title: Commission Regulation (EC) No 749/2000 of 11 April 2000 adapting the total quantities referred to in Article 3 of Council Regulation (EEC) No 3950/92 establishing an additional levy in the milk and milk products sector

eurovoc_concepts:
agricultural levy
milk
milk product
regulation of agricultural production

text: L 90/4 EN Official Journal of the European Communities 12. 4. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 749/2000 of 11 April 2000 adapting the total quantities referred to in Article 3 of Council Regulation (EEC) No 3950/92 establishing an additional levy in the milk and milk products sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (4) Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3950/92 of 28 December 1992 establishing an additional levy in the milk and milk products sector (1), as last amended by Regulation (EC) No 1256/1999 (2), and in particular Articles 3(2) and 4(2) thereof, Whereas: (1) (2) (3) Article 3(2) of Regulation (EEC) No 3950/92 lays down that the guaranteed total quantities for Finland may be increased to compensate ‘SLOM’ producers, up to a maximum of 200 000 tonnes. In accordance with Article 6 of Commission Regulation (EC) No 671/95 (3), as amended by Regulation (EC) No 1390/95 (4), Finland has notified the quantities concerned for the 1999/2000 marketing year. Article 4(2) of Regulation (EEC) No 3950/92 lays down that the individual reference quantities are increased or established at the duly justified request of producers to take account of changes affecting their deliveries and/or direct sales and that the increase or establishment of such a reference quantity is subject to a corresponding reduction or cancellation of the other reference quantity the producer owns. Such adjustments may not lead to an increase, for the Member State concerned, in the sum of the deliveries and direct sales referred to in Article 3 of Regulation (EEC) No 3950/92. Where the individual reference quantities undergo a definitive change, the quantities referred to in Article 3 are adjusted accordingly. In accordance with the third indent of Article 8 of Commission Regulation (EEC) No 536/93 (5), as last amended by Regulation (EC) No 1255/98 (6), Belgium, Denmark, Germany, Spain, France, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland and the United Kingdom have notified quantities which have undergone a definitive change in accordance with the second subparagraph of Article 4(2) of Regulation (EEC) No 3950/92. Ireland, Italy, (5) (6) The total quantities applicable for the period from 1 April 1999 to 31 March 2000 laid down in the table given in Article 3(2) of Regulation (EEC) No 3950/92 and consequently those subsequent periods laid down in the Annex to that Regulation should therefore be adjusted. applicable for The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Milk and Milk Products, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EEC) No 3950/92 is amended as follows: 1. The table in Article 3(2) is replaced by that given in Annex I hereto. 2. The Annex is replaced by Annex II hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 11 April 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 405, 31. 12. 1992, p. 1. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 73. (3) OJ L 70, 30. 3. 1995, p. 2. (4) OJ L 135, 21. 6. 1995, p. 4. (5) OJ L 57, 10. 3. 1993, p. 12. (6) OJ L 173, 18. 6. 1998, p. 14. 12. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 90/5 ANNEX I ‘Total reference quantities as applicable from 1 April 1999 to 31 March 2000 Member State Deliveries Direct sales (tonnes) Belgium Denmark Germany (1) Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden 3 152 062 4 454 411 27 768 016 629 817 5 469 725 23 816 298 5 236 758 9 703 974 268 098 10 990 667 2 563 309 1 862 977 2 396 730 3 300 000 158 369 937 96 800 696 97 225 419 500 9 006 226 086 951 84 025 186 092 9 484 9 462 3 000 United Kingdom 14 394 532 195 515 (1) Including 6 242 276 tonnes for deliveries from producers in the new Länder and 11 091 tonnes for direct sales in the new Länder. ’ L 90/6 EN Official Journal of the European Communities 12. 4. 2000 ANNEX II ‘ANNEX a) Total reference quantities referred to in Article 3(2) as applic- c) Total reference quantities referred to in Article 3(2) as applic- able from 1 April 2000 to 31 March 2001 able from 1 April 2002 to 31 March 2005 (tonnes) (tonnes) Member State Deliveries Direct sales Member State Deliveries Direct sales Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden 3 152 062 4 454 411 27 768 016 674 617 5 819 725 23 816 298 5 332 758 10 087 974 268 098 10 990 667 2 563 309 1 862 977 2 396 730 3 300 000 158 369 937 96 800 696 97 225 419 500 9 006 226 086 951 84 025 186 092 9 484 9 462 3 000 United Kingdom (1) 14 407 140 195 515 (1) Specific quota increase for allocation to Northern Ireland. Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden 3 152 062 4 454 411 27 768 016 699 817 6 019 725 23 816 298 5 386 758 10 303 974 268 098 10 990 667 2 563 309 1 862 977 2 396 730 3 300 000 158 369 937 96 800 696 97 225 419 500 9 006 226 086 951 84 025 186 092 9 484 9 462 3 000 United Kingdom 14 414 232 195 515 b) Total reference quantities referred to in Article 3(2) as applic- able from 1 April 2001 to 31 March 2002 d) Total reference quantities referred to in Article 3(2) as applic- able from 1 April 2005 to 31 March 2006 (tonnes) (tonnes) Member State Deliveries Direct sales Member State Deliveries Direct sales Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden 3 152 062 4 454 411 27 768 016 699 817 6 019 725 23 816 298 5 386 758 10 303 974 268 098 10 990 667 2 563 309 1 862 977 2 396 730 3 300 000 158 369 937 96 800 696 97 225 419 500 9 006 226 086 951 84 025 186 092 9 484 9 462 3 000 United Kingdom (1) 14 414 232 195 515 (1) Specific quota increase for allocation to Northern Ireland. Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden 3 168 614 4 476 688 27 907 340 699 817 6 019 725 23 937 477 5 386 758 10 303 974 269 443 11 046 040 2 577 056 1 872 339 2 408 753 3 316 515 158 369 937 96 800 696 97 225 419 500 9 006 226 086 951 84 025 186 092 9 484 9 462 3 000 United Kingdom 14 487 182 195 515 12. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 90/7 e) Total reference quantities referred to in Article 3(2) as applic- f) Total reference quantities referred to in Article 3(2) as applic- able from 1 April 2006 to 31 March 2007 able from 1 April 2007 to 31 March 2008 (tonnes) (tonnes) Member State Deliveries Direct sales Member State Deliveries Direct sales Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden 3 185 166 4 498 964 28 046 664 699 817 6 019 725 24 058 656 5 386 758 10 303 974 270 788 11 101 414 2 590 803 1 881 702 2 420 775 3 333 030 158 369 937 96 800 696 97 225 419 500 9 006 226 086 951 84 025 186 092 9 484 9 462 3 000 Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden 3 201 718 4 521 241 28 185 988 699 817 6 019 725 24 179 835 5 386 758 10 303 974 272 134 11 156 787 2 604 550 1 891 064 2 432 798 3 349 545 158 369 937 96 800 696 97 225 419 500 9 006 226 086 951 84 025 186 092 9 484 9 462 3 000 United Kingdom 14 560 132 195 515 United Kingdom 14 633 083 195 515’


title: 2000/567/EG: Kommissionens beslut av den 11 april 2000 om det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland planerar att genomföra till förmån för Microelectronic Innovation GmbH, Frankfurt/Oder (Brandenburg) [delgivet med nr K(2000) 1063] (Text av betydelse för EES) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Brandenburg
European Commission
State aid
control of State aid
electronic component
exchange of information

