title: PREGUNTA ESCRITA E-1273/00 de Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) al Consejo. Ayuda a Mozambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
aid programme
cooperation policy
economic infrastructure
financial aid
flood
natural disaster

formats: html pdf print

text: 13. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 81 E/23 febrero en las costas francesas, no s(cid:243)lo transportaba aceite pesado sino tambiØn (cid:129)segœn el Instituto francØs de medio ambiente y energ(cid:237)a (INERIS)(cid:129) sustancias cancer(cid:237)genas que probablemente se traten de desechos industriales especiales (DIS, dØchet tan sumamente t(cid:243)xicos que no pueden ser transportados? industriel spØcialisØ) 2. ¿EstÆ al tanto la Comisi(cid:243)n de que, segœn la hip(cid:243)tesis contenida en dicha informaci(cid:243)n, el Primer Ministro francØs Jospin habr(cid:237)a prometido al grupo TotalFina (cid:129)que flet(cid:243) el Erika(cid:129) que toda la informaci(cid:243)n sobre el cargamento de dicho buque se mantendr(cid:237)a en secreto, y que Øste ser(cid:237)a en parte el motivo por el cual la empresa Smit Tank de Rotterdam no ha podido proceder aœn a la retirada de dicho cargamento? 3. ¿Considera aceptable la Comisi(cid:243)n que se mantengan en secreto las consecuencias del desastre por promesas realizadas por una de las autoridades implicadas, con lo que se concede mÆs valor a los intereses financieros que a la seguridad, al medio ambiente o a la salud pœblica? 4. ¿EstÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a que, en el plazo mÆs breve posible, se hagan pœblicas las consecuencias para el entorno marino y costero, as(cid:237) como las consecuencias en materia de salud pœblica para todos los afectados? ¿QuØ piensa hacer la Comisi(cid:243)n para acelerar el proceso de retirada del cargamento para evitar que 5. nuevos restos de dicho cargamento continœen contaminando la zona? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de julio de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ al 1. tanto de ciertas alegaciones ampliamente difundidas por los medios de comunicaci(cid:243)n con relaci(cid:243)n a la naturaleza del petr(cid:243)leo transportado por el buque Erika. La Comisi(cid:243)n se interes(cid:243) por la informaci(cid:243)n facilitada por las autoridades francesas a este respecto, especialmente la relacionada con las sustancias cancer(cid:237)genas y las consignas de precauci(cid:243)n dirigidas a los operarios de limpieza. As(cid:237) mismo, la Comisi(cid:243)n tom(cid:243) nota de las afirmaciones realizadas en varias ocasiones por las autoridades francesas, segœn las cuales el cargamento del Erika era un aceite pesado de categor(cid:237)a 2, de acuerdo con la clasificaci(cid:243)n habitual de productos petroleros comercializados. La Comisis(cid:243)n ruega a Su Seæor(cid:237)a se remita al comunicado de prensa publicado el 31 de marzo de transparencia en el respeto de la 2. a 4. 2000 por las autoridades francesas titulado: «Bombeo del Erika: protecci(cid:243)n de secretos industriales», disponible en la pÆgina: http://www. equipement. gouv. fr/actualites. La Comisi(cid:243)n considera que las decisiones relativas a la realizaci(cid:243)n de trabajos de bombeo del Erika 5. son de la incumbencia de las autoridades francesas. (2001/C 81 E/026) PREGUNTA ESCRITA E-1273/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) al Consejo (27 de abril de 2000) Asunto: Ayuda a Mozambique Al mismo tiempo que el programa mundial de alimentos (PMA) destacaba la escasa acogida que han tenido las llamadas de auxilio a las v(cid:237)ctimas de las inundaciones de Mozambique, distintas organizaciones no gubernamentales denunciaban en los medios de comunicaci(cid:243)n la situaci(cid:243)n de olvido mundial de los problemas que existen en ese pa(cid:237)s como consecuencia de la tragedia vivida hace pocas semanas. ¿Es extensible esta denuncia a la acci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea? ¿QuØ estÆ haciendo la Uni(cid:243)n Europea para aliviar la situaci(cid:243)n de Mozambique, en particular en lo que se refiere a la reparaci(cid:243)n de las infraestructuras destruidas a consecuencia de las inundaciones provocadas por los caudales de los r(cid:237)os Limpopo y Save? C 81 E/24 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 3. 2001 Respuesta (29 de septiembre de 2000) El 20 de marzo de 2000 el Consejo debati(cid:243) la situaci(cid:243)n en Mozambique, que hab(cid:237)a seguido de cerca y con la mayor preocupaci(cid:243)n, manifestando su solidaridad con el pueblo y el gobierno de Mozambique y de otros pa(cid:237)ses de la regi(cid:243)n en su lucha contra las consecuencias devastadoras de la inundaci(cid:243)n, as(cid:237) como su simpat(cid:237)a en sus esfuerzos por reconstruir sus vidas. El Consejo reconoci(cid:243) las amplias consecuencias que dicha catÆstrofe pod(cid:237)a tener sobre la econom(cid:237)a de Mozambique. Apoy(cid:243) el doble enfoque del Gobierno de Mozambique orientado a satisfacer las necesidades de socorro al tiempo que se esfuerza en rehabilitar las zonas afectadas y en asegurar tanto la estabilidad macroecon(cid:243)mica como el mantenimiento de una asistencia continua. fin prÆcticamente todos los Estados miembros y la Comisi(cid:243)n participaron en la Conferencia A tal Internacional de Reconstrucci(cid:243)n de Mozambique acogida por el Gobierno de Italia en Roma los d(cid:237)as 3 y 4 de mayo y convocada por el Gobierno de Mozambique en colaboraci(cid:243)n con las Naciones Unidas. Los resultados de dicha Conferencia fueron muy satisfactorios, cubriØndose su objetivo de 450 millones de d(cid:243)lares, en buena medida gracias a la contribuci(cid:243)n activa y positiva de la Comunidad y de los Estados miembros, que se comprometieron a aportar 228,5 M€, lo que representaba aproximadamente la mitad del total de 495 M€. Se propone que la ayuda comunitaria incluya fondos para la protecci(cid:243)n contra las inundaciones y para la construcci(cid:243)n de infraestructura viaria urbana en la provincia de Gaza, as(cid:237) como un apoyo presupuestario al Programa de Reconstrucci(cid:243)n y fondos para proyectos de transporte, telecomunicaciones rurales, servicios sociales bÆsicos, producci(cid:243)n agraria y desminado. Dichos fondos se suman a los 100 M€ desembolsados en 1999 en Mozambique con arreglo al programa de cooperaci(cid:243)n comunitario, esperÆndose que se desembolsen hasta 150 M€ en 2000. El Consejo continuarÆ siguiendo de cerca la situaci(cid:243)n en Mozambique. (2001/C 81 E/027) PREGUNTA ESCRITA E-1274/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) al Consejo (27 de abril de 2000) Asunto: Denuncia de atrocidades rusas en Chechenia Amnist(cid:237)a Internacional, de acuerdo con la organizaci(cid:243)n rusa de esta asociaci(cid:243)n humanitaria, y basÆndose en testimonios de supervivientes, segœn informaban los medios de comunicaci(cid:243)n del pasado d(cid:237)a 30 de marzo, ha denunciado recientemente la existencia de ejecuciones sumarias, torturas, violaciones de mujeres y hombres y bombardeos indiscriminados contra civiles y refugiados en Chechenia, comparando la actual represi(cid:243)n con la ocurrida en los peores tiempos del estalinismo. ¿Tiene conocimiento la Uni(cid:243)n Europea de dicha denuncia? ¿La confirma? ¿QuØ medidas espec(cid:237)ficas tiene intenci(cid:243)n de tomar para poner fin a tan trÆgica situaci(cid:243)n? Respuesta (29 de septiembre de 2000) El Consejo es plenamente consciente de las acusaciones formuladas por Amnist(cid:237)a Internacional, que contempla con la debida gravedad. La Presidencia ha recibido una carta de un grupo de 29 ONG, encabezadas por Amnist(cid:237)a Internacional, que incluye una lista detallada de las supuestas violaciones de los derechos humanos cometidas en Chechenia por tropas rusas. La Presidencia respondi(cid:243), en nombre de todos los Estados miembros, a esta coalici(cid:243)n de ONG el 17 de mayo de 2000, adjuntÆndose a la presente respuesta una copia tanto de la carta original como de la respuesta de la Presidencia


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston asetus maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
child
educational institution
health policy
milk

text: C 168/16 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta” (2000/C 168/05) Neuvosto päätti 24. tammikuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -jaosto antoi lausuntonsa 19. huhtikuuta 2000. Esittelijä oli Adalbert Kienle. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon äänin 78 puolesta, 2 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Yhteisö on jo 16 vuoden ajan tukenut 1. 1. lasten ja nuorten maidonkulutusta. Tukijärjestelmän piiriin kuuluville koululaisille tarjotaan päivittäin neljänneslitra tuettua maitoa. Yhteisö on antanut tähän tarkoitukseen vuosittain 96 miljoo- naa euroa. Komissio on nyt käsiteltävässä ehdotuksessa tarkista- 1. 2. nut alkuperäistä aikomustaan lopettaa EU-tuen antaminen koulumaito-ohjelmalle. Komissio haluaa kuitenkin alentaa yhteisön tukea ja ehdottaa järjestelmän jatkamista siten, että yhteisö rahoittaa siitä 50 prosenttia ja jäsenvaltiot 50 prosent- tia. EU:n rahoitusosuus alentuisi näin 48 miljoonaan euroon. 2. Huomioita Ohjelman lopettaminen johtaisi väistämättä siihen, että 2. 2. kouluissa tarjottaisiin ja juotaisiin nykyistä vähemmän maitoa. Haittavaikutukset kohdistuisivat lapsiin ja nuoriin. Talous- ja sosiaalikomitea muistuttaa, että huolestuttavan monet lapset lähtevät kouluun syömättä aamiaista. Koulumaito on monille koululaisille ainoa maidonkulutuksen muoto. 2. 3. Komitea on tyytyväinen siihen, että maatalousneuvosto on ilmaissut periaatteessa kannattavansa painokkaasti koulu- maito-ohjelman säilyttämistä. Tämän vuoksi komissio on tarkistanut alkuperäistä aikomustaan lopettaa ohjelmalle an- nettu EU:n tuki. 2. 4. Komitea painottaa tasapainoisen ravinnon tärkeää merkitystä lapsuudessa ja kouluiässä. Maito on yksi tärkeim- mistä elintarvikkeista, joka tulisi kaikin ajanmukaisin jakelu- ja markkinointitoimin tehdä houkuttelevaksi lapsille tai nuorille. Komitean mielestä on vastaisuudessakin tarpeellista, että lapsil- le ja nuorille tarjotaan tuettua koulumaitoa kaikkialla yh- teisössä. 2. 1. Komitea on sitä mieltä, että koulumaito-ohjelmassa on myynninedistämistavoitetta enemmän kyse etenkin terveyttä, ravitsemusta ja sosiaalipolitiikkaa koskevista tärkeistä tavoit- teista, varsinkin kun ohjelman piiriin kuuluva maitomäärä on vain 0,3 prosenttia meijereihin toimitettavasta kokonaismai- tomäärästä. 2. 5. Komitea pelkää kuitenkin, että komission ehdotuksen toteuttaminen johtaisi monissa jäsenvaltioissa koulumaidon tarjonnan lakkauttamiseen. Tämän vuoksi se vaatii ratkaisua, jolla varmistetaan koulumaito-ohjelman jatkuminen. Poliitti- nen periaatekiista yhteisrahoituksesta ei missään tapauksessa saa johtaa siihen, että lapset ja nuoret ovat häviäjiä. Bryssel 27. huhtikuuta 2000 Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Komission asetus (EY) N:o 861/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2010/1999 tarkoitetun tavallisen tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
third country

