title: WRITTEN QUESTION No. 3001/97 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Irregularities in the tendering procedures for the construction of the eastern section of the Rome by-pass and the subway under the Castel Sant'Angelo in Rome

eurovoc_concepts:
Latium
engineering structure
expressway
invitation to tender
public contract
public works
road building
underground transport

text: C 134/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 4. 98 (98/C 134/63) SKRIFTLIG FR¯GA E-2997/97 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Genomfo¤rande av direktiv 80/778/EEG Direktiv 80/778/EEG (1) faststa¤ller kvalitetsnormer och kvalitets(cid:229)tga¤rder fo¤r att o¤vervaka och garantera kvaliteten p(cid:229) dricksvatten, med det huvudsakliga m(cid:229)let att skydda folkha¤lsan. Kan kommissionen, med anledning av de senaste uppta¤ckterna om fo¤rorening av dricksvattnet i Kastoria, svara p(cid:229) fo¤ljande: vilka (cid:229)tga¤rder har kommissionen fo¤r avsikt att vidta fo¤r att genomfo¤ra gemenskapslagstiftningen om skydd av dricksvatten?, uppfyllde vattenfo¤rso¤rjningen i staden Kastoria fo¤reskrifterna i direktiv 80/778/EEG?, vilka (cid:229)tga¤rder har kommissionen fo¤r avsikt att vidta fo¤r att bidra till att fo¤rba¤ttra och effektivt kontrollera genomfo¤randet av kvalitetsnormerna fo¤r dricksvattnet i Kastoria och i andra omr(cid:229)den i Grekland? (1) EGT L 229, 30. 8. 1980, s. 11. Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (12 november 1997) I artikel 7. 1 i direktiv 80/778/EEG om kvaliteten p(cid:229) vatten avsett att anva¤ndas som dricksvatten fo¤reskrivs medlemsstaternas skyldighet att fo¤r de parametrar som framg(cid:229)r av bilaga I i direktivet faststa¤lla de va¤rden som skall ga¤lla fo¤r dricksvatten. Dessutom fo¤reskrivs i artikel 12 att medlemsstaterna skall vidta alla (cid:229)tga¤rder som beho¤vs fo¤r att sa¤kersta¤lla en regelbunden kontroll av dricksvattnets kvalitet. Na¤rmare besta¤mmelser fo¤r dessa kontroller faststa¤lls av de nationella myndigheterna. Dessa m(cid:229)ste emellertid (i mo¤jligaste m(cid:229)n) anva¤nda de metoder och frekvenser som na¤mns i bilagorna II och III till direktivet. Dessutom borde medlemsstaterna ha vidtagit no¤dva¤ndiga (cid:229)tga¤rder fo¤r att sa¤kersta¤lla att kvaliteten p(cid:229) dricksvattnet redan 1985 o¤verenssta¤mde med direktivets krav. Genom ministerbeslut fr(cid:229)n 1974 och 1986 (1) har de grekiska myndigheterna info¤rlivat direktiv 80/778/EEG i den nationella lagstiftningen. De grekiska myndigheterna delgav den 17 februari 1997 kommissionen detaljerade upplysningar om kvaliteten p(cid:229) dricksvattnet i olika grekiska omr(cid:229)den fo¤r (cid:229)r 1995. Statistiska uppgifter om Kastoria-omr(cid:229)det finns med bland dessa upplysningar. Resultaten fo¤r de analyserade parametrarna ser ut att sta¤mma o¤verens med direktivet fo¤r referensperioden. Efter att ha tagit del av det bero¤rda fallet kommer kommissionen att bega¤ra klargo¤randen fr(cid:229)n de grekiska myndigheterna om kvaliteten p(cid:229) dricksvattnet i Kastoria-omr(cid:229)det och om vilka (cid:229)tga¤rder myndigheterna har vidtagit (eller kommer att vidta) fo¤r att se till att kraven som faststa¤lls genom direktiv 80/778/EEG uppfylls. (1) Ministerbeslut nr G4/1722, 24. 9. 1974, Fek B nr 988, 7. 10. 1974 och A5/288, 23. 1. 1986, Fek B nr 53, 20. 2. 1986. (98/C 134/64) SKRIFTLIG FR¯GA E-3001/97 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Oegentligheter i anbudsfo¤rfarandet fo¤r byggandet av den o¤stra omfartsleden och den underjordiska passagen till Castel Sant(cid:146)Angelo i Roms kommun Enligt fa¤rska tidningsartiklar har Europeiska kommissionen annullerat anbudsfo¤rfarandet fo¤r projektering av den nya o¤stra omfartsleden i Rom, som stadsfullma¤ktige redan hade tilldelat italienska statsja¤rnva¤garna (FS). Detta la¤r bero p(cid:229) att Roms kommun har visat bristande respekt fo¤r det fo¤rfarande som fo¤reskrivs i gemenskapslag- stiftningen ro¤rande offentlig upphandling, vilket skulle go¤ra det no¤dva¤ndigt att upprepa anbudsfo¤rfarandet


title: WRITTEN QUESTION No. 3000/97 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Building of power lines for the Rome-Naples high-speed railway line

