunkin pakkauksen sisällön on oltava tasalaatuinen ja sisällettävä ainoastaan samaa alkuperää, lajiketta tai kaupan pidettävää tyyppiä sekä laatu- tai kokoluokkaa (jos tuote on lajiteltu koon mukaan) olevia tomaatteja. Ekstra- ja I Soikeiden tomaattien on lisäksi oltava pituudeltaan riittävän yhdenmukaisia. luokkaan kuuluvien tomaattien on oltava kypsyysasteeltaan ja väriltään miltei yhdenmukaisia. Pakkauksesta näkyvän sisällön osan on edustettava koko sisältöä. B Pakkaaminen Tomaatit on pakattava siten, että ne tulevat suojatuiksi sopivalla tavalla. Pakkauksen sisällä käytettävien materiaalien on oltava uusia, puhtaita ja sellaisia, ettei niistä aiheudu tuotteille ulkoista eikä sisäistä pilaantumista. Kaupallisilla merkinnöillä varustettujen materiaalien, erityisesti paperien ja etikettien käyttö on sallittua, edellyttäen että painatus ja kiinnitys tehdään myrkyttömällä painovärillä ja liimalla. Pakkauksissa ei saa olla mitään vieraita esineitä. C Kauppakunnostus Tomaatteja voidaan pitää kaupan i) yksittäisinä hedelminä verhiöllä ja lyhyellä varrella tai ilman; ii) terttutomaatteina eli siten, että tomaatit ovat kokonaisina kukintoina tai kukintojen osina, kuitenkin niin, että kussakin kukinnoissa tai kukinnon osassa on vähintään seuraava määrä hedelmiä: — kolme hedelmää (kaksi hedelmää, jos tomaatit on esipakattu), tai — tertuissa olevissa kirsikkatomaateissa kuusi hedelmää (neljä hedelmää, jos tomaatit on esipakattu). VI MERKITSEMISTÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Kunkin pakkauksen samalla sivulla on oltava selvin, pysyvin ja ulospäin näkyvin kirjaimin seuraavat merkinnät: A Tunnistemerkinnät Pakkaaja tai lähettäjä: Nimi ja osoite tai virallisesti annettu tai hyväksytty tunnus. Jos käytetään tunnusta, merkintä ”pakkaaja” ja/tai ”lähettäjä” (tai vastaava lyhenne) on kuitenkin merkittävä kyseisen tunnuksen läheisyyteen. 15. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 95/29 B Tuote — ”tomaatteja” tai ”terttutomaatteja” ja kauppamuodon nimi, jos sisältö ei ole näkyvissä; nämä merkinnät ovat pakollisia kaikille sekä tertussa oleville että muille kirsikkatomaateille (tai cocktailtomaateille), — lajikkeen nimi (vapaaehtoinen). C Tuotteen alkuperä — alkuperämaa ja tarvittaessa tuotantoalue tai kansallinen, alueellinen tai paikallinen nimitys. D Kaupalliset tiedot — luokka, — kokoluokka (jos tuote on lajiteltu koon mukaan) vähimmäis- ja enimmäishalkaisijoin ilmaistuna tai muussa tapauksessa maininta ”lajittelemattomia”, — vähimmäissokeripitoisuus refraktometrillä mitattuna ja Brix-asteikolla ilmaistuna (vapaaehtoinen). E Virallinen tarkastusmerkintä (vapaaehtoinen)