formats: pdf print

text: L 103/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 861/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2010/1999 tarkoitetun tavallisen tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/ 98 (4), ja erityisesti sen 7 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Tiettyihin AKT-maihin vietävän tavallisen vehnän vienti- tukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 2010/1999 (5). Asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa säädetään, että komissio voi ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä menettelyä enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o toimitettujen tietojen perusteella noudattaen päättää 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi, sekä se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous koskee vientiveroa. (3) (4) Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enim- mäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2010/1999 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 21. ja 27. huhtikuuta 2000 välisenä aikana toimitet- tujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 28,94 EUR/t kohti. Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EYVL L 248, 21. 9. 1999, s. 19


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1217/00 υποβολή: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) προς το Συμβούλιο. Απασχόληση, εκπαίδευση και γεωγραφική κινητικότητα: η περίπτωση της Γαλικίας.

eurovoc_concepts:
European social policy
Galicia
brain drain
fight against unemployment

text: C 46 E/148 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/170) GRAPTH ERVTHSH E-1217/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Απασχο΄ληση, εκπαι΄δευση και γεωγραφικη΄ κινητικο΄τητα: η περι΄πτωση της Γαλικι΄ας Στην ε΄κθεση που ενεκρι΄θη κατα΄ τη συ΄νοδο του Ευρωπαι¤κου΄ Συµβουλι΄ου της Λισσαβο΄νας, που πραγµατοποιη΄θηκε στις 23 και 24 του παρελθο΄ντος Μαρτι΄ου «για τον καθορισµο΄ νε΄ου στρατηγικου΄ στο΄χου της Ένωσης, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη την απασχο΄ληση, την οικονοµικη΄ µεταρρυ΄θµιση και την κοινωνικη΄ συνοχη΄ στο πλαι΄σιο µιας οικονοµι΄ας που θα βασι΄ζεται στη γνω΄ση», διεπιστω΄θη ως σοβαρο΄ προ΄βληµα της ευρωπαι¤κη΄ς οικονοµι΄ας η υ΄παρξη δεκαπε΄ντε εκατοµµυρι΄ων ανε΄ργων, κατα΄σταση η οποι΄α πλη΄ττει κυρι΄ως τις γυναι΄κες, τους ηλικιωµε΄νους και ορισµε΄νες περιοχε΄ς της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης. Το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο απεφα΄σισε, κατο΄πιν του΄του, να προετοιµα΄σει τη «µετα΄βαση σε µι΄α οικονοµι΄α και µι΄α κοινωνι΄α βασισµε΄νες στη γνω΄ση», µε΄σω της µα΄θησης, της επιµο΄ρφωσης και της εκπαι΄δευσης. Η ανα΄λυση αυτη΄ της κατα΄στασης της ανεργι΄ας και της αντιµετω΄πιση΄ς της υπο΄ τις συνθη΄κες της νε΄ας οικονοµι΄ας αποδεικνυ΄εται ανεπαρκη΄ς εα΄ν δεν ληφθει΄ υπο΄ψη ο΄τι η ανεργι΄α πλη΄ττει ση΄µερα ο΄λως ιδιαιτε΄ρως τις χω΄ρες χαµηλου΄ κατα΄ κεφαλη΄ν εισοδη΄µατος, και ο΄τι το αυτο΄ µπορει΄ να συµβαι΄νει και σε περιφε΄ρειες ο΄πως η Γαλικι΄α, στην οποι΄α, µολονο΄τι υπα΄ρχουν οι απαραι΄τητες εκπαιδευτικε΄ς βαθµι΄δες, ειδικο΄τερα σε επι΄πεδο τεχνικη΄ς και πανεπιστηµιακη΄ς εκπαι΄δευσης για την προ΄σβαση στην οικονοµι΄α της γνω΄σης, διαπιστω΄νεται ο΄τι τα πλε΄ον καταρτισµε΄να α΄τοµα αναγκα΄ζονται να µεταναστευ΄σουν, κατασπαταλω΄ντας παραδο΄ξως τις δαπα΄νες που επενδυ΄θηκαν για την εκπαι΄δευση΄ τους, προς ο΄φελος α΄λλων πλουσιο΄τερων χωρω΄ν. Το αρνητικο΄ αυτο΄ φαινο΄µενο παρατηρει΄ται επι΄σης και στα πλαι΄σια της Ένωσης, υπο΄ την επωνυµι΄α της γεωγραφικη΄ς κινητικο΄τητας. Με ποιον τρο΄πο σκοπευ΄ει το Συµβου΄λιο να αντιµετωπι΄σει το προ΄βληµα της αυ΄ξησης της ανεργι΄ας, την οικονοµικη΄ µεταρρυ΄θµιση, την κοινωνικη΄ συνοχη΄ την ισορροπι΄α µεταξυ΄ των περιφερειω΄ν µε την προοπτικη΄ µιας οικονοµι΄ας και µιας κοινωνι΄ας οι οποι΄ες θα βασι΄ζονται στη γνω΄ση, ο΄σον αφορα΄ περιφε΄ρειες στις οποι΄ες (cid:129) ο΄πως συµβαι΄νει στη Γαλικι΄α (cid:129) η µεγα΄λη ανεργι΄α συµπι΄πτει µε το χαµηλο΄ κατα΄ κεφαλη΄ν εισο΄δηµα και στις οποι΄ες, ενω΄ υπα΄ρχει η απαιτου΄µενη ικανο΄τητα για τη βελτι΄ωση της επαγγελµατικη΄ς επιµο΄ρφωσης και της εκπαι΄δευσης, οι πλε΄ον καταρτισµε΄νοι νε΄οι υποχρεω΄νονται να µεταναστευ΄σουν προς αναζη΄τησιν εργασι΄ας ακριβω΄ς σε χω΄ρες πλουσιο΄τερες και µε λιγο΄τερη ανεργι΄α; Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) Το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο ε΄ταξε στη Λισσαβω΄να ε΄να νε΄ο στρατηγικο΄ στο΄χο για την Ένωση: «να γι΄νει η ανταγωνιστικο΄τερη και δυναµικο΄τερη οικονοµι΄α της γνω΄σης ανα΄ την υφη΄λιο, ικανη΄ για βιω΄σιµη οικονοµικη΄ ανα΄πτυξη µε περισσο΄τερες και καλυ΄τερες θε΄σεις εργασι΄ας και µε µεγαλυ΄τερη κοινωνικη΄ συνοχη΄». Για την υλοποι΄ηση αυτου΄ του στο΄χου το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο ο΄ρισε σφαιρικη΄ στρατηγικη΄, η οποι΄α θα επιτρε΄ψει στην Ένωση να αποκαταστη΄σει τους ευνοι¤κου΄ς ο΄ρους για την πλη΄ρη απασχο΄ληση και να ενισχυ΄σει τη συνοχη΄ των περιφερειω΄ν της. Συ΄µφωνα µε αυτη΄ τη νε΄α διαδικασι΄α που θεσπι΄σθηκε στη Λισσαβω΄να, η Ένωση θα ορι΄σει πλαι΄σιο το οποι΄ο θα επιτρε΄ψει να χρησιµοποιηθου΄ν ο΄λοι οι διαθε΄σιµοι πο΄ροι προκειµε΄νου να εξασφαλισθει΄ η µετα΄βαση προς την οικονοµι΄α της γνω΄σης, συµβα΄λλοντας και η ι΄δια στην προσπα΄θεια αυτη΄ στο πλαι΄σιο των υπαρχουσω΄ν κοινοτικω΄ν πολιτικω΄ν και τηρουµε΄νης παραλλη΄λως της Ατζε΄ντας 2000. Οι περιφε΄ρειες που πα΄σχουν απο΄ διαρθρωτικη΄ καθυστε΄ρηση, ο΄πως η Γαλικι΄α, θα µπορε΄σουν στο πλαι΄σιο αυτο΄ της Ατζε΄ντας 2000 να επωφεληθου΄ν, χα΄ρη στις ενισχυ΄σεις των ∆ιαρθρωτικω΄ν Ταµει΄ων, απο΄ τον νε΄ο κοινοτικο΄ µηχανισµο΄ περιφερειακω΄ν και κοινωνικω΄ν ενισχυ΄σεων ω΄στε να αντιµετωπι΄σουν τα προβλη΄µατα που µνηµονευ΄ει ο αξιο΄τιµος κ. βουλευτη΄ς


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1328/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ECIP-ohjelman loppuunsaattamisesta.