formats: html pdf print

text: L 238/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 2000 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 11 april 2000 om det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland planerar att genomföra till förmån för Microelectronic Innovation GmbH, Frankfurt/Oder (Brandenburg) [delgivet med nr K(2000) 1063] (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (2000/567/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (1), särskilt artikel 14, (2) efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och av följande skäl: I. FÖRFARANDE (1) Sedan det genom en artikel i ”Handelsblatt” den 22 augusti 1996 hade blivit känt att delstaten Brandenburg hade för avsikt att bevilja stöd till System Microelec- tronic Innovation GmbH (SMI) till ett belopp av 10 miljoner tyska mark, uppmanade kommissionen den 2 september 1996 (3) och den 23 januari 1997 (4) Förbundsrepubliken Tyskland att ytterligare upplysningar. Trots denna uppmaning inkom till kommissionen inget officiellt meddelande, och ännu mindre någon formell anmälan från Förbundsrepubliken lämna (1) EGT L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (2) EGT C 352, 20. 11. 1997, s. 3. (3) Skrivelse D/52388. (4) Skrivelse D/50321. Tyskland. Stödet var även föremål för diskussion under flera möten tillsammans med företrädare för kommis- sionen och delstaten Brandenburg. Företrädarna för del- staten Brandenburg kunde emellertid inte ge kommis- sionen några närmare upplysningar om det aktuella företaget. Den 9 juni 1997 registrerades ärendet som statligt stöd under NN 80/97. Genom en skrivelse av den 5 augusti 1997 (5) underrät- tade kommissionen de tyska myndigheterna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88. 2 i EG-fördraget avseende detta stöd. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas Kommissionen ändrade i enlighet med detta ärendets nummer till C 45/97. Vid detta tillfälle uppmanade kommissionen övriga berörda parter att inom en månad från datum för tillkännagivandet inkomma med synpunkter i fråga om åtgärden. tidning (6). officiella (3) De tyska myndigheterna reagerade på beslutet om att inleda förfarandet genom en skrivelse av den 6 oktober 1997 (registrerad den 6 oktober 1997) och den 29 januari 1998 (registrerad den 30 januari 1998). Ytterli- gare upplysningar överlämnades genom skrivelser av den 28 november 1998 (registrerad den 5 januari 1999), den 15 mars 1999 (registrerad den 16 mars 1999), den 7 juni 1999 (registrerad den 9 juni 1999), den 12 juli 1999 (registrerad den 13 juli 1999) samt den 29 juli (5) Skrivelse D/6624. (6) Se fotnot 2. 22. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 238/51 1999 (registrerad den 30 juli 1999). I den senaste skri- velsen angav de tyska myndigheterna att man hittat en ny investerare till MD & D, dotterbolag till SIMI, och lämnade även ytterligare detaljerade upplysningar. Eftersom de tyska myndigheterna inte lämnade några övriga upplysningar i ärendet, ställde kommissionen genom en skrivelse av den 1 december 1999 några kompletterande frågor. De tyska myndigheterna besva- rade skrivelsen den 23 december 1999. Eftersom upplys- ningarna fortfarande inte på ett tillfredsställande sätt gav svar på kommissionens frågor, meddelade kommis- sionen den 13 januari 2000 genom en skrivelse som tillsammans med några avslutande frågor innehöll en hänvisning om att den skulle utfärda ett slutgiltigt beslut på grundval av de upplysningar som den hade till sitt förfogande. Den 7, 14 och 24 februari 2000 samt den 6 mars 2000 meddelade de tyska myndigheterna för sista gången upplysningar beträffande SIMI och MD & D Från övriga berörda parter kom endast – genom en skrivelse av den 8 december 1997, som registrerades den 23 december 1997 – ett yttrande, där man stödde kommissionens beslut om att inleda förfarandet. Detta yttrande översändes till de tyska myndigheterna, som i synpunkter sin tur meddelade kommissionen sina genom en skrivelse av den 21 juli 1998 (registrerad den 22 juli 1998). II. BAKGRUND Före återföreningen var VEB/Kombinat Halbleiterwerk Frankfurt/Oder med 8 500 anställda marknadsledande inom sitt område inom hela Comecon. Bolagets huvud- sakliga verksamhet var tillverkning av kundanpassade kopplingskretsar. Bolaget hade sitt säte i delstaten Bran- denburg. Det ursprungliga bolaget Mikroelektronik und Technologie Gesellschaft mbH (MTG) bytte den 1 mars 1993 namn till Halbleiter Electronic Frankfurt (O) GmbH (HEG) och skulle fortsätta att driva MTG:s vikti- gaste affärsområden. Samma dag bildades genom ett samriskföretag ett nytt bolag tillsammans med det amerikanska bolaget Synergy Semiconductor Corpora- tion (SSC), vilket förvärvade 49 % av aktierna i MTG. Vid samma tid i januari 1993 sålde MTG återstående 51 % (THA), som genom av aktierna till Treuhandanstalt bidrag till HEG på totalt 63 miljoner tyska mark möjlig- gjorde en fortsatt drift av bolaget. Den 1 december 1993 bytte HEG namn till System Mikroelektronik GmbH (SMI). Den 28 juni 1994 förde THA över sin andel på 51 % till delstaten Brandenburg. Delstaten gav å sin sida i uppdrag åt C & L Treuarbeit Deutsche Revision att förvalta denna andel. Den 25 april 1997 tvingades SMI att lämna in sin konkursansökan och omvandlades därmed till SMI i. G. (SMI:s konkursbo). Konkursförfa- randet inleddes den 1 juli 1997. Företaget hade fortfa- rande vid denna tidpunkt 370 anställda. SMI inställde sin verksamhet den 30 juni 1997. Den 29 januari 1998 överlämnade de tyska myndigheterna detaljerad information om det rättsliga konkursförfa- randet. Konkursförvaltaren beslöt att säkerställa driften av bolaget och bildade därför den 30 juni 1997, genom övertagande av bolagets tillgångar, ett nytt bolag under namnet Silicium Microelektronik Integration GmbH Frankfurt/Oder (SIMI). Bolaget som hade ett grundkapital på 500 000 tyska mark kunde därmed fortsätta driften av affärsverksamheten med cirka 105 anställda. Samtliga aktier i SIMI tillhörde det konkursförsatta SMI. Den 1 juli 1997 bildade konkursförvaltaren ett dotterbolag, (4) (5) (6) (7) (8) (9) som till 100 % ägdes av SIMI, kallat Microelectronic Design & Development GmbH (MD & D), vars verk- samhet skulle omfatta områdena konsultverksamhet, marknadsföring, utveckling och utformning av mikro- elektroniska produkter och tjänster. Den 29 januari 1999 meddelade förbundsregeringen att bidragen från delstaten Brandenburg inte uppgick till de 67 miljoner tyska mark som angetts i den formella idéskiss (concept book) som delstaten Brandenburg över- I verkligheten uppgick lämnat vid början av 1997. beloppet till 70,3 miljoner tyska mark (7). På grundval av dessa informationer hade finansministeriet i delstaten godkänt dessa åtgärder. Därefter försökte delstaten Brandenburg och konkursför- valtaren gemensamt att sälja SIMI till en privat investe- rare. Som en följd av privatiseringsförsöken planerade förvaltaren att sälja SIMI-aktierna och förmögenhetsvär- dena i det konkursförsatta SMI till Integrated Semicon- ductor Technologies GmbH (IST). Avtalet hävdes emel- lertid, eftersom IST fram till den 25 juni 1999 inte hade kunnat uppfylla ramvillkoren i köpeavtalet. När förhandlingarna med IST slutligen avbröts, underrät- tade de tyska myndigheterna den 29 juli 1999 kommis- sionen om att nya förhandlingar hade inletts med Meg- axess Inc. (USA), en affärspartner till IST. Dessa förhand- lingar genomfördes med positivt resultat och SIMI såldes till Megaxess. Genom avtalet av den 28 juni 1999 avytt- rades 80 % av aktierna i MD & D till Megaxess. Rester- ande 20 % såldes till tre av de anställda i MD & D. Med verkan per den 14 juli 1999 förvärvade MD & D dels aktierna i SIMI till deras nominella värde på 50 000 tyska mark, dels de rörliga anläggningstillgångarna i det konkursförsatta SMI till ett pris av 1,7 miljoner tyska mark. Med andra ord övertog dotterbolaget både akti- erna i det nybildade bolaget SIMI, det tidigare moderbo- laget, och anläggningstillgångarna i det ursprungliga bolaget SMI som var satt i konkurs. III. FINANSIELLA ÅTGÄRDER 3. 1 Finansiella åtgärder till förmån för SMI (10) Enligt de uppgifter som den tyska regeringen lagt fram har SMI erhållit finansiellt stöd från två olika källor: THA (miljoner DEM) Översikt Investeringsbidrag från 1993 Ekonomiska bidrag Flyttningsaktiviteter 1995 (ej närmare specificerade) 45 18 1,8 Totalt 64,8 inleda förfarandet (7) På grund av bristande information hade kommissionen i beslutet om att lämnat det exakta beloppet öppet och därmed uttryckt sitt tvivel beträffande stödets exakta storlek. Beslutet om att inleda förfarandet och detta beslut gäller därför stödet från delstaten Brandenburg till dess totala belopp på 70,3 miljoner tyska mark. L 238/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 2000 Delstaten Brandenburg (miljoner DEM) Översikt Förlustutjämning 1993–1997 genom lån 70,3 Totalt 70,3 (11) Av de finansiella åtgärder som THA bidrog med användes 63 miljoner mark till investeringar och 1,8 miljoner mark till ej närmare specificerade flyttningsakti- viteter. Bidraget på 70,3 miljoner mark från delstaten Brandenburg utnyttjades till att utjämna förlusterna från 1993 till 1997. Det totala beloppet för de finansiella åtgärderna uppgick därmed till 135,1 miljoner mark. (12) Delstaten Brandenburg har anmält sina fordringar till konkursförfarandet. THA:s finansiella åtgärder har inte återkrävts. 3. 2 Finansiella åtgärder till förmån för SIMI (13) Enligt uppgifter från den tyska regeringen fick SIMI del av följande finansiella åtgärder: — Den 29 juli 1997 beviljade delstaten Brandenburg SIMI ett lån på 4 miljoner mark för att möjliggöra en fortsatt drift av det konkursförsatta SMI. Lånefristen fastställdes till den 30 juni 1999 och räntan låg 3 % över marknadsräntan. Enligt den information som den tyska regeringen meddelade i skrivelsen av den 7 februari 2000 hade detta lån fortfarande inte återbe- talats. — Dessutom skulle Bundesanstalt für vereinigungsbe- dingte Sonderaufgaben (BvS) med 1 miljon mark täcka det negativa rörelseresultat som SIMI förvän- tades visa under de 12 månaderna fram till juni 1998. (18) (19) om stödet till förmån till SMI var begränsat till detta bidrag. På grund av bristen på mer detaljerad informa- tion gick det inte att fastställa, om det var aktuellt att tillämpa någon av undantagsreglerna i artikel 87 i EG- fördraget. (17) Hittills hade kommissionen, trots att den uppmanat de tyska myndigheterna att överlämna en formell anmälan, inte erhållit några officiella uppgifter som skulle kunna möjliggöra en analys av det stöd som under de senaste åren utbetalats till SMI. Kommissionen hade heller inte någon konkret kännedom om bolagets framtida planer. Vidare kunde det inte klarläggas, huruvida de medel som THA 1993 ställde till förfogande var ett bidrag eller ett lån. Det kunde därför inte undersökas om denna åtgärd var förenlig med den då gällande Treuhandordningen från 1992 (8). Detsamma gällde lånet från delstaten Brandenburg. Kommissionen kunde inte heller fastställa om försälj- ningen av SMI (då fortfarande HEG) till SSC motsvarade de konkurrensregler som gällde inom gemenskapen. Kommissionen uppmanade därför Förbundsrepubliken Tyskland (9), att överlämna samtlig information som var nödvändig för att den skall kunna granska om det stöd framtida stöd är som redan utbetalats och planerat förenliga med artikel 92 (numera artikel 87) i EG- fördraget. Trots kommissionens uppmaning har de tyska myndigheterna fortfarande inte lämnat in någon formell anmälan. V. SYNPUNKTER FRÅN ÖVRIGA BERÖRDA PARTER Som en reaktion på beslutet om att inleda förfarandet inkom till kommissionen endast ett yttrande från övriga berörda parter. Organisationen Swedish Electronic Component Manufacturers Association (SECA) ansåg att det var motiverat att inleda förfarandet, eftersom SMI genom stöd hade åtnjutit konkurrensfördelar jämfört med övriga bolag som är verksamma på marknaden. 3. 3 Finansiella åtgärder till förmån för MD & D (14) information från de tyska Eftersom MD & D enligt myndigheterna varken fått eller kommer att få stöd, begränsas denna granskning till att omfatta de finansiella åtgärderna till förmån för SMI och SIMI. IV. KOMMISSIONENS BESLUT OM ATT INLEDA FÖRFA- RANDET I ENLIGHET MED ARTIKEL 88. 2 I EG- FÖRDRAGET (15) När förfarandet inleddes utgick kommissionen från det faktum att delstaten Brandenburg under åren, innan det rättsliga konkursförfarandet förgäves hade försökt att privatisera SMI. inleddes 1997, (16) Enligt den inofficiella informationen i den idéskiss (concept book) som de tyska myndigheterna överläm- nade vid början av 1997 erhöll bolaget mellan 1993 och 1997 stöd från THA och delstaten Brandenburg på totalt 131 miljoner mark. Visserligen var det fortfarande oklart (20) De tyska myndigheterna svarade att de inte hade kunnat besvara yttrandet från SECA, eftersom organisationen inte hade nämnt vilken marknad man åsyftade. VI. SYNPUNKTER FRÅN DE TYSKA MYNDIGHETERNA (21) Genom en skrivelse av den 6 oktober 1997, som inkom från de tyska myndigheterna som svar inom föreskriven tidsfrist, förklarade de att THA:s bidrag till SMI under 1993 på totalt 64,8 miljoner mark utgjorde stöd i enlighet med en THA-regel och därmed följde gemen- skapsrätten. Skrivelsen innehöll emellertid ingen infor- mation om det stöd på totalt 70,3 miljoner mark som delstaten Brandenburg beviljat. Den 7 februari 2000 förklarade de tyska myndigheterna att detta lån hade beviljats på marknadsmässiga villkor. (8) E 15/92; enligt denna stödordning var lån men inte bidrag tillåtna. (9) EGT C 119, 17. 4. 1997, s. 4 och 8. 22. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 238/53 (22) (23) sitt kompletterande svar den 29 januari 1998 I kommenterade de tyska myndigheterna de finansiella åtgärderna till förmån för SIMI. Det handlade inte om stöd, eftersom SIMI var ett nytt bolag och därför inte kunde bedömas som ett bolag i svårigheter. Gemen- skapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (10) skulle därför inte tillämpas. VII. BEDÖMNING AV STÖDET Fram till 1995 kunde den europeiska halvledarbranschen glädja sig åt en snabb tillväxt och höga vinster. Produk- tionsprocessens globalisering och storleken hos de vikti- gaste producenterna i Europa eller i andra länder stimu- lerar de mest betydande aktörerna till att etablera sig på världsmarknaden. Handeln inom gemenskapen är emel- lertid en viktig faktor, och på den marknaden är konkur- rensen livlig. Åtgärderna till förmån för dels SMI, dels SIMI torde därför påverka handeln och konkurrensen mellan företagen på halvledarmarknaden. (24) De enskilda åtgärderna skall följaktligen bedömas i enlighet med artikel 87. 