eurovoc_concepts:
EU programme
developing countries
investment aid

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/171 Monet Euroopan maat ovat perustaneet avustusorganisaatioita psykologisen avun tarpeessa olevien uhrien auttamiseksi. Ne kokoontuvat esimerkiksi EFPPA:ssa (European Federation of Professional Psychologists Association), johon kuuluu 30 j(cid:228)senmaata. Onko EU:ssa hankkeita, uhreja, tai suunnitelmia perustaa t(cid:228)llaisia ohjelmia Euroopan tasolla? joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n auttamaan psykologisen avun tarpeessa olevia onnettomuuksien David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. kes(cid:228)kuuta 2000) Vuosia 1998 ja 1999 koskevan yhteis(cid:246)n pelastuspalvelun alan toimintaohjelman (19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 tehty neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 98/22/EY (1)) yhteydess(cid:228) komissio on rahoittanut laajassa suuronnettomuuk- sien l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)llisiin pelastustoimiin keskittyv(cid:228)ss(cid:228) hankkeessa seuraavia toimia, jotka liittyv(cid:228)t psykososiaa- lisen tuen antamiseen katastrofien yhteydess(cid:228): jonka tarkoituksena on valmistaa pelastuspalvelusta vastaavia ja siihen osallistuvia henkil(cid:246)it(cid:228) ottamaan huomioon katastrofien psykososiaa- linen puoli; useita seminaareja, jotka k(cid:228)sittelev(cid:228)t kollektiivisten h(cid:228)t(cid:228)tapausten psykososiaalisen seurannan hallinnointia; seminaari psykososiaalisesta avusta kriisitapauksissa. itseopiskeluseminaari, N(cid:228)m(cid:228) toimet johtivat k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n suositusten laadintaan psykososiaalisen avun j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228) eri osapuo- lille, uhreille ja heid(cid:228)n perheenj(cid:228)senilleen. Suositukset l(cid:246)ytyv(cid:228)t internetist(cid:228) (http://www. europa. eu. int/comm/environment/civil/). Neuvosto teki 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1999 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1999/847/EY (2), jolla perustettiin yhteis(cid:246)n pelastus- tuspalvelualan toimintaohjelma vuosiksi 2000(cid:129)2004. Belgia esitti kyseisen toimintaohjelman yhteydess(cid:228) hanketta katastrofitapausten psykososiaalisen avun hallinnasta. T(cid:228)m(cid:228) hanke t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228) koko yhteis(cid:246)n alueelle tarkoitettujen metodologiaoppaan laatimiseen, seurantaindikaattoreiden m(cid:228)(cid:228)rittelemiseen ja vastuuhenkil(cid:246)i- den valmiuksien parantamiseen. Kansanterveyden alalla on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n henkil(cid:246)vahinkojen ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskeva yhteis(cid:246)n toiminta- ohjelma (8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1999 tehty parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s N:o 372/1999/EY (3)). Sen p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n(cid:228) on my(cid:246)t(cid:228)vaikuttaa kansanterveyden hyv(cid:228)ksi teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n toimintaan, jonka tarkoituksena on henkil(cid:246)vahinkojen ehk(cid:228)iseminen edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) henkil(cid:246)vahinkojen epidemiologista seurantaa ja vaihtamalla tietoa n(cid:228)iden tietojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), jotta voitaisiin m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) painopistealueet ja parhaimmat strategiat vahinko- jen ennaltaehk(cid:228)isemiseksi. Suuronnettomuuksien tai luonnonkatastrofien yhteydess(cid:228) annettavaan psykolo- giseen apuun liittyvi(cid:228) hankkeita ei ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) esitetty. Niit(cid:228) voisi kuitenkin harkita ottaen huomioon hakukelpoisuuden, vuosittaiset painopistealueet ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat. (1) EYVL L 8, 14. 1. 1998. (2) EYVL L 327, 21. 12. 1999. (3) EYVL L 46, 20. 2. 1999. (2001/C 46 E/199) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1328/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ECIP-ohjelman loppuunsaattamisesta tammikuuta 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Komissio antoi 31. komission aiemmin European Community Investment Partners -rahoitusv(cid:228)lineen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta anne- tun asetuksen soveltamiseksi hyv(cid:228)ksymien hankkeiden loppuunsaattamisesta ja v(cid:228)hitt(cid:228)isest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) (KOM(1999) 726 lopullinen). Onko totta, ett(cid:228) ohjelman viimeisin(cid:228) vuosina hankkeiden k(cid:228)sittely komissiossa viiv(cid:228)styi? Voiko komissio kertoa, oliko ECIP:n k(cid:228)ytt(cid:246) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisesti katsoen t(cid:228)ysin pys(cid:228)hdyksiss(cid:228) vuonna 1999 ulkomaanavun yhteisen toimialan (SCR) perustamisen ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton, komission eron ja uuden Euroopan komission muodostamisen j(cid:228)lkeen? Onko totta, ett(cid:228) n(cid:228)iden tapahtumien seurauksena er(cid:228)(cid:228)t anomukset, kuten 3749 (Mercosur) ja 3750 (Meksiko) hyv(cid:228)ksyttiin, mutta j(cid:228)lkeenp(cid:228)in anomusten hyv(cid:228)ksymist(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) komitea ei kuitenkaan k(cid:228)sitellyt niit(cid:228)? C 46 E/172 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 Eiv(cid:228)tk(cid:246) komission mielest(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toimet ole t(cid:228)ysin ristiriidassa jatkuvuuden ja hyv(cid:228)n hallinnon peri- aatteiden kanssa, vaikka niiden yhteydess(cid:228) puhutaankin moitteettomasta varainhoidosta? Eik(cid:246) komissio kaikkien n(cid:228)iden seikkojen vuoksi katso, ett(cid:228) sen olisi parasta antaa asiasta kiinnostuneille perusteltu selvitys syist(cid:228), jotka johtavat hankkeiden loppuunsaattamiseen ja v(cid:228)hitt(cid:228)iseen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)miseen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (13. kes(cid:228)kuuta 2000) ECIP-rahoitusv(cid:228)line otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 1990-luvulla ja se saavutti nopeasti kasvavan suosion. Sen hallinto, joka alussa mukautettiin lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)h(cid:228)isiin toimiin, on v(cid:228)hitellen muuttunut raskaammaksi eri tekij(cid:246)iden johdosta. N(cid:228)it(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) ovat mm: hankkeiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228) kasvu, joka on nopeasti ylitt(cid:228)nyt ne henkil(cid:246)st(cid:246)varat, joita komissiolla on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)iden hankkeiden hoitamiseen (cid:129) turvautu- minen kahteen yksik(cid:246)(cid:246)n teknisen avun (vuonna 1997) ja rahoitusavun (vuonna 1999) osalta on auttanut v(cid:228)hitellen lievitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)pulaa, mutta vain osittain (cid:129) ja komission rahoitusmenettelyjen lujittaminen tilintarkastustuomioistuimen esitt(cid:228)mien huomautusten seurauksena, mik(cid:228) on yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) aiheut- tanut viiv(cid:228)stymist(cid:228) menettelyiss(cid:228) (p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s komission kirjallista menettely(cid:228) noudattaen yksinkertaisen valtuu- tuksen sijasta) ja toisaalta johtanut teknisten ja rahoituksellisten toimien erottamiseen. N(cid:228)ist(cid:228) vaikeuksista aiheutuvia seurauksia ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa kasaantuvat maksuviiv(cid:228)stykset, jotka on my(cid:246)- hemmin suurelta osin saatu hoidetuiksi, ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon hidastuminen. T(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)lineen oikeusperustan joulukuuta 1999 ECIP-ohjelma on nyttemmin p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)misvaiheessa jatkuvista voimassaolon p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) 31. rahoituspyynn(cid:246)ist(cid:228) huolimatta komission tehty(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen keskitty(cid:228) vuonna 2000 ja 2001 rahoituksen toteuttamiseen ja voimassaolevien ECIP-sopimusten p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)miseen sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien ja takaisinmakset- tavien varojen perimiseen. Asiasta on l(cid:228)hetetty kirjelm(cid:228) kaikille asianomaisille rahoituslaitoksille. Kes(cid:228)kuussa 1999 vastaanotettuja hakemuksia 3749 et 3750 ei ole j(cid:228)tetty johtokomitean hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi edell(cid:228) mainituista syist(cid:228). (2001/C 46 E/200) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1336/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Pierian l(cid:228)(cid:228)nin korkean ty(cid:246)tt(cid:246)myyden hoitaminen (4. toukokuuta 2000) Pierian l(cid:228)(cid:228)niss(cid:228) Kreikassa ty(cid:246)tt(cid:246)myysaste kasvaa nopeasti ja l(cid:228)hestyy 35 prosenttia. Ty(cid:246)tt(cid:246)myydest(cid:228) k(cid:228)rsiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa nuoret, naiset ja uudet ty(cid:246)markkinoille tulijat. P(cid:228)(cid:228)asialliset syyt, jotka ovat vaikuttaneet t(cid:228)h(cid:228)n kehitykseen, ovat l(cid:228)(cid:228)nin matkailun Kosovon sodan takia k(cid:228)rsim(cid:228) vakava takaisku, varsinkin kun suurin osa l(cid:228)(cid:228)niin saapuvista matkailijoista tuli Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maista ja matkusti teitse, l(cid:228)hinn(cid:228) Jugoslavian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (FYROMin) kautta, maanviljelij(cid:246)iden alentuneet tulot, monien vaateteollisuusalan ty(cid:246)pajojen toiminnan lakkaaminen, joiden toiminta perustui urakkaty(cid:246)- h(cid:246)n ja jotka ty(cid:246)llistiv(cid:228)t l(cid:228)hinn(cid:228) naisia. Aikooko komissio kolmannen yhteis(cid:246)n tukikehyksen hyv(cid:228)ksymisen yhteydess(cid:228) ottaa huomioon t(cid:228)m(cid:228)n Pierian l(cid:228)(cid:228)nin erikoistilanteen? Mit(cid:228) lis(cid:228)toimia Euroopan sosiaalirahasto tulee toteuttamaan yhteisty(cid:246)ss(cid:228) kansallisten viranomaisten kanssa ty(cid:246)tt(cid:246)myyden hoitamiseksi ja ty(cid:246)llisyyden lis(cid:228)(cid:228)miseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (6. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio haluaisi t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) rakennerahastoja koskevien asetusten (Euroopan parlamentin ja neuvos- ton asetus (EY) N:o 1784/1999, annettu 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta (1) ja neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) (2)) mukaan vastuu ehdotusten laatimisesta ja j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) on j(cid:228)senvaltioilla


title: WRITTEN QUESTION E-1254/00 by Armando Cossutta (GUE/NGL) to the Council. Murder of the Irish lawyer, Rosemary Nelson.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU police cooperation
Ireland
United Kingdom
government violence
homicide
powers of the institutions (EU)

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/161 Unfortunately, as a result of subtle and deceitful propaganda by the industries and operators concerned, the belief has taken root that herbs, being natural products, are useful and harmless and produce no toxic effects. The uncontrolled use of medicinal herbs is dangerous for the following reasons: (cid:129) the concentrations and/or doses of the active principles present in herbs freely sold by herbalists are not properly standardised, with the result that it is never possible to be sure what dose has been taken; (cid:129) it is not known whether pollutants such as herbicides, pesticides or heavy metals may be present; (cid:129) little is yet known about interactions between herbs and other drugs or foodstuffs or caused by the administering of several herbs at the same time, with the result that the taking of some medicinal herbs may produce unforeseeable toxic effects; (cid:129) there is a danger that the use of medicinal herbs thought to be effective and innocuous by uninformed patients may lead to their abandoning conventional treatments such as antineoplastic drugs with serious consequences for their health. Consumer protection is needed in the following areas: (cid:129) consumers must be informed of the active principles and possible pollutants present in the medicinal herbs they are taking; (cid:129) consumers must be aware of the exact dose they are taking; (cid:129) consumers must be informed of interactions between herbs and other drugs or foodstuffs; (cid:129) consumers must be informed of risks deriving from the toxicity of the active principles and possible pollutants. In the light of the above considerations, what steps does the Council plan to take to protect public health? Will it review the rules governing the marketing of medicinal herbs in the light of the documented scientific findings? Will it ask the EMEA to assess the information available on individual plants and herbs and provide the guidelines needed for the proper dispensing of these products, which are currently administered with hardly any controls? Reply (26 June 2000) The Council shares the concerns expressed by the Honourable Member about the uncontrolled use of medicinal plants and herbs and the advisability of protecting the consumer against the risks of abusing these products. It was with this in mind that the Council, on 20 December 1995, adopted a resolution on medicinal plant preparations in which it invited the Commission to study, in close collaboration with the Member States, the problems posed in this context (1). The Commission has yet to respond to this invitation. (1) OJ C 350, 30. 12. 1995, p. 6. (2001/C 26 E/200) WRITTEN QUESTION E-1254/00 by Armando Cossutta (GUE/NGL) to the Council Subject: Murder of the Irish lawyer, Rosemary Nelson (27 April 2000) On 15 March last year the solicitor, Rosemary Nelson, died of injuries sustained in a car bomb attack. C 26 E/162 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 A few months earlier, she had appeared before the Washington Human Rights sub-committee to denounce the death threats and verbal and physical abuse of which she was the victim. Officers of the Northern Ireland police force, the RUC, were named as being responsible for the abuse and the reason for it was her reputation as (cid:145)the IRA(cid:146)s lawyer(cid:146). A report published by British-Irish Rights Watch claims that the British Government was aware of the threats to Rosemary Nelson. Does the Council believe that the British Government was wrong not to include Rosemary Nelson in 1. its protection programme? Does the Council not think that there should be the greatest possible transparency in the inquiry into 2. the murder, for which the RUC itself is apparently responsible? Does the Council think it should ask the British Government to open its own inquiry into the 3. murder? Reply (26 June 2000) The Honourable Member(cid:146)s questions relate to matters which are not within the Council(cid:146)s competence. (2001/C 26 E/201) WRITTEN QUESTION E-1313/00 by Antonio Tajani (PPE-DE) to the Commission (27 April 2000) Subject: Suitability of tender documents for a contract concerning the supply of work clothes for the Italian postal workers The CESAR research centre (centre for aeronautical and environmental studies) acts as a consultant to several government departments (including the department for civil protection of the Prime Minister(cid:146)s Office) on matters of environmental protection and the protection of the health and safety of workers. In this capacity it was therefore asked for its opinion on the invitation to tender and the related specifications issued by the Poste Italiane SpA (Italian postal service) concerning a contract for the supply of items of clothing, including 100 000 items of personal protective equipment (PPE). CESAR found that the tender the said tender documents were unsuitable for two reasons: specifications were such that it was highly likely that the PPEs offered by companies would be entirely useless as a means of protecting workers (owing to their poor quality) and, secondly, that they would actually be unusable (if the invitation to tender for the supply of PPEs is not accompanied by an invitation to tender for the laundering, replacement and repair of the said items, the clothes will be unusable). firstly, So far, these findings have been completely ignored. Can the Commission check whether the Community laws on tenders and on safety in the workplace have been complied with and, if not, urge the Italian postal service to suspend and/or cancel the contract in question? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (5 June 2000) On the basis of the information provided by the Honourable Member, the Commission is not in a position to determine whether the invitation to tender in question is in conformity with Community procurement rules and, in particular, with the provisions of Council Directive 93/36/EEC of 14 June 1993 coordinating procedures for the award of public supply contracts (1)


title: QUESTION ÉCRITE E-1309/00 posée par Nicholas Clegg (ELDR) à la Commission. Adhésion de la Chine à l'OMC.

eurovoc_concepts:
China
EU aid
World Trade Organisation
accession to an agreement
technical cooperation

text: C 53 E/124 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/157) QUESTION (cid:201)CRITE E-1309/00 posØe par Nicholas Clegg (ELDR) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: AdhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC La Commission peut-elle indiquer quels projets ont ØtØ ØlaborØs pour garantir l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)un plan substantiel d(cid:146)assistance technique, multilatØral et europØen, comme mesure d(cid:146)accompagnement (cid:224) la prochaine adhØsion de la Chine (cid:224) l(cid:146)OMC en vue d(cid:146)amØliorer la capacitØ administrative et juridique de la Chine (cid:224) remplir pleinement ses obligations de membre de l(cid:146)OMC? En particulier, quelles discussions ont eu lieu pour assurer que l(cid:146)Union europØenne et les (cid:201)tats-Unis fourniront une assistance coordonnØe comme il convient dans ce domaine? RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (13 juin 2000) Pour permettre (cid:224) la Chine de poursuivre en souplesse son intØgration dans l(cid:146)Øconomie mondiale, la Commission a mis en place une sØrie de projets de coopØration, destinØs (cid:224) contribuer (cid:224) renforcer la capacitØ du gouvernement et de l(cid:146)administration chinois dans des domaines directement liØs (cid:224) l(cid:146)exØcution de ses prochains engagements au titre de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). La Commission attache une grande importance au fait que l(cid:146)assistance technique pour la mise en (cid:156)uvre est fournie dans un esprit de coopØration et de partenariat avec la Chine et couvre davantage que la seule surveillance de la part de la CommunautØ. Cinq projets, dont le budget total reprØsente environ 22 millions d(cid:146)euros, ont dØj(cid:224) ØtØ prØsentØs. Certains sont dØj(cid:224) en cours, d(cid:146)autres seront mis en route dans les mois (cid:224) venir. Plus particuliŁrement, un programme cadre d(cid:146)aide (cid:224) l(cid:146)adhØsion (cid:224) l(cid:146)OMC, assurant la formation des fonctionnaires chinois qui s(cid:146)occuperont de la mise en (cid:156)uvre des engagements de la Chine, sera lancØ dans le courant de cette annØe. Les projets en cours couvrent le dØveloppement d(cid:146)un systŁme moderne et efficace pour la protection des droits de propriØtØ intellectuelle, la mise en place d(cid:146)un cadre pour des marchØs publics transparents et non- discriminatoires ainsi que la collecte et la fourniture de statistiques. Enfin, une vaste initiative d(cid:146)aide (cid:224) la rØforme et (cid:224) la restructuration du secteur des services financiers doit Œtre lancØe (cid:224) la fin de cette annØe. En outre, l(cid:146)aide (cid:224) la rØforme Øconomique et sociale restera dans le futur une prioritØ pour le financement de la coopØration. La Commission Øtudie actuellement comment amØliorer nØcessaire (cid:224) la lumiŁre de la premiŁre expØrience avec les cinq projets prØcitØs. les programmes existants si cela s(cid:146)avØrait (cid:192) ce jour, la Commission n(cid:146)a pas connaissance de projets concrets de la part des (cid:201)tats-Unis en vue de fournir (cid:224) la Chine une assistance technique liØe (cid:224) l(cid:146)OMC. Toutefois, la Commission s(cid:146)efforce de coordonner ses activitØs de coopØration avec celles des (cid:201)tats-Unis et d(cid:146)autres donneurs actifs dans ce domaine, en vue d(cid:146)Øviter des duplications et de dØvelopper des synergies entre les programmes respectifs. (2001/C 53 E/158) QUESTION (cid:201)CRITE E-1311/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: Octroi de subventions pour le jumelage des villes En mai 1999, la sociØtØ de jumelage entre les villes de Dorchester et de Bayeux situØe au Royaume-Uni a prØsentØ (cid:224) la Commission une demande de subvention pour l(cid:146)organisation d(cid:146)une manifestation dans le cadre du jumelage. Ce n(cid:146)est que bien aprŁs la tenue de cette manifestation que la sociØtØ a ØtØ informØe


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 855/2000 της Επιτροπής, της 27ης Απριλίου 2000, για την απόρριψη των αιτήσεων έκδοσης πιστοποιητικών εξαγωγής στον τομέα των σιτηρών

eurovoc_concepts:
cereal flour
common wheat
export licence
export refund

text: 28. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 103/51 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 855/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Απριλίου 2000 για την απόρριψη των αιτήσεων έκδοσης πιστοποιητικών εξαγωγής στον τοµέα των σιτηρών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1162/95 της Επιτροπής, της 23ης Μαΐου 1995, περί ειδικών λεπτοµερειών εφαρµογής του καθεστώτος πιστοποιητικών εισαγωγής και εξαγωγής στον τοµέα των σιτηρών και του ρυζιού (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονι- σµό (ΕΚ) αριθ. 1432/1999 (4), και ιδίως το άρθρο 7 παράγραφος 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: Οι ποσότητες για τις οποίες έχουν υποβληθεί αιτήσεις για προ- καθορισµό των επιστροφών για τα άλευρα µαλακού σίτου και όλυρας, έχουν κερδοσκοπικό χαρακτήρα. Γι’ αυτό το λόγο, αποφα- σίστηκε να απορριφθούν όλες οι αιτήσεις για έκδοση πιστοποιη- τικών εξαγωγής τέτοιων προϊόντων που υποβλήθηκαν στις 26 Απριλίου 2000, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Σύµφωνα µε το άρθρο 7 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1162/95, οι αιτήσεις για την έκδοση πιστοποιητικών εξαγωγής για προκαθορισµό των επιστροφών που αφορούν τα προϊόντα που υπάγονται στον κωδικό ΣΟ 1101 00 15, και οι οποίες υπο- βλήθηκαν στις 26 Απριλίου 2000 απορρίπτονται. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 28 Απριλίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 27 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 117 της 24. 5. 1995, σ. 2. (4) ΕΕ L 166 της 1. 7. 1999, σ. 56