1 i EG-fördraget, eftersom de beviljats ur statliga medel och därmed hotar att sned- vrida konkurrensen, påverka handeln mellan medlems- staterna och ge investerarna en fördel, eftersom de befriar dem från kostnader som de annars hade varit tvungna att bära själva. (25) Det framgår av de dokument som kommissionen lagt fram att båda bolagen, sett till deras situation, ansetts vara bolag i svårigheter. Både SMI och SIMI led svåra förluster vid den tidpunkt då de beviljades stöd. SMI blev kort därefter insolvent och gick i konkurs. SIMI, från början ett av SMI helägt dotterbolag, med ett mycket begränsat bolagskapital och utan egna förmögenhetstill- gångar, kunde endast fungera som bolag genom att utnyttja SMI:s förmögenhetstillgångar mot en avgift på 12 000 mark per månad. Även om SIMI var en ny juridisk person, kunde det under dessa omständigheter inte vara verksamt under normala marknadsvillkor och bör därför anses vara ett företag i svårigheter. Dessutom var det under lång tid omöjligt att hitta en investerare som var villig att överta verksamheten i detta företag. Slutligen konstaterar kommissionen att de tyska myndig- heterna, om att lägga fram inkomma med upplysningar, några påtagliga belägg för att SMI och SIMI inte var företag i svårigheter. kommissionens inte kunnat anmodan trots Enligt de tyska myndigheterna grundade sig de finan- siella åtgärderna från THA på THA:s andra och tredje stödordning (11). Enligt kommissionens uppfattning täcktes dessa bidrag från THA på totalt 64,8 miljoner mark under åren 1993 och 1995 inte av dessa stödordningar. Förutom i fallet med privatiseringarna får enligt dessa stödordningar endast lån och garantier beviljas. Beträffande SMI ingick emellertid bidragen i en trans- aktion, där THA endast sålde 49 % av SMI:s aktier till SSC. THA fortsatte följaktligen att vara majoritets- ägare i SMI. Enligt de tyska myndigheternas uppfatt- ning ”privatiserades” bolaget vid den tidpunkten genom en försäljning till den privata investeraren SSC. De gör gällande att THA:s stödordning inte innehåller någon information huruvida en faktisk ”privatisering” förutsätter att majoriteten av bolagets aktier överförs från en offentlig till en privat institu- tion. Dessutom ingriper fördraget inte i medlemssta- ternas egendomsordning enligt artikel 295 i EG- fördraget. Även en offentlig ägare skulle därmed I enlighet med kunna betraktas som investerare. denna innebörd hade bidragen beviljats. Följaktligen kunde den ovan nämnda transaktionen anses vara en privatisering i den mening som avses i riktlinjerna. I enlighet med denna innebörd hade bidragen bevil- jats. Kommissionen anser inte kan betecknas som ”privatisering” i den mening som avses i THA:s stödordningar. att detta avtal stödordningar beviljades bidrag Enligt dessa i samband med en privatisering just på grund av THA:s mycket specifika uppgift, nämligen att omvandla en statlig planekonomi till en marknads- ekonomi (12). Målet för den typen av stöd kan dock endast åstadkommas när bolag i offentlig ägo säljs och deras kontroll överförs till privata investerare. Av principen i artikel 295 i EG-fördraget, enligt vilken fördraget inte ingriper i de olika medlemssta- ternas egendomsordningar, följer alltså inte att varje försäljning av aktier i statliga företag är att anse som en privatisering. I det aktuella fallet behöll en offentlig institution dels en majoritet i bolaget, dels den oinskränkta kontrollen över dess verksamhet, medan de privata aktieägarna endast ägde en mino- ritet av aktierna. Därför kan det beviljade stödet på totalt 64,8 miljoner mark inte anses falla under THA:s andra och tredje stödordning. 7. 1 Finansiella åtgärder till förmån för SMI (26) förmån för SMI beviljades Till åtgärder: följande finansiella — Bidrag från THA på totalt 64,8 miljoner mark. Dessa finansiella åtgärder täcktes därmed inte av en godkänd stödordning och måste bedömas enskilt inom ramen för detta förfarande. THA ägde 51 % av (11) E 15/92 och N 768/94. (12) Se kommissionens beslut om THA:s första stödordning ärende NN (10) EGT C 368, 23. 12. 1997, s. 12. 108/91. L 238/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 2000 aktierna i SMI när det beviljade bidragen, men ökade inte samtidigt sin andel som en följd av bidragen. Övriga aktieägare gav inte några liknande bidrag. Kommissionen anser att en privat investerare inte skulle gjort en så stor investering under dessa omständigheter. Därmed utgör detta bidrag ett stat- ligt stöd i den mening som avses i artikel 87. 1 i EG-fördraget. Dessa åtgärder måste dessutom enligt artikel 88. 3 i EG-fördraget anmälas som ett ad hoc- stöd till kommissionen, innan de beviljas. De tyska myndigheterna har inte följt denna anmälningsskyl- dighet, eftersom bidragen från THA hade beviljats utan att kommissionen dessförinnan hade godkänt dem. Stödet beviljades följaktligen olagligt. — Lån från delstaten Brandenburg till SMI på 70,3 miljoner mark. (28) De tyska myndigheterna argumenterade för att detta lån hade beviljats till marknadsmässiga villkor. Vid tidpunkten för lånet var SMI visserligen ett företag i svårigheter med höga förluster och stigande skulder. Kommissionen utgår från att någon privat kreditgi- vare inte beviljat ett så högt lån under dessa omstän- digheter. Dessutom kan det konstateras att de tyska myndigheterna, trots de krav som ställts på dem, inte har lagt fram påtagliga belägg för att delstaten Bran- denburg agerade som en privat kreditgivare. Därför drar kommissionen den slutsatsen att även detta lån utgör ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87. 1 i EG-fördraget. Stödet godkändes av del- statens finansministerium men varken anmäldes till Inte heller eller grundar det sig på någon stödordning som tidigare godkänts av kommissionen. Av den anledningen förelåg det en skyldighet att även anmäla detta stöd enligt artikel 88. 3 i EG-fördraget. Eftersom Tyskland brutit mot anmälningsskyldigheten genom att inte anmäla stödet var även beviljandet av detta stöd olagligt. av kommissionen. godkändes 7. 2 Finansiella åtgärder till förmån för SIMI (27) Det nybildade bolaget SIMI beviljades följande finansiella åtgärder: i EG-fördraget, eftersom varken någon privat bank eller privat investerare hade beviljat finansiella medel till ett företag i svårigheter: utan kapital, utan egna anläggningstillgångar och utan relevanta säkerheter. — Från BvS en utbetald förlustutjämning till ett belopp av 1 miljon mark för 12 månader fram till juni 1998. Eftersom BvS inte erhöll någon motprestation för sitt bidrag, bör även denna åtgärd betraktas som stöd i den mening som avses i artikel 87. 1 i EG-fördraget. Kommissionen hänvisar till att den vid sitt beslut om att inleda förfarandet mot det konkursförsatta SMI nämnde samtliga de stöd som redan beviljats och skulle komma att beviljas. När SIMI beviljades stöd ägdes det helt av det konkursförsatta SMI, och någon privat investerare kunde man inte hitta. Eftersom det inte fanns något som tydde på att SIMI affärsmässigt skulle agera självständigt gent- emot moderbolaget SMI, hundraprocentig ägare till SIMI, kan man utgå från att SMI i praktiken kontrollerade SIMI. Åtgärderna till förmån för SIMI kan följaktligen även klassificeras som stöd till förmån för det konkurs- skulle därmed även omfattas av försatta SMI. Det beslutet om att inleda förfarandet. I sin skrivelse från februari 2000 framförde även de tyska myndigheterna tydligt denna åsikt. Dessa stödåtgärder skall därför inbe- gripas i detta beslut och skulle ha anmälts enligt artikel 88. 3 i EG-fördraget. Genom att Förbundsrepubliken Tyskland inte anmälde detta stöd har man inte fullgjort denna skyldighet. Av den anledningen beviljades även dessa stödåtgärder olagligt. VIII. STÖDÅTGÄRDERNAS FÖRENLIGHET MED FÖRDRAGET (29) Det bör numera prövas om stödåtgärderna kan undantas från det principiella förbudet mot stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget. Kommissionen har dessutom prövat om undantagsbestämmelserna i artikel 87. 2 och 87. 3 i EG- fördraget kan tillämpas. Undantagsbestämmelserna i artikel 87. 2 i EG-fördraget skulle kunna tjäna som grundval för att förena stödet med villkoren för den gemensamma marknaden. Visserligen är stödåtgärderna inte a) stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, b) stöd för att avhjälpa skador som orsa- kats exceptionella händelser och c) stöd som är nödvändigt för att uppväga de ekonomiska nackdelar som uppkommit genom Tysk- lands delning. Inte heller kan undantagsbestämmelserna i artikel 87. 3 b och 87. 3 d i EG-fördraget, som gäller viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att främja kultur och bevara kulturarvet, tillämpas. De tyska myndigheterna har inte heller försökt att rättfärdiga stödet på grundval av ovan nämnda orsaker. av naturkatastrofer andra eller — Lån till ett belopp av 4 miljoner mark från delstaten Brandenburg till förmån för det nybildade bolaget SIMI. Lånet beviljades 1997 med stöd av ett godkännande av delstatens finansministerium. Även detta lån är att anse som stöd i den mening som avses i artikel 87. 1 (30) Beträffande undantagsbestämmelserna i artikel 87. 3 a i EG-fördraget har kommissionen tagit hänsyn till att de nya tyska delstaterna faller under bestämmelsen i artikel 87. 3 a i EG-fördraget, nämligen som regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning (13). Visserligen bör det (13) N 464/93, skrivelse av den 22 april 1994, SG (94) D/5633; N 613/96, skrivelse av den 23 januari 1997, SG (97) D/488. 22. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 238/55 först hänvisas till punkt 2 i riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (14) enligt vilken ett enskilt ad hoc- stöd till förmån för endast ett bolag visserligen i väsentlig grad kan påverka konkurrensen på den aktuella marknaden men endast i ringa grad påverka den regio- nala utvecklingen. Därför har kommissionen den uppfattningen, med undantag för när motsatsen kan bevisas, att ett sådant stöd inte uppfyller förutsättning- arna i de nämnda riktlinjerna för statligt stöd för regio- nala ändamål. Den tyska regeringen har inte på något sätt kunnat påvisa att jämvikten kan garanteras mellan den snedvridning av konkurrensen som stödet skulle kunna medföra och dess positiva inverkan på utveck- lingen i ett eftersatt område. Vidare gäller enligt punkt 2 fotnot 10 i riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål speciella bestämmelser för ad hoc-stöd till företag i svårigheter (gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering), och dessa har inte utformats stöd. Ovan beskrivna stödåtgärder tycks inte heller vara förknippade med speciella investeringar och skall därför betraktas som driftstöd. Enligt punkt 4. 15 i riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål kan den typen av stöd endast beviljas om i) de kan motiveras på grund av att de bidrar till den regionala utvecklingen eller på grundval av stödets karaktär och ii) stödets nivå står i förhållande till de handikapp som det är avsett att kompensera. Dess- utom måste driftstödet enligt punkt 4. 17 vara begränsat i tid och trappas ner stegvis. De tyska myndigheterna har inte påvisat att dessa förutsättningar har uppfyllts. Eftersom några av dessa åtgärder kan klassificeras som investeringsstöd måste dessutom stödmottagarens bidrag till finansieringen av dessa enligt punkt 4. 2 i riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål uppgå till lägst 25 % för att därigenom garantera att de produktiva inve- steringarna är lönsamma och sunda. I det aktuella fallet är inte heller denna förutsättning uppfylld. som regionalt (31) Stödåtgärderna från BvS och delstaten Brandenburg till förmån till SMI och SIMI betecknades som omstruktu- reringsstöd, med vars hjälp lönsamheten i ett företag i svårigheter skall återställas. Av den anledningen prövar kommissionen särskilt undantaget i artikel 87. 3 c i EG- fördraget beträffande ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”, eftersom stödet framför allt har till syfte att omstrukturera ett företag som befinner sig i svårigheter. Den typen av stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma mark- naden, när de relevanta förutsättningarna är uppfyllda. Dessa förutsättningar finns medtagna i gemenskapens riktlinjer för bedömning av statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (15), som (14) EGT C 74, av den 10 mars 1998, s. 9. Enligt punkt 6. 1 i dessa riktlinjer bedömer kommissionen om det regionala stödet är fören- ligt med den gemensamma marknaden på grundval av dessa rikt- linjer så snart som dessa antagits. (15) Se fotnot 10. Dessa riktlinjer har nyligen ersatts (EGT C 288, 9. 10. 1999, s. 2). i de nya riktlinjerna förutsätts dock att för icke anmält stöd skall de riktlinjer som var i kraft vid den tidpunkt när stödet beviljades utgöra grundval. I punkt 101 b) har tillämpats sedan 1994, och i kommissionens åttonde årsrapport om konkurrenspolitiken (16) för perioden dessförinnan. Enligt dessa får undsättningsstöd endast beviljas för den tidsperiod (i allmänhet inte längre än sex månader) som anses nödvändig för att genomföra en endast saneringsplan. Ett omstruktureringsstöd får beviljas på grundval av en lämplig omstruktureringsplan. 8. 1 Stöd till förmån för SMI En absolut förutsättning för varje omstruktureringsplan måste vara att den skall göra det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om att företaget flertal affärsmässigt kan utvecklas positivt. Trots ett skriftliga uppmaningar och anmodan om att inkomma med upplysningar har de tyska myndigheterna aldrig fram någon omstruktureringsplan, genom vilken lagt kommissionen hade kunnat förvissa sig om att SMI inom en rimlig tid kommer att återställa sin lönsamhet. som omstruktureringsplan, Kommissionen har snarare intrycket att de finansiella ansträngningarna från THA och delstaten Brandenburg aldrig åtföljdes av någon omstruktureringsplan. Den idéskiss (concept book) som lades fram kan inte anses eftersom den till gälla kommissionen inte förmedlar någon officiell informa- tion som skulle kunna göra det möjligt att bedöma stödet. Delstaten Brandenburgs stöd beviljades uteslu- tande i form av ett förlustutjämningsbidrag. Att bevilja stöd för en förlustutjämning är endast inom ramen för en omstrukturering för att därigenom under- lätta företagets möjligheter att starta sin verksamhet. I det aktuella fallet bidrog emellertid stödet uppenbarligen till att hålla ett företag vid liv, ett företag som annars skulle ha försvunnit från marknaden. tillåtet Vidare har det inte påvisats om de övriga förutsättning- arna i riktlinjerna för stöd till undsättning och omstruk- turering är uppfyllda, särskilt när det gäller att förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen och om stödet är nödvändigt. Trots alla ansträngningar blev emellertid slutresultatet att man varken lyckades återställa SMI:s lönsamhet eller förhindra företagets konkurs. Eftersom förutsättningarna i riktlinjerna inte uppfylldes, kan stödåtgärderna till förmån för SMI inte undantas från förbud mot stöd i enlighet med artikel 87. 3 c i EG-fördraget. På grund av tidigare nämnda omständig- heter är såväl bidragen från BvS till ett belopp av 64,8 miljoner tyska mark som lånet från delstaten Branden- burg till ett belopp av 70,3 miljoner tyska mark ofören- liga med den gemensamma marknaden i den mening som avses i artikel 87. 