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Utnyttjande av kollektivtrafik och privata transporter i städer med omnejd"

eurovoc_concepts:
environmental protection
means of public conveyance
public transport
urban transport

text: 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/3 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Utnyttjande av kollektivtrafik och privata transporter i städer med omnejd” (2000/C 168/02) Den 20 oktober 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 23. 3 i arbetsordningen att utarbeta ett yttrande om ”Utnyttjande av kollektivtrafik och privata transporter i städer med omnejd”. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 6 april 2000 (föredragande: Bill Tosh). Vid sin 372:a plenarsession den 27 april 2000 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande enhälligt. 1. Inledning 1. 1. Detta yttrande på eget initiativ har föranletts av att kommittén bedömer de omfattande trafikproblemen i och omkring i stort sett alla städer som mycket oroväckande. Kommittén ser med oro på de allvarliga konsekvenserna av en i trafiken och en relativt slumpmässig alltför stor trängsel bilanvändning. Kommittén undrar dessutom om kollektivtrafi- ken är tillräckligt utbyggd och om den kan anpassa sig till ändrade förhållanden. Särskilt oroande är 1. 3. Kommittén vill genom detta yttrande uppmärksamma vissa iakttagelser och framföra ett antal förslag, som bör beaktas i samband med att politiken och de budgetmässiga prioriteringarna för nästa budgetperiod läggs fast på det transportpolitiska området i gemenskapens medlemsstater och i kandidatländerna. 2. Bakgrund — utsläpp och buller i tätbefolkade områden och konsekven- serna av detta: sämre luftkvalitet för såväl lokalbefolkning som pendlande arbetstagare, De faktorer som ligger bakom dagens trafiksituation är 2. 1. mycket komplicerade: — de ekonomiska konsekvenserna: längre restider och ökad trängsel på vägarna leder till högre transportkostnader, minskad produktion och försämrad konkurrenskraft, — O¨ kat bilinnehav och tendens till ökad bilism. — inverkan på människors rörlighet: det tar allt längre tid att pendla till arbete och fritidsaktiviteter samtidigt som dagens transportsätt är oförändrade. — Otillräckliga investeringar i vissa medlemsstaters infra- struktur och kollektivtrafik, ibland på grund av bristfällig planering. Logistikplaneringen för gods- och persontrans- porter bör förbättras i samtliga medlemsstater, i syfte att skapa verkliga transportalternativ nu när efterfrågan har förändrats. 1. 2. Kommittén anser att rätten till kollektiva färdmedel är en grundläggande rättighet för alla individer (1). När rörlighet måste begränsas av sociala, ekonomiska, miljömässiga eller andra orsaker måste man hitta kompromisslösningar som tar hänsyn till behovet av en förbättrad storstadsmiljö och ett gynnsamt företagsklimat. Människors livskvalitet måste även öka nämnvärt. Att alla skall ges möjlighet att förflytta sig innebär inte nödvändigtvis att man behöver tillåta en otyglad bilism. — Den fysiska planeringen har tidigare kännetecknats av att storstäder fått breda ut sig på ett okontrollerat sätt. En planlagd upprustning av bostadsområden har fått genomslag först på senare tid. Det är viktigt att inse sambandet mellan fysisk planering och transportplanering. — O¨ kat välstånd i storstäderna, vilket leder till fler valmöjlig- heter och större krav på goda förbindelser. (1) Jfr ESK:s yttrande om ”Allmännyttiga tjänster”, EGT C 368, 20. 12. 1999. — Omsorgen om den personliga säkerheten i städerna; farhå- gor om ökad kriminalitet bekräftas av olika undersökningar och statistik. C 168/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 — Utrymmesbrist, på grund av ett begränsat utbud. Det måste till avgifter och skatter för att man skall kunna skapa jämvikt mellan efterfrågan och utbud när det gäller utrym- met på våra vägar och i fråga om spårbunden trafik. Det är svårt att bedöma trafikproblemens omfattning 2. 2. och egenskaper samt de konsekvenser och kostnader som kan härledas från dem. Olika intressegrupper har studerat denna fråga och det brittiska industriförbundet har exempelvis gjort bedömningen att trafikträngseln kostar Storbritanniens nä- ringsliv 16 miljarder pund per år. Det bör påpekas att trafikstockningar i lika hög grad 2. 3. beror på ofullkomlig trafikplanering, vägarbeten, olyckor, särskilda evenemang, svåra väderförhållanden och demonstra- tioner som på överbelastning av vägnätet. Denna sista faktor står endast för en tredjedel av den totala trängseln på våra vägar, även om den är den absolut tyngst vägande faktorn när det gäller storstädernas trafikproblem. 3. 2. Förbättrade säkerhetsnormer för fordon samt bättre motorprestanda kan noteras: nya bilar måste uppfylla krav på lägre utsläpp av föroreningar och koldioxid (t. ex. 140 mg CO2/km år 2008). Lägre utsläpp kommer därmed successivt att förbättra luftkvaliteten i storstäderna, även om slutresultatet inte är helt tillfredsställande. 3. 3. Tilltagande buller och åsynen av igenkorkade vägar, särskilt runt storstäderna, förblir störande och föga tilltalande. 3. 4. Kommittén anser att kollektivtrafiken är av stor vikt. Det måste dras buss- och spårvagnslinjer som sträcker sig genom staden och mellan städer, i stället för dagens linjesträck- ning som strålar samman i stadskärnan. Endast minibussar och taxi tycks ha anpassat sig till efterfrågan, vilket inneburit ökad bilism. På samma sätt bör kollektivtrafiken göras mer flexibel och efterfrågestyrd. Man tillämpar sällan satellitnavige- ringssystem (t. ex. GPS och Galileo) för att minska restiden, sprida trafiken på ett bättre sätt eller ge kollektivtrafiken företräde. München, Turin, Zürich, Wien, Grenoble, Köpen- hamn och Amsterdam är dock goda exempel på motsatsen. Varje storstad kräver sina skräddarsydda lösningar 2. 4. och det finns ingen universallösning på detta problem. I beslutsfattandet bör man därför lyssna till den dialog som förs på regional och lokal nivå. I nedanstående punkter ges en kort — och långt ifrån uttömmande — beskrivning av de prioriteringar som kommittén anser vara relevanta. 3. Trafiksituationen 3. 1. Antalet nyregistrerade bilar i medlemsstaterna ökade med 6 % per år från 1960-talet till 1990-talet, och den årliga ökningstakten minskade därefter till 4 %. Enligt kommissio- nens prognoser kommer ökningstakten för antalet nyregistre- rade bilar att minska ytterligare till cirka 1–2 % per år under de kommande tio åren. Siffrorna skiljer sig dock avsevärt mellan olika medlemsstater. I länder med högre tillväxt såsom Grekland, Spanien och Irland ökade antalet bilar per 1 000 invånare med 12 % under 1990-talet. I Storbritannien och Tyskland var ökningstakten oförändrad och varierade mellan 4 och 6 % per år fram till 1997 (se bilaga). 3. 1. 1. Det finns inga övertygande bevis för att det skulle finnas ett övre tak för biltätheten vid 500 bilar per 1 000 invånare. Antalet registrerade bilar har ökat med 250 % under de senaste 30 åren fram till 1999 och enligt EU:s prognoser kommer antalet bilar totalt att öka med 30 % fram till år 2020. Dagens trafikproblem behöver inte nödvändigtvis leda till trafikkaos, men trängseln förblir ett allvarligt fullständigt problem eftersom européerna lever och bor i och omkring storstäder. 4. Fysisk planering 4. 1. Städernas utbredning har gett upphov till mer kompli- cerade resandemönster mellan förorterna, som inte motsvaras av kollektivtrafikens linjesträckning av i dag. 4. 2. Den fysiska planeringen — eller avsaknad av planering — har tidigare bidragit till en okontrollerad utbredning av städerna, vilket medfört ökad efterfrågan på transporter mellan de nya bostadsområdena och skolor, sjukhus och affärer. Det finns en bristande förståelse för förhållandet mellan planering, befolkningstäthet, användning av mark för flera olika ändamål, energianvändning och rörlighet. I den tätbebyggda staden eller stadsdelen, med olika självförsörjande delar, är avstånden kortare och bilen används i mycket mindre omfattning. Rekommendationer 5. Miljö Kommittén anser att 5. 1. man bör fastställa strikta gränsvärden avseende luftkva- litet och buller i storstäderna och bekämpa överträdelser på mest effektiva sätt, 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/5 5. 2. trafikpolitiken bör prioriteras i det politiska arbetet i innerstäderna; ökad användning av övervakningskameror och kvarterspoliser medför förbättrad säkerhet, Incitament för att människor skall gå till fots eller cykla 6. 7. när detta är lämpligt. 5. 3. man bör överväga om kollektivtrafik och fordon med låga utsläpp (fordonets energiförbrukning och utsläpp under dess totala livslängd) bör prioriteras eller vara den enda innerstadstrafik som tillåts. 6. 8. Åtgärder bör vidtas i syfte att prioritera viss trafik. Körfält på motorvägar kan exempelvis reserveras för fordon med flera passagerare, och även andra lösningar för hur körfälten utnyttjas är tänkbara. Dessa åtgärder möjliggör en fördelning av transportutrymmet genom att de mest effektiva transportslagen ges företräde, vilket kan utgöra ett alternativ till vägavgifter. 6. Trafikstockningar Avgiftsbelagda parkeringszoner bör införas, liksom en 6. 9. begränsning av parkeringstiden. Ekonomiska och sociala kommittén anser att EU bör påverka medlemsstaterna på följande områden: Ett enhetlig mått för att mäta trängseln i och omkring 6. 1. storstäderna bör utformas. En lägsta nivå för tillhandahållande av kollektivtrafik och privata transporter bör fastställas på regional nivå. Medborgarna bör också informeras om de samhällsekonomiska konsekvenserna av dessa åtgärder och om åtgärdernas betydelse för rörligheten, luftkvaliteten och bullernivån. Framgångsrika initiativ för en fortsatt utveckling av 6. 