1 i EG-fördraget. (32) (33) (34) (35) (36) (16) Se punkterna 177 och 227–228. L 238/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 2000 8. 2 Stöd till förmån för SIMI IX. ÅTERBETALNING AV STÖD (37) SIMI grundades genom ett övertagande av anläggnings- tillgångarna i bolaget SMI som försatts i konkurs, ett så kallat ”auffanggesellschaft”. Vanligtvis är inte riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag tillämp- liga på bolag som är baserade på anläggningsvärden, eftersom de är befriade från det ursprungliga bolagets förpliktelser och kan därmed inte betraktas som ett företag i svårigheter. De rekonstruktionslösningar (17) som tillämpats för företag i de nya delstaterna utgör undantagsfall, eftersom man här inte endast genomförde en avyttring av förmögenhetsvärdena utan hela verksam- heten i det företag som befann sig i ett konkursförfa- rande drevs vidare. Vad beträffar dessa nya företag tog man vid tillämpningen av de nämnda riktlinjerna hänsyn till företagens enorma svårigheter som främst var en följd av kapitalbrist och föråldrade anläggningar. Bevil- jandet av omstruktureringsstöd till SIMI är därför lagligt på grund av att företaget under övergångsfasen från planekonomi till marknadsekonomi befann sig i en historiskt och ekonomiskt exceptionell situation samt med hänsyn till den särskilda roll som Treuhandanstalts efterträdare BvS hade. Självklart inskränker sig detta undantag till att enbart omfatta de nya delstaterna i Förbundsrepubliken Tyskland. (38) Genom en skrivelse av den 30 januari 1998 har de tyska myndigheterna lagt fram en omstruktureringsplan för SIMI. Denna omfattade emellertid endast tiden från det SMI:s konkursförfarande hade inletts fram till mitten av 1998. Någon ytterligare plan för tiden därefter lades inte fram. Denna plan kan därför inte anses ha samma dignitet som en omstruktureringsplan i den mening som avses i de nämnda riktlinjerna. Under den tidsperiod som omfattades av den framlagda planen hade man inte lyckats återställa företagets lönsamhet. Det viktigaste kriteriet i riktlinjerna för undsättning och omstruktu- rering hade därmed inte uppfyllts. (41) När det gäller antagandet om att effektiv konkurrens skall återställas vad gäller stödåtgärder som varken är lagliga eller förenliga med den gemensamma marknaden föreskrivs det i artikel 14. 1 i förordning (EG) nr 659/ 1999 att ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva från mottagaren”. Kommissionen har därför stödet beslutat att Tyskland skall återkräva stödet från mott- agaren. (42) Med hänsyn till de senaste ändringarna som gäller mot- tagaren av stödet anser kommissionen det lämpligt att ytterligare definiera vad skyldigheten att återkräva stödet innebär. (43) I enlighet med kommissionens praxis och rättspraxis i Europeiska gemenskapernas domstol måste stödet åter- krävas av det företag som faktiskt erhållit stödet. Om mottagaren därefter såldes måste stödet återkrävas från köparen, oberoende av om de aktuella beloppen beaktats i köpevillkoren eller inte. En princip som har en annor- lunda lydelse i nationell lagstiftning kan här inte utgöra hinder för en obegränsad tillämpning av gemenskaps- rätten (18). 9. 1 Beviljat stöd till SIMI (44) I den mån detta beslut gäller beviljat stöd till SIMI kan det konstateras att bolagets aktier såldes till MD & D den 14 juli 1999. Detta stöd skall därför återkrävas från MD & D. (39) (40) Eftersom det inte fanns någon privat investerare som var villig att överta SIMI, kunde kommissionen inte heller bedöma om stödet var rimligt, och om investeraren i väsentlig grad bidragit till omstruktureringsplanen. (45) Eftersom förutsättningarna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering inte uppfylldes, kan inte heller stödåtgärderna till förmån för SIMI utgöra undantag från förbudet mot stöd enligt artikel 87. 3 c i EG-fördraget. På grund av tidigare nämnda omständigheter är dels bidragen och lånet från delstaten Brandenburg till ett belopp av 4 miljoner mark, dels de 1 miljoner mark som BvS beviljade oförenliga med den gemensamma mark- naden i den mening som avses i artikel 87. 1 i EG- fördraget. (17) Se kommissionens skrivelser om godkännande av den 16 april 1997 och den 30 april 1997 om statligt stöd N 874/96 och NN 139/96 till förmån för UNION Werkzeugmaschinen GmbH och skrivelse D/3428 av den 2 maj 1997 om statligt stöd N 887/96 till förmån för FORON Haus- und Küchentechnik GmbH och skri- velse D/4047 av den 28 maj 1997; se även de nya riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, fotnot 15. 9. 2 Beviljat stöd till SMI I den mån detta beslut gäller beviljat stöd till SMI anser kommissionen att en medlemsstat, om den på ett korrekt sätt genomför ett kommissionens beslut, enligt vilket det statliga stödet skall återkrävas, måste uppträda som en privat kreditgivare och agera med minst samma ambition som den till exempel skulle göra vid indrivning socialförsäkringsskulder. Lagen i en av skatte- eller enskild medlemsstat får inte tillämpas på ett mindre gynnsamt sätt än vad som gäller vid en fordran som följer helt i enlighet med lagstiftningen i den enskilda staten och inte heller på ett sådant sätt som omöjliggör eller väsentligt försvårar indrivningen. Det innebär rent allmänt att medlemsstaten måste försöka att driva in skulderna omedelbart, och att den måste använda alla medel som är tillåtna. Eventuellt måste medlemsstaten vidta åtgärder för att kunna tillgodose sin fordran ur de förmögenhetsvärden som finns hos gäldenären och sträva efter att likvidera gäldenärens bolag om det inte är i stånd att betala tillbaka skulden. (18) Dom i Europeiska gemenskapernas domstol den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien/Kommissionen, Rec. 1991, s. I-1433. 22. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 238/57 (46) (47) (48) eller annulleras. Liksom vid varje skuldindrivning måste medlemsstaten, om den uppträder som en normal kreditgivare, sträva efter att eliminera risken för att indrivningen av skulden bestrids ändamål kan medlemsstaten sätta in alla de medel som står till buds enligt den nationella lagstiftningen, till exempel bestäm- melser om bekämpning av bedrägeri som är till skada för kreditgivaren eller misstanke om överenskommelser inför insolvensförfarandet. För detta I samband med likvidationen av ett bolag som är orsakat av ett insolvensförfarande är det möjligt, även troligt, att alla de förmögenhetsvärden som finns kvar i bolaget säljs ut. Detta behöver i sig inte ge upphov till något speciellt problem, eftersom köpet sker under uppsikt av en konkursförvaltare vars syfte är att i kreditgivarnas Intäkten från intresse uppnå bästa möjliga resultat. försäljningen kommer sedan att användas för att tillgo- dose deras fordringar. Visserligen kan försäljningsin- täkten från förmögenhetsvärdena vara otillräcklig för att reglera bolagets alla skulder. Ur konkurrenssynpunkt är således en upplösning av bolaget för att säkerställa hela återbetalningen inte utan betydelse. Konkurrerande bolag som eventuellt påverkats negativt av oförenligt statligt stöd kommer att få möjlighet att fylla de luckor som uppstår på marknaden efter det likviderade bolaget och själva förvärva de förmögenhetsvärden som är till försäljning för att använda dem på ett mer effektivt sätt. För att förebygga att man inte kringgår kommissionens beslut och säkerställa att all snedvridning av konkur- rensen undanröjs, är kommissionen visserligen skyldig att eventuellt se till att återkravsförfarandet inte endast begränsas till den förste mottagaren. Kravet måste även omfatta varje bolag som fortsätter det ursprungliga bola- gets affärsverksamhet genom att använda produktions- anläggningar som övertagits från bolaget, såvida det finns fakta i övertagandet som på respektive sida talar för att affärsverksamheten faktiskt drivs vidare. Som exempel kan nämnas värden som övertagits (förmögen- hetsvärden, betalningsskyldigheter, personal, konsolide- rade förmögenhetsvärden) köpesumman, att fastställa identiteterna på aktieägaren eller på ägaren av det första bolaget och på köparen, tidpunkten vid vilken överta- gandet ägde rum (efter granskningen, efter att det formella granskningsförfarandet inletts eller efter att det slutgiltiga beslutet utfärdats) och den kommersiella karaktären i överföringen. Sådana överväganden gäller även om affärsverksamheten överförs under själva insol- vensförfarandet. (50) (51) (52) ternas uppgift att säkerställa att de skyldigheter uppfylls som kommissionens beslut ålägger dem. I det aktuella fallet såldes förmögenhetsvärdena i SMI gemensamt med aktierna i SIMI till MD & D. Försälj- ningen av förmögenhetsvärdena krävdes för att göra det möj ligt för MD & D att överta verksamheten i SIMI, eftersom SIMI alltid hade använt sig av förmögenhets- värdena i SMI och därmed dragit fördel av det stöd som formellt hade beviljats SMI. Försäljningen av anläggningstillgångarna ägde rum kort efter den 28 juni 1999, när samme förvaltare sålde 80 % av aktierna i MD & D till Megaxess och resterande 20 % till arbetstagare i MD & D. Det är tydligt att alla dessa transaktioner hänger samman och syftar till att överföra förmögenhetsvärden som var i SMI:s ägo och som användes av SIMI till MD & D:s nya aktieägare, så att tillgångarna skulle skyddas mot återkrävandet av olagligt beviljat statligt stöd. Under dessa omständigheter har de priser som betalats för de aktuella MD & D-aktierna å ena sidan och de priser som betalats för förmögenhets- värdena i SMI och för SIMI-aktierna å andra sidan inget inflytande på bedömningen av hela transaktionen. Transaktionerna den 28 juni 1999 och den 14 juli 1999 ägde rum under granskningsförfarandet. Med andra ord, förmögenhetsvärdena i moderbolaget och aktierna i det helägda dotterbolaget fördes över till ett helägt dotter- bolag till dotterbolaget medan förfarandet pågick och innan kommissionen fattat beslut om det stöd som beviljats moderbolaget och dess dotterbolag. Megaxess och de övriga köparna av MD & D och naturligtvis MD & D självt hade följaktligen full vetskap om att detta förfarande existerade och måste under alla omständig- ta hänsyn till det. De hade även kunnat be heter kommissionen förklara eventuella konsekvenser för MD & D av det kommande beslutet. Slutligen konsta- terar kommissionen att de tyska myndigheterna i sin skrivelse av den 7 februari 2000 uttryckligen bekräftat att granskningsförfarandet inte endast gällde SMI och SIMI utan även MD & D. Kommissionen anser det därför nödvändigt att i detta beslut tydliggöra att definitionen av ”mottagare” inte endast omfattar SIMI och SMI utan även MD & D liksom varje annat bolag till vilket förmö- genhetsvärdena i SMI, SIMI eller MD & D i någon form överförts eller kommer att överföras i syfte att undgå konsekvenserna av detta beslut. X. SLUTSASER (49) Sedan förfarandet inletts i detta ärende fick kommis- sionen kort före utfärdandet av kommissionens slutgil- tiga beslut kännedom om att konkursförvaltaren den 14 till juli 1999 hade sålt MD & D. Mål och syfte med detta förfarande kan ha varit att undanhålla dessa förmögenhetsvärden från att omfattas av kommissionens beslut. Detta skulle stå i strid med kommissionens uppgift att förhindra att man kringår kommissionens beslut, och med medlemssta- förmögenhetsvärden i SMI (53) Med hänsyn till detta faktum konstaterar kommissionen att såväl bidraget från THA till ett belopp av 64,8 miljoner mark som 70,3 miljoner mark som delstaten Brandenburg beviljade SMI och SIMI samt lånet från delstaten Brandenburg till SIMI till ett belopp av 4 miljoner mark och bidraget från BvS till SIMI till ett belopp av 1 miljon mark är att anse som stöd för vilka inga av undantagsbestämmelserna i artikel 87. 2 och 87. 3 i EG-fördraget är aktuella. L 238/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 2000 får SMI:s rättsliga konkursförfarande (54) Det stöd som utbetalats till bolaget är olagligt och oför- enligt med den gemensamma marknaden och skall åter- krävas. inte förhindra tillämpningen av detta beslut. Vidare skall hela det ovan nämnda stödet även återkrävas från MD & D, eftersom detta bolag dels förvärvade SIMI-aktierna, dels övertog förmögenhetsvärdena i SMI i syfte att kringgå konsekvenserna av detta beslut eller i varje fall med en sådan effekt. Slutligen måste stödet återkrävas från varje bolag till vilka förmögenhetsvärden från SMI, SIMI eller MD & D i någon form överförts eller kommer att över- föras för att kringgå konsekvenserna av detta beslut. (55) Återkrävandet av stöden inklusive dröjsmålsränta från den tidpunkt då stöden utbetalades skall ske i enlighet med tysk lagstiftning (19). (56) Enligt EG-domstolens praxis innebär ett återkrävande av stöd att bestämmelserna skall tillämpas på ett sådant sätt att det återkrav som fastställts enligt gemenskapsrätten inte omöjliggörs i praktiken. Eventuella svårigheter av procedurmässig eller annan art i samband med verkstäl- landet av denna bestämmelse får inte påverka dess rätt- mätighet (20). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det bidrag som utbetalats av Treuhandanstalt på totalt 64,8 miljoner mark och det lån som delstaten Brandenburg beviljat på totalt 70,3 miljoner mark till förmån för System Microelec- tronics Innovation GmbH, Frankfurt/Oder i konkurs (SMI) är oförenliga med den gemensamma marknaden. Microelectronic Innovation GmbH, Frankfurt/Oder (SIMI) är oförenliga med den gemensamma marknaden. Artikel 3 Förbundsrepubliken Tyskland skall vidta alla åtgärder 1. som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artiklarna 1 och 2 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagarna. Återkravet skall ske i enlighet med förfarandena i natio- 2. nell lagstiftning. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarnas förfogande till den dag det återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd. 3. I den mening som avses i denna artikel inbegriper defini- tionen av ”mottagare” SMI, SIMI och Microelectronic Design & Development GmbH (MD & D), samt varje bolag till vilket förmögenhetsvärden i SMI, SIMI eller MD & D i någon form överförts eller kommer att överföras i syfte att kringgå konse- kvenserna av detta beslut. Artikel 4 Förbundsrepubliken Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland. Artikel 5 Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 11 april 2000. Det bidrag på 1 miljon mark som beviljats av Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben och det lån på 4 miljoner mark som beviljats av delstaten Brandenburg till förmån för det genom övertagande nybildade bolaget System På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen (19) Kommissionens skrivelse till medlemsstaterna SG(91) D/4577 av den 4 mars 1991; samt dom i Europeiska gemenskapernas domstol av den 21 mars 1990 i mål C-142/87, Belgien/Kommissionen, Rec. 1990, s. I-959. (20) Se dom i fotnot 19, punkterna 58–63