2. telematik (1) bör få ytterligare spridning, i syfte att förbättra trafikledningen av vägtransporter och spårbunden trafik, både i och utanför storstäderna. 6. 3. Lokala myndigheter måste uppmuntras att påverka människor att ändra sitt resande till arbete och skola, för att man på så sätt skall kunna uppnå jämvikt i användningen av tillgängliga transportmedel. 6. 4. Alla som använder våra vägar skall få tillräckligt med utrymme (bilar, lastbilar, bussar, motorcyklar, cyklister och fotgängare). Trafiken bör spridas bättre över dagen och kollektivtrafikens villkor bör förbättras. 6. 5. Mer sofistikerade metoder bör användas för godstrans- porter i städerna och logistiksystem bör tillämpas för alla godstransporter. 6. 6. De mest kostnadseffektiva konstruktions- och vägbe- läggningsmaterialen bör användas och vägarna måste under- hållas regelbundet. Trottoarer skall utformas på ett intelligent sätt, så att hänsyn tas till deras betydelse för olika allmännyttiga tjänster. 6. 10. Man bör överväga om bilfria innerstäder — där endast kollektivtrafik tillåts — bör införas när detta är den enda hållbara lösningen. 7. Fysisk planering Kommitténs oro kan mildras om regionerna 7. 1. vidtar lämpliga åtgärder för att utveckla och rusta upp storstadsområden samt förlägga framtida investeringar till oanvänd industrimark, satsar på att utforma stadsdelar med blandad bebyggel- 7. 2. se där det erbjuds nöjes- och fritidsaktiviteter, detaljhandel samt andra bastjänster i anslutning till bostäderna; syftet bör vara att skapa bostadsområden som till stor del är självförsörjande och som är planerade för goda kollektivtrafik- förbindelser, 7. 3. överväger om det är klokt att bygga ut de stormarkna- der och fritidscentrer som är förlagda till städernas ytterområ- den, särskilt obebyggda områden dit man endast kan ta sig via motorväg, vilket leder till ökad privatbilism; dessa stormarkna- der är dessutom svåra att nå med buss, vilket utestänger personer som inte har bil; utvecklingen påminner om storstads- utbredningen i USA som lett till hög energikonsumtion och miljöförstöring; lågprisförsäljning av bensin i närheten av dessa stormarknader ökar dessutom deras attraktion. 8. Miljöanpassade transporter Ekonomiska och sociala kommittén anser att medlemsstaterna kan förbättra miljön på ett enkelt sätt och till låg kostnad genom att (1) Jfr ESK:s yttrande om ”Användandet av telematik inom den europeiska transportsektorn”, EGT C 18, 22. 1. 1996. bygga cykelbanor och förbättra gångbanor och helst 8. 1. skilja dem från vägar med motortrafik, C 168/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 uppmuntra barn och vuxna att promenera till och från 8. 2. skolan när detta inte medför några som helst risker, 10. Slutliga kommentarer 8. 3. inspirera arbetsgivare att vidta åtgärder som uppmunt- rar arbetstagare att samåka eller åka kollektivt till arbetet; arbetstagare som tar bilen utan andra passagerare bör möta hinder när det gäller att parkera på företagets parkeringsplatser; ett annat exempel som bör nämnas är de arbetsgivare som subventionerar de anställdas månadskort i Ile-de-France. 9. Kollektivtrafik Detta yttrande behandlar i huvudsak åtgärder för att minska trängseln på våra vägar och förbättra människors rörlighet. Ekonomiska och sociala kommittén vill särskilt framhålla följande: Kommittén upprepar i likhet med tidigare yttranden (1) 9. 1. att det krävs bättre kollektivtrafik för att stimulera människors rörlighet. 9. 2. Man bör på allvar överväga att begränsa infarten till innerstäderna för bilar och i förekommande fall vidta tydliga, rättsligt bindande åtgärder. Parkeringsmöjligheterna bör för- bättras utmed kollektivtrafikens linjesträckning, samtidigt som undantag måste beviljas i vissa specialfall. Andra typer av kombinerade transporter, t. ex. olika hybridlösningar eller nya former av delat bilägande (som i Tyskland och Edinburgh) bör också nämnas. 9. 3. Kollektivtrafikens linjesträckningar (för bussar och andra färdmedel) bör ta hänsyn till dagens komplicerade resandemönster. Kollektivtrafiken är endast effektiv om den fungerar som ett system. Det krävs samordning och samarbete mellan olika trafikföretag och transportslag i syfte att erbjuda potentiella kunder ett alternativ som håller samma höga kvalitet som bilen. 9. 4. Genom att införa särskilda filer för prioriterad trafik och bussfiler vid infarterna till storstäderna — och kontrollera att dessa regler efterlevs — kan man skapa ökat förtroende för att kollektivtrafiken skall fungera utan förseningar, vilket gör den till ett mer attraktivt alternativ. I storstadsområdena bör genomfartstrafik prioriteras på motorvägarna, så att dessa vägar utnyttjas optimalt. (1) Jfr ESK:s yttrande om ”Att utveckla ett trafiknät för alla — Varför goda lokala och regionala persontrafikförbindelser är viktiga och hur Europeiska kommissionen kan bidra till att förverkliga dem”, KOM(98) 431 slutlig, EGT C 138, 18. 5. 1999. 10. 1. Ekonomiska och sociala kommittén vill framhålla att 2000-talets samhälle kräver att lösningarna på trafikproblemen återspeglar samhällets värderingar i fråga om hur och på vilka områden samhället bör agera. Man bör fästa lika stor vikt vid människors rörlighet och luft- och livskvaliteten som vid ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt näringsliv. Man bör införa selektiva väg- och parkeringsavgifter för privatbilister i områden med svårhanterliga trafikproblem, allvarliga miljö- problem eller där politiska, finansiella eller ekonomiska hinder begränsar kapaciteten på vägarna. Det handlar framför allt om köpcentra, bostadsområden och historiska stadskärnor. 10. 2. Man får inte bortse från plikten för allmännyttan att tillhandahålla transporter. Man måste hitta lösningar som skiljer mellan bilägande och bilanvändning, så att man inte framställer bilismen som något ondskefullt, eftersom detta transportslag är av stor betydelse för att handikappade och människor på landsbygden — där det saknas kollektivtrafik — skall kunna ta sig till sina arbeten och fungera i samhället. Att enbart förlita sig på olika typer av avgiftsbeläggning är sannolikt varken rättvist eller effektivt. 10. 3. Vid ett eventuellt införande av vägavgifter bör över- skottet helt och hållet gå till investeringar i transportnätet, så att resurserna kommer samtliga stadsinvånare till godo och inte används för andra ändamål. Den tyska S-Bahnmodellen utgör här ett intressant exempel. 10. 4. Alltför ofta påstås att kollektivtrafiken är obekväm, underutvecklad, uppvisar dåliga resultat och har misslyckats med uppgiften att vara det främsta transportsättet för befolk- ningen. För att man skall komma till rätta med detta problem krävs både politisk vilja och ett samarbete mellan offentlig och privat sektor, i syfte att förbättra infrastrukturen — som utformats på regional nivå — och uppmuntra till investeringar i transportsystemen. Dessa investeringar bör i sin tur ligga i linje med medlemsstaternas och EU:s planering för att miljöhänsyn skall genomsyra hela transportsystemet. De regio- nala organ som ansvarar för förvaltningen av den samhällseko- nomiska utvecklingen bör även få ansvaret för denna fråga. I detta sammanhang stöder kommittén kommissionens planer på att se över förordning (EEG) nr 1191/69 och på att införa kvalitetskriterier för kollektivtrafiken. Detta yttrande avser också att tjäna som diskussionsunderlag för den kommande översynen av kommissionens initiativ ”Ett trafiknät för alla”. Särskild uppmärksamhet måste ges situationen i länderna i Central- och O¨ steuropa. 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/7 10. 5. En integrerad regional planering bör bygga på nog- granna bedömningar av de bestämmelser och normer som styr kollektivtrafiksutnyttjandet under hela planeringsperioden. Man bör bl. a. analysera vilken kvalitetsnivå som kan upprätt- hållas i olika situationer. Om EU:s politik skall kunna utformas i rätt riktning 10. 6. krävs det forskning som tar hänsyn till konsekvenserna av handel via Internet, distansarbete, ökat resande för fritidsända- mål, just-in-time-leveranser samt uppkomsten av en samhälls- medvetenhet och av miljövärderingar i fråga om transporter, särskilt i storstäderna. Med hänsyn till unionens utvidgning är det otänkbart att lösa trafikproblemen genom att ta till gammal skåpmat. Vi måste betona att ett samhälle där människors rörlighet ökar på ett okontrollerat sätt kommer att leda till total kollaps i våra storstäder och vi måste därför vidta åtgärder som förhindrar att detta skräckscenario blir verklighet. Bryssel den 27 april 2000. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI BILAGA till Ekonomiska och sociala kommiténs yttrande Bilinnehav Antal bilar per 1 000 invånare B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EU15 Index 1970 = 100 1970 214 218 194 1980 321 271 330 26 89 70 234 133 189 212 197 160 202 341 217 313 353 322 298 49 94 155 284 214 184 100 257 347 277 291 158 1990 388 309 447 171 309 466 227 483 480 368 387 187 389 421 360 401 218 1991 397 309 460 173 322 474 233 501 496 369 397 204 384 420 360 410 223 1992 400 310 471 177 336 476 241 518 512 373 410 205 384 414 360 418 227 1993 408 312 479 189 344 479 249 520 523 376 421 224 370 409 366 423 231 1994 422 312 488 199 351 478 262 540 540 383 433 242 368 409 372 432 235 1995 428 319 495 211 362 478 265 553 559 364 447 258 372 411 374 437 238 1996 435 330 500 223 376 477 272 571 558 370 458 277 379 413 388 447 243 1997 441 338 504 238 389 478 310 577 565 372 469 297 377 419 399 454 247 Källa: Beräkningar av GD Transport


title: A Bizottság 848/2000/EK rendelete (2000. április 27.) a szilvára vonatkozó forgalmazási előírások megállapításáról szóló 1168/1999/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
stone fruit

text: 50 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet 32000R0848 2000. 4. 28. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 103/9 A BIZOTTSÁG 848/2000/EK RENDELETE (2000. április 27. ) a szilvára vonatkozó forgalmazási előírások megállapításáról szóló 1168/1999/EK rendelet módosí- tásáról mivel: (1) (2) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, (3) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1257/1999/EK rendelettel (1) módosí- tott, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (2) és külö- nösen annak 2. cikke (2) bekezdésére, e rendeletben előírt Az vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci véleményével, intézkedések összhangban Irányítóbizottság ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A szilvára vonatkozó forgalmazási előírások megállapítá- sáról szóló, 1999. június 3-i 1168/1999/EK bizottsági rendelet (3) melléklete a nagyszemű fajták nem teljes jegyzékét tartalmazza. a Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által javasolt, előírásban szilvára vonatkozó minőségi szereplő, a nagygyümölcsű fajtákra vonatkozó nem teljes jegyzék különbséget tesz a Prunus domestica és a Prunus salicina fajták között. A világpiac átláthatósága érdekében módosítani kell az 1168/1999/EK rendelet mellékletében szereplő, nagyszemű fajtákra vonatkozó nem teljes jegy- zékét. Az 1168/1999/EK rendelet mellékletének VI. címe (A jelölésre vonatkozó előírások) után található, nagyszemű fajtákra vonat- kozó nem teljes jegyzék helyébe az e mellékletben szereplő jegyzék lép. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő 20. napon lép hatályba. Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő harmadik hónap első napjától kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. április 27-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 80. o. (2) HL L 297. , 1996. 11. 21. , 1. o. (3) HL L 141. , 1999. 6. 4. , 5. o. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 51 MELLÉKLET „FÜGGELÉK 1. A Prunus domestica nagyszemű fajtáinak nem teljes jegyzéke Fajta Szinonimák Ariel Apple Belle de Louvain Bernardina Bluefre Cacanska lepotica Cacanska najbolja Cacanska rana California Blue Carpatin Centenar Coe’s Golden Drop De Fraile Denniston Superb Edwards Emma Leppermann Empress Erfdeel Giant Grand Prix Hall Harris Monarch Heron Impérial Epineuse Janand Jefferson Jori’s Plum Jubileum June Blood Magna Glauca Manns Number One Marjorie’s Seedling Merton Gage Merton Gem Monarch Monsieur hâtif Nueva Extremadura Oneida Ontario Pitestean Pond’s Seedling President Prince Engelbert Prince of Wales Bella di Lovanio Blue Fré Belle de Cacak, Cacaks Beauty, Cacaks Schöne Meilleure de Cacak, Cacaks Beste Précoce de Cacak, Cacaks Frühe California Blu Fraila Colbus Burbanks Giant Prune Grand Prize Harris Jefferson’s Gage Merton, Mereton Early Orleans Ontariopflaume Prince de Galles 52 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet Fajta Szinonimák Prof. Collumbien Prune Martin Queen’s Crown Quetsche Blanche de Létricourt Regina Claudia Mostruosa Regina d’Italia Reine-Claude d’Althan Reine-Claude d’Oullins Seneca Sugar Prune Sultan Swan Gage Tragedy Utility Valor Victoria Vision Washington Zimmers Frühzwetsche Cox’s Emperor Quetsche Dr. Létricourt Falso Oullin’s Gage Laxton’s Utility 2. A Prunus salicina nagyszemű fajtáinak nem teljes jegyzéke Fajta Szinonimák Allo Andy’s Pride Angeleno Autumn Giant Autumn Pride Beaut Sun Beauty Bella di Barbiano Black Amber Black Beaut Black Diamond Black Gold Black Rosa Black Royal Black Star Black Sun Burbank Burmosa Calita Casselman Catalina Celebration Centenaria Del Rey Sun Delbarazur Dolar Beaty Kesselman 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 53 Fajta Szinonimák Eclipse Eldorado Eric Sun Flavor King Formosa Fortune Friar Frontier Gavearli Gaviota Globe Sun Goccia d’Oro Golden Japan Golden King Golden Kiss Golden Plum Goldsweet 4 Grand Rosa Green Sun Hackman Harry Pickstone Howard Sun Kelsey Lady Red Lady West Laetitia Laroda Larry Ann Late Red Late Santa Rosa Linda Rosa Mariposa Methley Midnight Sun Morettini 355 Narrabeen Newyorker Nubiana Obilnaja October Sun Original Sun Oro Miel Ozark Premier Pink Delight Pioneer Queen Ann Queen Rosa Red Beaut Red Rosa Shiro Larry Anne, Tegan Blue, Freedom Improved Satsuma, Satsuma Improved Coeur de Lion Premier 54 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet Fajta Szinonimák Ruby Nel Akihime Red Sweet Redgold Redroy Reubennel Royal Black Royal Diamond Royal Garnet Royal Star Roysum Ruby Blood Ruby Red Sangue di Drago Santa Rosa Sapphire Satsuma Simka Sir Prize Songold Southern Belle Southern Pride Souvenir Souvenir II Spring Beaut Starking Delicious Stirling Suplumeleven Suplumthirteen Suplumtwelve Susy TC Sun Teak Gold Top Black Tracy Sun Wickson Yakima Yellow Sun Zanzi Sun”


title: PREGUNTA ESCRITA E-1254/00 de Armando Cossutta (GUE/NGL) al Consejo. Asesinato de la abogada irlandesa Rosemary Nelson.

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/161 Desgraciadamente, a travØs de una propaganda sutil y falsa por parte de empresas y operadores interesados, se ha arraigado en el imaginario colectivo el concepto de que las hierbas, al ser productos naturales, son œtiles, tolerables y carecen de efectos t(cid:243)xicos. La utilizaci(cid:243)n descontrolada de hierbas medicinales es peligrosa por los siguientes motivos: (cid:129) las concentraciones y/o dosis de principios activos en las hierbas que se venden libremente en los herbolarios no estÆn estandarizadas adecuadamente, por lo que nunca se tiene la certeza de la dosis ingerida; (cid:129) se desconoce la presencia de sustancias contaminantes como herbicidas, plaguicidas, metales pesados, etc. ; (cid:129) aœn no se conocen plenamente las incompatibilidades con otros fÆrmacos o alimentos y las derivadas de la ingesti(cid:243)n simultÆnea de varias hierbas y, por lo tanto, la ingesti(cid:243)n de algunas hierbas medicinales puede entraæar efectos t(cid:243)xicos imprevisibles; (cid:129) existe el riesgo de que el consumo de hierbas medicinales, considerado eficaz e inocuo por ciudadanos desinformados, induzca a abandonar terapias clÆsicas bien conocidas, como la que se realiza con fÆrmacos antineoplÆsicos, lo cual tendr(cid:237)a dramÆticas consecuencias para la salud de los ciudadanos. Se debe informar al consumidor sobre: (cid:129) los principios activos y las eventuales sustancias nocivas presentes en las hierbas medicinales que ingiere; (cid:129) la dosis exacta que ingiere; (cid:129) las incompatibilidades con otros fÆrmacos o con alimentos; (cid:129) los riesgos derivados de la toxicidad de los principios activos y de eventuales sustancias nocivas. Sobre la base de estas consideraciones y motivos, ¿quØ medidas piensa adoptar el Consejo para proteger la salud de los ciudadanos? ¿No piensa revisar, ante la informaci(cid:243)n que ofrece la literatura cient(cid:237)fica, la normativa relativa a la comercializaci(cid:243)n de hierbas medicinales? ¿No piensa encargar a la AEEM la evaluaci(cid:243)n del informe sobre cada planta y hierba, y ofrecer, como consecuencia, todas las indicaciones para la correcta ingesti(cid:243)n de productos que actualmente se consumen con m(cid:237)nimos controles? Respuesta (26 de junio de 2000) El Consejo comparte la preocupaci(cid:243)n manifestada por Su Seæor(cid:237)a sobre la utilizaci(cid:243)n descontrolada de las plantas medicinales y la conveniencia de proteger al consumidor contra los riesgos de abuso de dichos productos. Con dicha intenci(cid:243)n el Consejo adopt(cid:243), el 20 de diciembre de 1995, una Resoluci(cid:243)n sobre los preparados elaborados a base de plantas medicinales en la que invit(cid:243) a la Comisi(cid:243)n a que estudiara, en estrecha colaboraci(cid:243)n con los Estados miembros, los problemas que se plantean en dicho contexto (1). El Consejo aœn no ha recibido respuesta alguna de la Comisi(cid:243)n a esta invitaci(cid:243)n. (1) DO C 350 de 30. 12. 1995, p. 6. (2001/C 26 E/200) PREGUNTA ESCRITA E-1254/00 de Armando Cossutta (GUE/NGL) al Consejo (27 de abril de 2000) Asunto: Asesinato de la abogada irlandesa Rosemary Nelson El 15 de marzo del aæo pasado, la abogada Rosemary Nelson muri(cid:243) como consecuencia de las heridas que le produjeron en un atentado, al explotar una bomba que hab(cid:237)a sido colocada debajo de su autom(cid:243)vil. C 26 E/162 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 Pocos meses antes, la Sra. Nelson hab(cid:237)a comparecido ante la Secretar(cid:237)a para los derechos humanos de Washington, y hab(cid:237)a denunciado las amenazas de muerte y la violencia verbal y f(cid:237)sica de la que hab(cid:237)a sido objeto en dicha ciudad por parte de algunos agentes de la polic(cid:237)a de Irlanda del Norte, la RUC, identificados con nombres y apellidos, por su fama de «abogada del IRA». De un informe publicado por el comitØ British-Irish Right Watch se desprende que el Gobierno britÆnico tambiØn ten(cid:237)a conocimiento de las amenazas a la Sra. Nelson. ¿Considera el Consejo que el Gobierno britÆnico ha cometido un error al no incluir a la Sra. Nelson 1. en sus programas de protecci(cid:243)n? ¿Cree el Consejo que es necesaria la mÆxima transparencia en la investigaci(cid:243)n del asesinato, que, al 2. parecer, se ha asignado a la propia RUC? ¿Cree el Consejo que debe solicitar al Gobierno britÆnico que abra inmediatamente una investigaci(cid:243)n 3. sobre el homicidio? Respuesta (26 de junio de 2000) Las preguntas de Su Seæor(cid:237)a se refieren a materias que no son competencia del Consejo. (2001/C 26 E/201) PREGUNTA ESCRITA E-1313/00 de Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) Asunto: Documentos de licitaci(cid:243)n inadecuados para un contrato relativo al suministro de uniformes de trabajo para el personal del servicio de correos italiano El Centro de Estudios CESAR (Centro de Estudios AeronÆuticos y Ambientales) presta servicios de consultor(cid:237)a para diferentes administraciones pœblicas (entre las que se encuentra el departamento de Protecci(cid:243)n Civil dependiente de la Presidencia del Consejo) en lo relativo a la defensa del medio ambiente y la protecci(cid:243)n de la salud y de la seguridad de los trabajadores. Habida cuenta de su competencia en estos Æmbitos, se solicit(cid:243) al CESAR un dictamen sobre el anuncio de licitaci(cid:243)n y el correspondiente pliego de condiciones publicados por el servicio de correos italiano (Poste Italiane SpA) correspondientes a un contrato relativo a prendas de vestir, entre las que se incluyen 100 000 dispositivos de protecci(cid:243)n individual (DPI). El CESAR ha indicado que los documentos de la convocatoria de concurso no resultan adecuados: por una parte, las disposiciones de la convocatoria permiten pensar que, con toda probabilidad, los dispositivos de protecci(cid:243)n individual que propongan las empresas resultarÆn totalmente inadecuados para la protecci(cid:243)n de los trabajadores (productos de mala calidad) y, por otra, estos dispositivos son de hecho inutilizables (la convocatoria de un contrato de suministro de DPI sin una convocatoria de contrato de prestaci(cid:243)n de servicios de lavado, sustituci(cid:243)n y reparaci(cid:243)n implica que no pueden utilizarse dichos materiales). Habida cuenta de que hasta ahora se han deso(cid:237)do estas apreciaciones, ¿podr(cid:237)a verificar la Comisi(cid:243)n si se ha respetado la normativa comunitaria en materia de contratos y de seguridad de los trabajadores y, en caso de haberse producido irregularidades, solicitar al servicio de correos italiano que adopte cuanto antes medidas de suspensi(cid:243)n y/o anulaci(cid:243)n del contrato de que se trata? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de junio de 2000) Con arreglo a la informaci(cid:243)n suministrada por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n no se halla en condiciones de establecer si el anuncio de licitaci(cid:243)n al que se refiere es conforme a la normativa comunitaria sobre contrataci(cid:243)n pœblica y, en particular, a lo dispuesto en la Directiva 93/36/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, sobre coordinaci(cid:243)n de los procedimientos de adjudicaci(cid:243)n de contratos pœblicos de suministro (1)