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1125/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomaisesta.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
interinstitutional relations (EU)
scientific committee (EU)

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/133 puolustaa k(cid:228)sitteen laajaa tulkintaa (cid:129) sen mukaan k(cid:228)site kattaisi my(cid:246)s eettiset ja taloudelliset kysymykset, terveyden, el(cid:228)inten hyvinvoinnin ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n. Toiset tahot sen sijaan haluavat rajoittaa muut tekij(cid:228)t hyviin el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)- ja maatalousk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)ihin sek(cid:228) n(cid:228)ytteenotto- ja analyysimenetelmiin. Keskustelun merkitys on korostunut naudan somatotropiinin k(cid:228)yt(cid:246)n yhteydess(cid:228). Komissio on kielt(cid:228)nyt naudan somatotropiinin k(cid:228)yt(cid:246)n, koska se aiheuttaa haittaa lypsylehmien terveydelle ja hyvinvoinnille. Yhteis(cid:246) ja vetoaa muun muassa muihin vastustaa, ett(cid:228) Codex Alimentarius hyv(cid:228)ksyisi kyseisen hormonin, oikeutettuihin tekij(cid:246)ihin. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessin avoimuus ei rajoitu pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tieteelliseen perustaan. On toki eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kuluttajille tiedotetaan selv(cid:228)sti ja ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)sti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perustana olevista tieteellisist(cid:228) lausunnoista. Mutta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)jien on my(cid:246)s esitett(cid:228)v(cid:228) selke(cid:228)sti muut huomioon otetut n(cid:228)k(cid:246)kohdat, erityisesti arviot eri riskinhallintavaihtoehtojen eduista ja haitoista yhteiskunnalle aiheutuneina kokonais- kustannuksina, ja tehty ratkaisu on perusteltava tyhjent(cid:228)v(cid:228)sti. Joka tapauksessa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on useamman kerran todennut, ett(cid:228) ihmisten terveyden suojeluun liittyvien n(cid:228)k(cid:246)kohtien on ment(cid:228)v(cid:228) talou- dellisten n(cid:228)k(cid:246)kohtien edelle. (2001/C 46 E/151) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1125/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomaisesta Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta (KOM(1999) 719/lopull. ). Sen nelj(cid:228)nness(cid:228) luvussa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista. Luvussa viisi k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n elintarviketurvallisuuteen liittyvi(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtia. Tieteellist(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) olisi komission mukaan vahvistettava ja se olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) koordinoimaan tiedeko- miteoiden ty(cid:246)n kanssa. Toistaiseksi t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen on varattu vain v(cid:228)h(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja. Ohjelmien toteutus on ollut hidasta (20 kohta). Miten komissio aikoo parantaa tieteellist(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja nopeuttaa kyseisi(cid:228) menettelyj(cid:228)? Mit(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevia ehdotuksia on jo laadittu? (2001/C 46 E/152) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1133/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 ilmestyi valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta KOM(1999) 719 lopull. Luvussa 4 k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n Eurooppalaisen elintarvikeviranomaisen (EEV) perustamista. Luku 5 koskee elintarvi- kelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Monissa EU:n j(cid:228)senvaltioissa on voimakkaasti supistettu tieteellisen tutkimuksen julkista rahoitusta. Sen vuoksi tutkijat ovat osittain riippuvaisia liike-el(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) tutkimustensa rahoittamiseksi. T(cid:228)m(cid:228) riippuvuus saattaa vaikuttaa tutkijoiden ja heid(cid:228)n antamiensa lausuntojen uskottavuuteen (kohta 41). 1. Miten komissio aikoo turvata eurooppalaisten tutkijoiden riippumattomuuden? 2. Voiko komissio muuttaa ehdotusta siten, ett(cid:228) asetetaan yl(cid:228)raja tieteellisen tutkimuksen yksityiselle rahoitukselle? Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, millaisen yl(cid:228)- tai alarajan komissio aikoo asettaa t(cid:228)llaiselle yksityiselle tai julkiselle rahoitukselle? Jos vastaus on kielteinen, katsooko komissio, ett(cid:228) yksityisell(cid:228) rahoituksella ei ole mit(cid:228)(cid:228)n vaikutusta tutkijoiden riippumattomuuteen?


title: Decisão do Comité Misto do EEE n.o 40/2000, de 11 de Abril de 2000, que altera o Protocolo n.o 31 ao Acordo EEE, relativo à cooperação em domínios específicos não abrangidos pelas quatro liberdades

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
aid to disaster victims
civil defence
public safety

text: L 141/68 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 6. 2000 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE N. o 40/2000 de 11 de Abril de 2000 que altera o Protocolo n. o 31 ao Acordo EEE, relativo à cooperação em domínios específicos não abrangidos pelas quatro liberdades O COMITÉ MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «acordo», e, nomeadamente, os seus artigos 86. o e 98. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O Protocolo n. o 31 do acordo foi alterado pela Decisão n. o 71/1999 do Comité Misto do EEE, de 2 de Junho de 1999 (1). Afigura-se apropriado tornar a cooperação entre as partes contratantes no acordo extensiva por forma a abranger a Decisão 1999/847/CE do Conselho, de 9 de Dezembro de 1999, que cria um programa de acção comunitária no domínio da protecção civil (2). Por conseguinte, o Protocolo n. o 31 do acordo deve ser alterado para que esta cooperação alargada possa tornar efectiva a partir de 1 de Janeiro de 2000, DECIDE: Artigo 1. o Ao n. o 8 do artigo 10. o (protecção civil) do Protocolo n. o 31 do acordo, é aditado o seguinte travessão: «— 399 D 0847: Decisão 1999/847/CE do Conselho, de 9 de Dezembro de 1999, que cria um programa de acção comunitária no domínio da protecção civil (JO L 327 de 21. 12. 1999, p. 53). ». Artigo 2. o O artigo 10. o do Protocolo n. o 31 do acordo é alterado do seguinte modo: 1. O termo «programa» nos n. os 5, 6 e 7 é substituído pelo termo «programas». 2. O termo «comité» no n. o 7 é substituído pelo termo «comités». 3. O termo «acto» é substituído pelo termo «actos». A presente decisão entra em vigor em 1 de Julho de 2000, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no n. o 1 do artigo 103. o do acordo (*). A presente decisão é aplicável com efeitos desde 1 de Janeiro de 2000. Artigo 3. o A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4. o Feito em Bruxelas, em 11 de Abril de 2000. Pelo Comité Misto do EEE O Presidente F. BARBASO (1) Não publicada no Jornal Oficial. (2) JO L 327 de 21. 12. 1999, p. 53. (*) Indicadas as exigências constitucionais


title: PREGUNTA ESCRITA E-1137/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo.

eurovoc_concepts:
EU law
European Food Safety Authority
food safety
interpretation of the law
powers of the institutions (EU)

text: C 46 E/130 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/145) PREGUNTA ESCRITA E-1135/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. El Æmbito de actividades del Organismo abarcarÆ el conjunto de la cadena alimentaria e incluirÆ tanto la seguridad alimentaria como las cuestiones alimentarias. El Organismo contarÆ con un presupuesto propio para investigaci(cid:243)n en situaciones de emergencia y mantendrÆ contactos con los comitØs cient(cid:237)ficos y con la Comisi(cid:243)n (apartado 45 y siguientes). Es preciso ampliar la secretar(cid:237)a cient(cid:237)fica para (el apoyo a) la labor de asesoramiento cient(cid:237)fico, si se quiere mejorar la calidad y rapidez de dicho asesoramiento cient(cid:237)fico. El disponer de un presupuesto propio para investigaci(cid:243)n ad hoc favorece la flexibilidad. Por otra parte, reviste una importancia crucial la composici(cid:243)n del organigrama del Organismo. 1. ¿QuØ presupuesto asigna la Comisi(cid:243)n al Organismo alimentario? ¿CuÆles son los criterios para la contrataci(cid:243)n de personal? ¿CuÆntas personas compondrÆn el 2. organigrama del Organismo (a todos los niveles)? (2001/C 46 E/146) PREGUNTA ESCRITA E-1136/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. La identificaci(cid:243)n y la utilizaci(cid:243)n de la informaci(cid:243)n disponible tanto en la Comunidad como a nivel mundial serÆ una de las tareas esenciales del Organismo (apartado 49 y siguientes). La informaci(cid:243)n es importante para acelerar al mÆximo la detecci(cid:243)n de problemas potenciales. El Organismo actuarÆ como un perro guardiÆn por lo que se refiere a nuevos riesgos. ¿En quØ medida puede asesorar el Organismo a la Comisi(cid:243)n sobre problemas potenciales sin la 1. participaci(cid:243)n de los comitØs cient(cid:237)ficos? 2. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que un sistema de asesoramiento doble (Organismo alimentario y comitØs cient(cid:237)ficos) puede minar la eficacia del Organismo alimentario? En caso negativo, ¿quØ garant(cid:237)as tiene la Comisi(cid:243)n de que un sistema de asesoramiento doble sobre una misma cuesti(cid:243)n no obstaculizarÆ la eficacia del Organismo? (2001/C 46 E/147) PREGUNTA ESCRITA E-1137/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/131 Dicho Organismo tendrÆ ocasi(cid:243)n de comunicarse de manera directa y abierta con los consumidores y podrÆ informar directamente a todas las partes interesadas sobre las cuestiones relacionadas con la seguridad alimentaria y la nutrici(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n seguirÆ siendo responsable de la comunicaci(cid:243)n de las decisiones de la gesti(cid:243)n de los riesgos (apartado 51). En opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, ¿cuÆl es el l(cid:237)mite entre la informaci(cid:243)n al pœblico y los comunicados 1. relacionados con la gesti(cid:243)n de riesgos? ¿Podr(cid:237)a el Organismo alimentario europeo informar a la poblaci(cid:243)n por propia iniciativa sobre los 2. riesgos de determinados productos, como en el caso de la listeriosis? En caso negativo, ¿quiØn se encargar(cid:237)a de este tipo de comunicados, vista la importancia que tienen para los consumidores? (2001/C 46 E/148) PREGUNTA ESCRITA E-1138/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. El Organismo desempeæarÆ en situaciones de crisis un papel organizador, asesor (y, dado el caso, ejecutor) (apartado 52 y otros). El Organismo no tomarÆ ningœn tipo de decisiones sobre medidas concretas en situaciones de crisis. Esto seguirÆ siendo responsabilidad de la Comisi(cid:243)n y de los comitØs de reglamen- taci(cid:243)n compuestos por representantes de los Estados miembros. ¿Reconoce la Comisi(cid:243)n que los actuales procedimientos de toma de decisi(cid:243)n en situaciones de crisis no siempre han funcionado de manera satisfactoria a causa de los diferentes puntos de vista de los Estados miembros? En caso negativo, ¿considera la Comisi(cid:243)n que el planteamiento adoptado en las situaciones de crisis planteadas hasta el momento ha sido modØlico? En caso afirmativo, ¿considera la Comisi(cid:243)n la posibilidad de otorgar competencias en el futuro al Organismo para atajar las situaciones de crisis? (2001/C 46 E/149) PREGUNTA ESCRITA E-1139/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. El Organismo alimentario europeo y la Comisi(cid:243)n deberÆn colaborar estrechamente (apartados 56 y sigs. ). Desarrollando su actividad cerca de la Comisi(cid:243)n, el Organismo alimentario se mantendrÆ bien informado y en situaci(cid:243)n de tener debidamente en cuenta las necesidades de los servicios de aquØlla. ¿Se instalarÆ el Organismo alimentario europeo en las cercan(cid:237)as de la Comisi(cid:243)n, habida cuenta de la necesidad de una estrecha colaboraci(cid:243)n y de un intercambio fluido de informaci(cid:243)n? En caso contrario, ¿no constituirÆ la ubicaci(cid:243)n «excØntrica» del OAE un obstÆculo para la estrecha colaboraci(cid:243)n y el intercambio fluido de informaci(cid:243)n con la Comisi(cid:243)n a los que se hace referencia en el Libro Blanco?


title: EY-Turkki-assosiaationeuvoston päätös N:o 2/2000, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, neuvottelujen aloittamisesta palvelujen vapauttamiseksi ja julkisten hankintojen markkinoiden vastavuoroiseksi avaamiseksi yhteisön ja Turkin välillä

eurovoc_concepts:
Türkiye
association agreement (EU)
freedom to provide services
originating product
right of establishment

text: 9. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 138/27 EY—TURKKI-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 2/2000, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, neuvottelujen aloittamisesta palvelujen vapauttamiseksi ja julkisten hankintojen markkinoiden vastavuoroiseksi avaamiseksi yhteisön ja Turkin välillä (2000/377/EY) ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisestä assosiaatiosta 12 päivänä syyskuuta 1963 tehdyn sopimuksen (1), ja erityisesti sen 13 ja 14 artiklan, ottaa huomioon lisäpöytäkirjan (2) ja erityisesti sen 41 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn EY— Turkki-assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/95 (3) ja erityisesti sen 48 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Euroopan yhteisön ja Turkin assosiaatiosopimuksen 13 ja 14 artiklassa sekä lisäpöytäkirjan 41 artiklan 2 kohdassa määrätään, että assosiaationeuvoston päätöksellä poistetaan palvelujen tar- joamisen vapautta ja sitoutumisvapautta koskevat rajoitukset asteittain Euroopan yhteisön perusta- missopimuksen asianomaisia määräyksiä suuntaviivoina käyttäen. Päätöksen N:o 1/95 48 artiklassa säädetään, että assosiaationeuvosto määrää ajankohdan neuvotte- lujen aloittamiselle osapuolten julkisten hankintojen markkinoiden vastavuoroisesta avaamisesta. Palveluiden ja julkisten hankintojen vapauttamista koskevasta EY—Turkki-assosiaationeuvoston päätöksestä neuvoston 15 päivänä marraskuuta 1999 antamissa neuvotteluohjeissa neuvosto vahvisti halukkuutensa tehdä Turkin kanssa tällainen päätös, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Neuvottelut palveluiden vapauttamiseksi ja julkisten hankintojen markkinoiden vastavuoroiseksi avaami- seksi aloitetaan huhtikuussa 2000. Tehty Luxemburgissa 11 päivänä huhtikuuta 2000. Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja I. CEM (1) EYVL 217, 29. 12. 1964, s. 3687/64. (2) EYVL L 293, 29. 12. 1972, s. 1. (3) EYVL L 35, 13. 2. 1996, s. 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1150/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
drafting of EU law
food safety
genetically modified organism
labelling
market approval