title: Verordnung (EG) Nr. 867/2000 der Kommission vom 27. April 2000 zur Festsetzung der geltenden Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice
sorghum

text: 28. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 103/67 VERORDNUNG (EG) Nr. 867/2000 DER KOMMISSION vom 27. April 2000 zur Festsetzung der geltenden Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reis- erzeugnisse in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für 30. Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/ 98 (4), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Gemäß Artikel 13 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 und Artikel 13 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 kann der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 dieser beiden Verordnungen genannten Erzeug- nisse und den Preisen in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. In der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 der Kommission vom 30. Mai 1994 zur Festlegung der gemeinsamen Verfahren bei der Regelung zur Gewährung von Ausfuhrerstattungen und der Kriterien zur Festsetzung des Erstattungsbetrags für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse, die in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren ausgeführt werden (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 701/2000 (6), sind diejenigen Erzeugnisse bezeichnet, für die bei ihrer Ausfuhr in Form von im Anhang B der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder im Anhang B der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 aufgeführten Waren ein Erstattungs- satz festgesetzt werden muß. Gemäß Artikel 4 Absatz 1 erster Unterabsatz der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 muß der Erstattungssatz für jeden Monat für je 100 kg dieser Grunderzeugnisse festgesetzt werden. Die Verpflichtungen hinsichtlich der Erstattungen für die Ausfuhr von landwirtschaftlichen Erzeugnissen, die in Waren außerhalb des Geltungsbereichs von Anhang I des Vertrags enthalten sind, könnten in Frage gestellt werden, wenn hohe Erstattungssätze im voraus festgelegt werden. Infolgedessen sind Vorkehrungen gegen solche Situationen zu ergreifen, ohne daß dadurch der Abschluß langfristiger Verträge verhindert wird. Die (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (4) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (5) ABl. L 136 vom 31. 5. 1994, S. 5. (6) ABl. L 83 vom 4. 4. 2000, S. 6. Festlegung eines Erstattungssatzes im Hinblick auf die vorzeitige zur Verwirklichung dieser Ziele bei. Festsetzung von Erstattungen trägt Im Anschluß an die zwischen der Europäischen Gemein- schaft und den Vereinigten Staaten von Amerika getrof- fene Übereinkunft über die Ausfuhren von Teigwaren aus der Gemeinschaft in die USA, die mit dem Beschluß 87/482/EWG des Rates (7) genehmigt wurde, muß die Erstattung für Waren der KN-Codes 1902 11 00 und 1902 19 00 je nach Bestimmungsgebiet unterschiedlich festgelegt werden. Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 sieht vor, daß, falls der Nachweis gemäß Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe a) der genannten Verord- nung nicht erbracht wird, für die Ausfuhr ein vermin- derter Erstattungssatz gilt. Dieser berücksichtigt den Betrag der Produktionserstattung, der zum vermuteten Zeitpunkt der Herstellung der Waren gemäß der Verord- nung (EWG) Nr. 1722/93 der Kommission (8), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 87/1999 (9), auf das verarbeitete Grunderzeugnis anzuwenden war. Da jedoch unbedingt sichergestellt sein muß, daß die keine Unterbrechung peinlich genaue Verwaltung erfährt, muß sowohl den Ausgabenvorausschätzungen als auch den verfügbaren Haushaltsmitteln Rechnung getragen werden. Der Verwaltungsausschuß für Getreide hat nicht inner- halb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen — (5) (6) (7) (8) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die geltenden Erstattungssätze für die Grunderzeugnisse im Sinne des Anhangs A der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 und des Artikels 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder des Artikels 1 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95, die in Form von im Anhang B der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder im Anhang B der geänderten Verordnung (EG) Nr. 3072/ 95 genannten Waren ausgeführt werden, werden entsprechend dem Anhang festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. April 2000 in Kraft. (7) ABl. L 275 vom 29. 9. 1987, S. 36. (8) ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 112. (9) ABl. L 9 vom 15. 1. 1999, S. 8. L 103/68 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 28. 4. 2000 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 27. April 2000. Für die Kommission Erkki LIIKANEN Mitglied der Kommission 28. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 103/69 zur Verordnung der Kommission vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren ANHANG KN-Code Bezeichnung der Erzeugnisse (1) (EUR/100 kg) Erstattungssätze pro 100 kg des Grunderzeugnisses bei Festlegung der Erstattungen im voraus in den anderen Fällen 1001 10 00 Hartweizen: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika – in allen anderen Fällen — — — — 1001 90 99 Weichweizen und Mengkorn: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika 1,975 1,975 – in allen anderen Fällen: – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen Fällen 1002 00 00 Roggen 1003 00 90 Gerste 1004 00 00 Hafer 1005 90 00 Mais, verwendet in Form von: – Stärke: – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen Fällen – Glucose, Glucosesirup, Maltodextrin, Maltodextrinsirup der KN-Codes 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen Fällen – anderer (einschließlich in unverarbeitetem Zustand verwendet) Kartoffelstärke des KN-Codes 1108 13 00, gleichgestellt mit Verarbeitung von Mais hergestellten Produkt: – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – in allen anderen Fällen einem aus der ex 1006 30 Vollständig geschliffener Reis: – rundkörniger Reis – mittelkörniger Reis – langkörniger Reis 1006 40 00 Bruchreis 1007 00 90 Sorghum 1,516 3,039 4,233 1,968 3,353 1,783 3,686 1,621 3,524 3,686 1,783 3,686 14,421 14,421 14,421 3,247 1,968 1,516 3,039 4,233 1,968 3,353 1,783 3,686 1,621 3,524 3,686 1,783 3,686 14,421 14,421 14,421 3,247 1,968 (1) Hinsichtlich der landwirtschaftlichen Erzeugnisse müssen die im Anhang E der geänderten Verordnung (EG) Nr. 1222/94 der Kommission angegebenen Koeffizienten angewandt werden (ABl. L 136 vom 31. 5. 1994, S. 5). (2) Die betroffenen Waren werden im Anhang I der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 1722/93 aufgeführt (ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 112). (3) Für Sirupe der KN-Codes 1702 30 99, 1702 40 90 und 1702 60 90, hergestellt als Mischung von Glucose- und Fructosesirup, gibt nur der Glucosesirup Recht auf Ausfuhrerstattung


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1318/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione. Evoluzione dell'inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale di qui al 2020.

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
motor vehicle pollution
pollution control measures
road traffic

text: 18. 4. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 113 E/9 d(cid:146)azione nazionali e regionali per combattere la desertificazione e sono stati organizzati diversi incontri cui ha partecipato anche la Commissione. I programmi d(cid:146)azione nazionali e regionali sono il principale strumento di attuazione della Convenzione. La Comunit(cid:224), in quanto parte della Convenzione, Ł partico- larmente interessata alla sua concreta attuazione nel Mediterraneo settentrionale. (1) Proposte della Commissione: GU C 184 del 17. 6. 1997, GU C 16 del 20. 1. 1998 e GU C 108 del 7. 4. 1998. (2) Posizione comune del Consiglio (CE) n. 41/1999 del 22. 10. 1999; GU C 343 del 30. 11. 1999. (3) Non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficale. (4) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2001/C 113 E/008) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1318/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Evoluzione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale di qui al 2020 La Febiac, la federazione belga dei costruttori di automobili sostiene, in base a uno studio compiuto su suo incarico dall(cid:146)Institut f(cid:252)r Energie und Umweltforschung (IFEU) di Heidelberg, che «si possa affermare senza esitazione che nel 2020 il problema dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale sar(cid:224) risolto. » Secondo la federazione, l(cid:146)emissione di sostanze nocive causata dal traffico stradale Ł calata del 30 % a partire dagli anni Novanta. Grazie a nuovi motori e alla graduale scomparsa di autoveicoli piø vecchi dal parco macchine si avr(cid:224), tra il 2000 e il 2020, un(cid:146)ulteriore riduzione del 70-80 % di emissioni di sostanze pericolose quali monossido di carbonio, idrocarburi, benzene, ossidi di azoto e particelle di fuliggine. Sottoscrive la Commissione la conclusione della Febiac che «si possa affermare senza esitazione che 1. nel 2020 il problema dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale sar(cid:224) risolto»? a) b) In caso affermativo, sulla base di quali studi scientifici perviene la Commissione alla stessa conclu- sione? In caso negativo, quale sar(cid:224) secondo la Commissione l(cid:146)evoluzione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale di qui al 2020? Su quali studi scientifici si basa il parere della Commissione sulla situazione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale verso il 2020? Quali passi sono urgenti secondo la Commissione per ridurre drasticamente il problema dell(cid:146)inqui- 2. namento provocato dal traffico stradale di qui al 2020? E quali programmi d(cid:146)azione ha gi(cid:224) messo a punto la Commissione per affrontare l(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale? (2001/C 113 E/009) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1567/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (19 maggio 2000) Oggetto: Agevolazioni fiscali per il carburante diesel Piø della met(cid:224) degli autoveicoli venduti lo scorso anno nella Federazione belga ha un motore diesel. Questo dato fa del Belgio il secondo paese (dietro all(cid:146)Austria) per quanto riguarda la percentuale di automobili con motore diesel. Nei paesi scandinavi, nel Regno unito e negli Stati Uniti vi sono pochissimi autoveicoli con motore diesel. Le emissioni dei motori diesel non costituiscono soltanto la principale fonte di ossido di azoto, uno dei fattori all(cid:146)origine di problemi ambientali a livello mondiale quali l(cid:146)inquinamento da ozono e le piogge acide. Ancor piø dannosa Ł l(cid:146)emissione di fuliggine o di particelle. In gergo scientifico si parla di PM10 (particelle di diametro inferiore a 10 micron). Le particelle di fuliggine contengono sostanze pericolose come i metalli pesanti e i cancerogeni idrocarburi policiclici aromatici


title: Komission asetus (EY) N:o 859/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 28. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 103/57 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 859/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellet- tavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. yksityiskohtaisista Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimen- piteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/98 (4), 1 artiklassa tarkoitetut tekĳät. säännöistä (4) (5) (6) tarvittava viljamäärä; nämä määrät vahvistetaan asetuk- sessa (EY) N:o 1501/95. Maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana. Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja- alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maail- manmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liit- teessä mainitun suuruiseksi. (7) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi. (3) Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. L 103/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 LIITE viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 27 päivänä huhtikuuta 2000 annettuun komission asetukseen Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 15,00 0 55,00 0 — 11,00 0 — — — 25,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 38,00 36,00 33,00 30,50 28,50 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (1) Määräpaikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 Sveitsi, Liechtenstein. (2) Tukea ei myönnetä, jos tuote sisältää puristettua jauhoa. Huom. Alueet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)