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/85 Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at fremskynde procedurer for godkendelse af pesticider 2. i betragtning af den vedvarende brug af usikre pesticider, mens der allerede er nyere og m(cid:229)ske sikrere midler til r(cid:229)dighed? (2001/C 53 E/108) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1150/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Proceduren for tilladelse til markedsfłring af nye fłdevarer błr ifłlge Kommissionen klarl(cid:230)gges og głres mere gennemskuelig. Undtagelser fra reglerne skal tages op til fornyet overvejelse. Kommissionen vil vedtage en gennemfłrelsesforordning for at klarl(cid:230)gge procedurer, der er omhandlet i forordningen om nye levnedsmidler. Den vil ogs(cid:229) frems(cid:230)tte et forslag til forbedring af denne forordning i overensstemmelse med de (cid:230)ndrede forskrifter i direktiv 90/220/E(cid:216)F. Endvidere skal bestemmelserne om m(cid:230)rkning og etikettering suppleres og harmoniseres. 1. 2. 3. 4. I hvilke henseender vil tilladelsesproceduren for nye fłdevarer blive (cid:230)ndret? Vil forordningen fremover d(cid:230)kke flere produkter? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke? Hvilken rolle vil fłdevaremyndigheden spille i bedłmmelsen af nye fłdevarer? Skal identiske ingredienser, der stammer fra genetisk modificerede organismer, fremover m(cid:230)rkes? (2001/C 53 E/109) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1151/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Bestemmelserne om fłdevaretils(cid:230)tningsstoffer og smagsstoffer błr ifłlge Kommissionen (cid:230)ndres p(cid:229) flere m(cid:229)der. For det fłrste łnsker Kommissionen bemyndigelse til at bevare F(cid:230)llesskabets liste over godkendte tils(cid:230)tningsstoffer. Enzymernes status błr klarl(cid:230)gges. For det andet błr F(cid:230)llesskabets liste over farvestoffer, słdemidler og andre tils(cid:230)tningsmidler ajourfłres. For det tredje skal renhedskriterierne for słdestoffer, farver og andre tils(cid:230)tningsstoffer (cid:230)ndres. Der skal fastl(cid:230)gges hensigtsm(cid:230)ssige renhedskriterier for fłdevaretils(cid:230)tningsstoffer, der er fremstillet p(cid:229) basis af nye stoffer. Kommissionen vil offentliggłre en rapport om forbruget af fłdevaretils(cid:230)tningsstoffer. Der er behov for forskning i de toksikologiske virkninger af stoffer, som er naturligt til stede i smagsstoffer. Kommissionen vil ajourfłre fortegnelsen over smagsstoffer, udarbejde et program for evaluering heraf og opstille en liste over tils(cid:230)tningsstoffer, som er godkendt til brug i smagsstoffer. 1. Hvorfor łnsker Kommissionen ikke l(cid:230)ngere at anvende proceduren med f(cid:230)lles beslutningstagning for słdestoffer, farver og andre tils(cid:230)tningsstoffer? Bliver Europa-Parlamentets demokratiske ret til beslut- ningstagning hermed ikke kr(cid:230)nket? 2. I hvilket henseende łnsker Kommissionen at (cid:230)ndre enzymernes status? Vil de krav, der stilles til godkendte tils(cid:230)tningsmidler blive (cid:230)ndret og agter Kommissionen at 3. fasts(cid:230)tte andre renhedskriterier for tils(cid:230)tningsstoffer, der er fremstillet p(cid:229) basis af nye stoffer?


title: PREGUNTA ESCRITA E-1147/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo.

eurovoc_concepts:
drafting of EU law
food safety

text: C 53 E/84 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 Por razones hist(cid:243)ricas, existen diferentes disposiciones para los productos de origen vegetal o animal. Se va a proponer un nuevo reglamento general que refunda todas las disposiciones jur(cid:237)dicas existentes en materia de higiene (objetivo 72). El principio fundamental serÆ el siguiente: los operadores del sector alimentario serÆn responsables de la seguridad de los alimentos que produzcan. Este enfoque coincide con la evoluci(cid:243)n a escala internacional. AdemÆs de los criterios microbiol(cid:243)gicos, ¿quØ otros objetivos contempla la Comisi(cid:243)n para el nuevo reglamento general? (2001/C 53 E/106) PREGUNTA ESCRITA E-1147/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. Para algunos contaminantes apenas existen disposiciones comunitarias espec(cid:237)ficas, mientras que, a escala nacional, la normativa existente es numerosa (apartado 73). Ello lleva a una protecci(cid:243)n desigual de la salud de los consumidores en el seno de la UE, pero ocasiona ademÆs problemas de orden prÆctico a las autoridades de control y a las empresas. Existe la necesidad de establecer normas para los contaminantes a lo largo de toda la cadena, desde los alimentos que se suministran al ganado hasta el producto final. Establecer la base cient(cid:237)fica de estos l(cid:237)mites deberÆ constituir una prioridad. 1. 2. 3. ¿CuÆles son los planes de la Comisi(cid:243)n en relaci(cid:243)n a las normas relativas a los contaminantes? ¿Para quØ contaminantes tiene la Comisi(cid:243)n intenci(cid:243)n de establecer l(cid:237)mites? ¿QuØ criterios sigue la Comisi(cid:243)n para establecer sus prioridades? 4. ¿Considera la Comisi(cid:243)n la posibilidad de que el Organismo estØ facultado en el futuro para establecer l(cid:237)mites en relaci(cid:243)n con los contaminantes? En caso negativo, ¿quiØn estarÆ facultado si no para establecer dichos l(cid:237)mites? (2001/C 53 E/107) PREGUNTA ESCRITA E-1148/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. No existen disposiciones armonizadas para la frecuencia de los controles de los residuos de pesticidas (apartado 74). La Comisi(cid:243)n tienen intenci(cid:243)n de ir introduciendo paulatinamente l(cid:237)mites para todos los pesticidas en las materias primas y deberÆn adoptarse medidas para corregir las deficiencias en el Æmbito del control y de los anÆlisis de laboratorio. AdemÆs, se utiliza un gran nœmero de pesticidas que aœn no han sido evaluados a nivel comunitario y, al mismo tiempo, se presentan nuevos pesticidas para obtener la autorizaci(cid:243)n de comercializaci(cid:243)n. Es preciso acelerar el procedimiento de autorizaci(cid:243)n de los nuevos pesticidas y simplificar la revisi(cid:243)n de la auto- rizaci(cid:243)n de los pesticidas existentes para poder as(cid:237) eliminar con gran rapidez los productos para los que no se dispone de datos sobre su seguridad o para los que se han detectado problemas. Esto fomentarÆ el uso de pesticidas mÆs seguros. 1. ¿Se plantea la Comisi(cid:243)n la adopci(cid:243)n de medidas adicionales sobre la frecuencia de los controles para los residuos de pesticidas? En caso negativo, ¿por quØ no, visto el efecto negativo de los mismos en el ser humano y en el medio ambiente?


title: ETA:n sekakomitean päätös N:o 39/2000, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
child
violence
woman
young person

text: 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 141/67 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 39/2000, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta ETA:n SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on mukautettuna mainitun sopimuksen mukauttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Sopimuksen pöytäkirja 31 muutettiin 28 päivänä lokakuuta 1996 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 55/96 (1). Sopimuspuolten yhteistyötä on aiheellista laajentaa koskemaan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpiteitä koskevaa yhteisön toimintaohjelmaa (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 2000—2003) (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 293/2000/EY (2)). Sopimuksen pöytäkirja 31 olisi sen vuoksi muutettava, jotta näin laajennettua yhteistyötä voitaisiin toteuttaa 1 päivästä tammikuuta 2000, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Muutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 5 artikla seuraavasti: 1) Lisätään 8 kohtaan seuraava luetelmakohta: 1 artikla ”— 32000 D 0293: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 293/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpi- teitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 2000—2003) (EYVL L 34, 9. 2. 2000, s. 1). ” 2) Korvataan 5 kohdan teksti seuraavasti: ”5. EFTA-valtiot osallistuvat 8 kohdan kahdessa ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuihin yhteisön ohjelmiin ja toimiin 1 päivästä tammikuuta 1996 sekä kolmannessa luetelmakohdassa tarkoi- tettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2000. ” 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle. jona viimeinen sopimuksen 103 artiklan Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. 3 artikla Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2000. ETA:n sekakomitean puolesta F. BARBASO Puheenjohtaja (1) EYVL L 85, 27. 3. 1997, s. 64. (2) EYVL L 34, 9. 2. 2000, s. 1


title: 2000/320/EG: Kommissionens beslut av den 11 april 2000 om bemyndigande för medlemsstaterna att tillfälligt godkänna saluföring av skogsodlingsmaterial som inte uppfyller kraven i rådets direktiv 66/404/EEG [delgivet med nr K(2000) 951] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
France
forestry policy
marketing
plant propagation
seed

text: L 108/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 5. 2000 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 11 april 2000 om bemyndigande för medlemsstaterna att tillfälligt godkänna saluföring av skogsodlingsmaterial som inte uppfyller kraven i rådets direktiv 66/404/EEG [delgivet med nr K(2000) 951] (Text av betydelse för EES) (2000/320/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT omfattande garantier som möjligt bör ges beträffande materialets härkomst. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 66/404/EEG om saluföring av skogsodlingsmaterial (1), senast ändrad genom akten om Öster- rikes, Finlands och Sveriges anslutning, särskilt artikel 15 i detta, med beaktande av de önskemål som framförts av Frankrike, och (5) (6) Odlingsmaterialet bör dessutom endast saluföras om det åtföljs av ett dokument som innehåller vissa uppgifter om odlingsmaterialet i fråga. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. (1) (2) (3) Produktionen av odlingsmaterial av de arter som anges i bilagan är för närvarande otillräcklig i Frankrike. Detta gör som att Frankrikes behov av odlingsmaterial uppfyller bestämmelserna i direktiv 66/404/EEG inte kan tillgodoses. Tredje land kan inte leverera tillräckliga mängder odlingsmaterial av de relevanta arterna som motsvarar de krav som ställs på odlingsmaterial från gemenskapen och som uppfyller bestämmelserna i ovannämnda direktiv. För att avhjälpa bristen på odlingsmaterial som uppfyller kraven i direktiv 66/404/EEG bör Frankrike bemyndigas att under en begränsad tidsperiod tillåta saluföring av odlingsmaterial av de relevanta arterna som uppfyller mindre stränga krav. (4) Av genetiska skäl måste odlingsmaterialet samlas in i de relevanta arternas naturliga utbredningsområden. Så (1) EGT 125, 11. 7. 1966, s. 2326/66. Direktivet upphör att gälla från och med den 1 januari 2003 enligt rådets direktiv 1999/105/EG (EGT L 11, 15. 1. 2000, s. 17). Artikel 1 Frankrike bemyndigas att, i enlighet med villkoren i 1. bilagan till detta beslut, inom sitt territorium tillåta saluföring av fröer som uppfyller mindre stränga härkomstkrav än de som fastställs i direktiv 66/404/EEG, under förutsättning att den dokumentation som anges i artikel 2 läggs fram beträffande fröernas härkomstort och insamlingsområdets höjd. Frankrike bemyndigas att 2. territorium tillåta saluföring av plantor som framställts inom gemenskapen från ovannämnda fröer. inom sitt Artikel 2 1. Den dokumentation som avses i artikel 1. 1 skall anses vara framlagd om odlingsmaterialet tillhör kategorin ”odlings- material av känd härkomst” enligt definitionen i det system som Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) fastställt för kontroll av skogsodlingsmaterial i interna- tionell handel, eller om det tillhör någon annan kategori som definieras i det systemet. 5. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 108/35 Om det OECD–system som avses i punkt 1 inte tillämpas 2. på odlingsmaterialets härkomstort får andra typer av officiell dokumentation användas. november 2000. Om bemyndigandet gäller ett senare utsläp- pande på gemenskapens marknad, skall det upphöra att gälla den 31 december 2002. Om ingen officiell dokumentation kan läggas fram, får 3. medlemsstaterna även godta inofficiell dokumentation. Artikel 5 Artikel 3 1. Även andra medlemsstater än den ansökande får inom sina territorier bemyndigas att tillåta saluföring av de fröer som avses i detta beslut, för samma syften som den ansökande medlemsstaten och enligt villkoren i bilagan till detta beslut. 2. Vid tillämpningen av punkt 1 skall de berörda medlems- staterna bistå varandra administrativt. Innan ett bemyndigande kan utfärdas skall den ansökande medlemsstaten erhålla infor- mation från övriga medlemsstater om de senares avsikt att tillåta saluföring av sådant odlingsmaterial. Den ansökande medlemsstaten får göra invändningar mot detta endast om hela den mängd som anges i detta beslut redan har fördelats. Artikel 4 Om det bemyndigande som föreskrivs i artikel 1. 1 gäller ett första utsläppande av skogsodlingsmaterial på gemenskapens marknad, skall bemyndigandet upphöra att gälla den 30 Vad gäller det första utsläppandet av skogsodlingsmaterial på marknaden som avses i artikel 4, skall Frankrike före den 1 januari 2001 underrätta kommissionen om hur stora kvanti- teter av sådant material som uppfyller de mindre stränga kraven och som godkänts för saluföring inom dess territorium i enlighet med detta beslut. Kommissionen skall underrätta övriga medlemsstater om detta. Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 6 Utfärdat i Bryssel den 11 april 2000. På kommissionens vägnar David BYRNE Ledamot av kommissionen BILAGA kg Pseudotsuga taxifolia Procedencia Oprindelse Herkunft Προέλευση Provenance Provenance Provenienza Herkomst Proveniência Lähtöisyys Härkomst Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat F 300 Förenta staterna (Washington)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1116/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin venäläisille yrityksille myöntämät lainat.

eurovoc_concepts:
Community loan
EBRD
Russia
aid to undertakings

text: C 53 E/78 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/094) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1116/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspankin ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t lainat Onko komissio vakuuttunut siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspankki noudattaa pankin 1. perustamisesta tehty(cid:228) sopimusta ja suuntaviivojaan my(cid:246)nt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n lainoja ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille? 2. Mink(cid:228)laisilla tarkastuksilla varmistetaan, ett(cid:228) pankki noudattaa t(cid:228)t(cid:228) sopimusta ja suuntaviivojaan my(cid:246)nt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n lainoja ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille? Aikooko komissio tarkastella uudelleen Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspankista tehty(cid:228) sopi- 3. musta ja pankille laadittuja suuntaviivoja ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)vien lainojen yhteydess(cid:228)? Onko komission tietoon tullut seikkoja, 4. laadittuja suuntaviivoja on rikottu my(cid:246)nnett(cid:228)ess(cid:228) lainoja ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille? jotka osoittaisivat, ett(cid:228) pankista tehty(cid:228) sopimusta ja sille 5. Mihin toimiin komissio ryhtyy, jos l(cid:246)ytyy n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) pankki on rikkonut kyseist(cid:228) sopimusta tai suuntaviivoja my(cid:246)nt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n lainoja ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (9. kes(cid:228)kuuta 2000) Euroopan j(cid:228)lleenrahoitus- ja kehityspankki 1. (EBRD) toimii sen perustamisesta tehdyn sopimuksen puitteissa antaessaan luottoja yksitt(cid:228)isille maille tai toimiin tai niiss(cid:228) toimiville yksik(cid:246)ille. Sopimuksen 1 ja 2 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n EBRD:n tarkoitus ja teht(cid:228)v(cid:228)t ja johtokunnan laatima toimintapolitiikka. Sopimuk- sen 11 artiklan 2 kohdassa edellytet(cid:228)(cid:228)n johtokunnan vahvistavan, ett(cid:228) sen tarkoitus ja teht(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)yttyv(cid:228)t t(cid:228)ysin EBRD:n toiminnassa joka maassa, jossa sill(cid:228) on toimintaa. Vahvistaminen tapahtuu hyv(cid:228)ksym(cid:228)ll(cid:228) maakohtaisia strategioita. Maastrategiat hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n tai tarkistetaan vuosittain pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 11 artiklan 2 kohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten nojalla. Siin(cid:228) tarkistetaan EBRD:n toimet Johtokunta hyv(cid:228)ksyy strategiat. ja m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n niiden painopistealueet asianomaisissa maissa. EBRD valmistelee Ven(cid:228)j(cid:228)n federaation vuoden 2000 maastrategiaa, joka annettaneen piakkoin johtokunnan hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi. EBRD:n edellytet(cid:228)(cid:228)n kehitt(cid:228)v(cid:228)n kaikkia operatiivisia toimiaan Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) yll(cid:228)mainittujen asiakirjojen puit- jotka ovat johdonmukaiset pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen kanssa. Komissio, joka on teissa, yhteis(cid:246)n edustaja EBRD:n johtokunnassa, on hyv(cid:228)ksynyt EBRD:n aikaisemmat Ven(cid:228)j(cid:228)(cid:228) koskevat maastra- tegiat koordinoiden t(cid:228)t(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja Euroopan investointipankin (EIP) edustajien kanssa ja sill(cid:228) on t(cid:228)ysi syy uskoa, ett(cid:228) EBRD:n toimet Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) ovat olleet asiallisia. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komissio viittaa my(cid:246)s vastaukseensa, jonka se antoi Lucio Maniscon (1) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-1665/99. Pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen VI 2. luvussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n pankin omistajaohjauksen ja -valvonnan (corporate governance) rakenne. Sopimuksen 27 artiklan (ii) kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) johto- kunnan on (cid:148)laadittava lainoja, takauksia, p(cid:228)(cid:228)omasijoittamista, pankin lainanottoa, teknisen avun antamista ja muita pankin toimia koskeva politiikka ja teht(cid:228)v(cid:228) niit(cid:228) koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset(cid:148). Ven(cid:228)j(cid:228)(cid:228) koskeva politiikka ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset sis(cid:228)ltyv(cid:228)t selv(cid:228)sti t(cid:228)llaiseen politiikkaan ja t(cid:228)llaisiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin. Niinp(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toimet eiv(cid:228)t ole ainoastaan johtokunnan seurannassa vaan my(cid:246)s sen suorassa valvonnassa. EBRD:n johtokuntaan kuuluu komission (yhteis(cid:246)n puolesta), EIP:n ja j(cid:228)senvaltioiden nimitt(cid:228)mi(cid:228) johtajia. Omistajaohjauksen lis(cid:228)ksi pankista tehdyn sopimuksen 35 artiklan 1 kohdassa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) EBRD (cid:148)julkaisee vuosikertomuksen, johon sis(cid:228)ltyy tilintarkastajien lausunto sen tilinpidosta, ja toimittaa j(cid:228)senil- leen kolmen kuukauden v(cid:228)lein tai useammin tiivistelm(cid:228)n rahoitusasemastaan ja tuloslaskelman, josta ilmenee sen toiminnallinen tulos. (cid:148) Sopimuksen 35 artiklan 3 kohdassa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kaikki t(cid:228)m(cid:228)n artiklan nojalla laaditut raportit, lausunnot ja julkaisut toimitetaan j(cid:228)senille. Hallintoneuvosto tarkasteli EBRD:n vuoden 1999 vuosikertomusta kokouksessaan Riikassa toukokuussa 2000. 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/79 Hyv(cid:228)ksyess(cid:228)(cid:228)n Ven(cid:228)j(cid:228)n federaation maastrategian johtokunta on vahvistanut, ett(cid:228) maassa harjoitettavat toimet ovat johdonmukaisia EBRD:n tarkoituksen ja teht(cid:228)vien kannalta. 3. Kuten kysymyksen 1 vastauksessa mainittiin EBRD laatii parhaillaan Ven(cid:228)j(cid:228)n federaation vuoden 2000 maastrategiaa. Sen puitteissa j(cid:228)rjestettiin EBRD:n johtokomitean erityiskokous 16. helmikuuta 2000 ja johtokunnan seminaari 5. huhtikuuta 2000, jossa keskusteltiin keskeisist(cid:228) maastrategiaa koskevaan luonnokseen sis(cid:228)llytett(cid:228)vist(cid:228) asioista. Johtokunnan odotetaan hyv(cid:228)ksyv(cid:228)n uusi Ven(cid:228)j(cid:228)(cid:228) koskeva strategia hein(cid:228)kuun 2000 loppuun menness(cid:228). Hallintoneuvosto, 4. johtokunta tai puheenjohtaja eiv(cid:228)t ole todenneet kysymyksen 3 vastauksessa mainituissa katsauksissa ja arvioissa, ett(cid:228) EBRD:n perustamisesta tehdyn sopimuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) tai EBRD:n ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) luottoja koskevaa politiikkaa olisi rikottu. 5. Jos komissiolle toimitetaan todisteita, ett(cid:228) EBRD:n johto on rikkonut sovittuja toimintaperiaatteita ja -politiikkaa luotonannossaan ven(cid:228)l(cid:228)isille yrityksille, asiaa tarkastellaan ensin sis(cid:228)isesti ja muiden johtajien kanssa ennen kuin se esitet(cid:228)(cid:228)n asianomaisille elimille (erityisesti EBRD:n johtokunnalle ja tarpeen vaatiessa sen hallintoneuvostolle), jotka p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t asianmukaisista seuraamuksista. (1) EYVL C 170 E, 20. 6. 2000, s. 68. (2001/C 53 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1118/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: S(cid:228)hk(cid:246)alan keskittym(cid:228)t Euroopan komissio ei ole viime aikoina ottanut kantaa Espanjan viranomaisten v(cid:228)linpit(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n suhtautumiseen kilpailualaan ja erityisesti yritysten keskittymiin liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228). Tapaukset k(cid:228)si- tell(cid:228)(cid:228)n valtiovarainministeri(cid:246)n alaisuudessa toimivassa kilpailuvirastossa, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen hallitus hyv(cid:228)ksyy asiakirjat. Kilpailutuomioistuin laatii asiasta ainoastaan selonteon. Espanjan hallituspuolue ilmoitti (cid:228)skett(cid:228)in, ett(cid:228) Uni(cid:243)n Fenosa on ilmoittanut HidrocantÆbricon osakeannista. T(cid:228)m(cid:228)n hankkeen toteutuminen v(cid:228)hent(cid:228)isi s(cid:228)hk(cid:246)alan kilpailua ja lis(cid:228)isi kolmannen s(cid:228)hk(cid:246)alan yrityksen valtaa Espanjassa. T(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228)t huhut Endesan, Fecsan ja Sevilla de Electricidadin keskittymisest(cid:228) ilman, ett(cid:228) kansalliset kilpailuviranomaiset k(cid:228)sittelisiv(cid:228)t mitenk(cid:228)(cid:228)n kysymyst(cid:228). N(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa ei ole todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Espanjan viranomaiset ottaisivat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)alan keskittymiseen kohdistuvia valvontatoimia. Aikooko komissio ryhty(cid:228) toimenpiteisiin valvoakseen Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alan keskittymist(cid:228)? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. kes(cid:228)kuuta 2000) Suosituksessaan j(cid:228)senvaltioiden ja yhteis(cid:246)n talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi vuodelle 2000 (1) komissio totesi, ett(cid:228) Espanjan pit(cid:228)isi antaa etusija kilpailulain vuoden 1999 uudistuksen jatkamiselle ja erityisesti keskitty(cid:228) vahvistamaan riippumattoman kilpailuviranomaisen mahdollisuuksia tutkia tapauksia. Komissio on oikeutettu valvomaan ainoastaan sulautuma-asetuksessa tarkoitettuja yhteis(cid:246)nlaajuisia keskit- tymi(cid:228) (2)