eurovoc_concepts:
Italy
electrical energy
energy transport
environmental impact
high-speed transport
rail transport

formats: html pdf print

text: C 102/160 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 (98/C 102/239) WRITTEN QUESTION P-2994/97 by Anne Poisson (UPE) to the Commission (16 September 1997) Subject: Wheat growing in the European Union and, in particular, the Ile de France region The situation in the wheat-growing sector is a matter of great concern to the European Union as a whole. The figures are alarming: between 1992 and 1993, production fell by over 17% in Europe and nearly 60% in France, with the result that the EU has ceased to be an exporter and is now an importer of wheat. In view of the concern felt by all semolina manufacturers and the hegemony being established by North American producers, what action is the Commission intending to take in order to revive wheat-growing in the EU and, in particular, the Ile de France region, which had always produced very high-quality wheat? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (6 October 1997) Community production of durum wheat is supported by the compensatory payments introduced by Regulation (EEC) No 1765/92 establishing a support system for producers of certain arable crops. (1) In the case of durum wheat grown in traditional areas, which account for 90% of Community’s total area under durum wheat, the compensatory payment is increased by a further ECU 358. 6 per hectare. Furthermore, specific aid of ECU 138. 9 per hectare is granted to production in certain departments of France, including, in the Ile-de-France, Essonne, Seine-et-Marne and Yvelines, up to a maximum of 50 000 hectares. In total, these production aids are equivalent to those paid for production before the 1992 reform of the common agricultural policy and, subject to weather conditions, guarantee supplies to industry in Europe. In Agenda 2000 (2) the Commission stated that it had no intention of amending the aid schemes for the production of durum wheat. The Commission considers that the current very high level of market prices is the result of exceptional weather conditions affecting both the quantity and the quality of production in Europe and the quantity produced in other production areas, such as North Africa. (1) OJ L 181, 1. 7. 1992. (2) COM(97) 2000 final. (98/C 102/240) WRITTEN QUESTION E-3000/97 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Building of power lines for the Rome-Naples high-speed railway line On 14 February 1997 the local authority of San Cesareo (in the province of Rome) received the project for changing the route of the power lines for the main track of the Rome-Naples high-speed railway line. The local authority opposed the execution of the project, which would involve an area already used for a number of public works. According to the project submitted, the power lines would run alongside two areas protected under law No 413/85 › the ditch in the village of Vetrice and the wood called the (cid:145)Macchiarella(cid:146) used as a public park


title: WRITTEN QUESTION No. 3002/97 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Italian Government decree allowing local authorities to set up their own taxi services

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
domestic market
means of public conveyance
municipality
national law
restriction on competition
taxi

text: 16. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 117/125 Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 1997) Komissio ei tunne arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsemaa asiakirjaa. Turkin uuden hallituksen suhtautumisesta ihmisoikeuksiin ja demokratian edista¤miseen Turkin pa¤a¤ministeri on useaan otteeseen julkisesti myo¤nta¤nyt, etta¤ Turkin on viela¤ edistytta¤va¤ ta¤lla¤ alalla. Ohjelmassa, jota komissio ehdottaa 15. heina¤kuuta 1997 antamassaan tiedonannossa Turkin-suhteiden tulevaisuudesta, on erityisesti tavoitteena tiivis yhteistyo¤ Turkin hallituksen kanssa ta¤lla¤ alalla ja Turkin kansalaisyhteiskunnan esteeto¤n kehitta¤minen. (98/C 117/160) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3002/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Roberta Angelilli (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Italian hallituksen asetus, joka oikeuttaa kunnat perustamaan oman julkisen liikenteen autopalvelun Heina¤kuun 1997 viimeisella¤ viikolla Italian hallitus teki asetuksen, joka oikeutti kunnat perustamaan oman julkisen liikenteen autopalvelun vaihtoehdoksi nykyisille takseille. Ta¤ma¤ on aiheuttanut useita valituksia taksinkuljettajien taholta, joiden mielesta¤ ala joutuu suuriin vaikeuksiin pa¤a¤to¤ksen takia, silla¤ se tuo mukanaan mekanismeja, jotka vaarantavat vapaan kilpailun julkisen autoliikenteen alalla. Ta¤ma¤n takia kysyta¤a¤n komissiolta: 1. tieta¤a¤ko¤ se asiasta; 2. onko olemassa eurooppalaisia sa¤a¤nno¤ksia¤ taksialalla; 3. onko sen mielesta¤ Italian taksinkuljettajien huoli pa¤a¤to¤ksen aiheuttamasta kilpailun va¤a¤ristymisesta¤ aiheellinen; 4. jos se on, pyydeta¤a¤n komissiota puuttumaan Italian viranomaisten toimintaan. Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsemista toimenpiteista¤. Ei ole. 1. 2. 3. ja 4. Kansallisten, alueellisten tai paikallisten taksimarkkinoiden ja niihin liittyva¤n lupamenettelyn organisointi ja valvonta kuuluvat ensisijaisesti kansallisten viranomaisten toimivallan alaisuuteen. Ne pystyva¤t hoitamaan ta¤llaiset asiat parhaiten. (98/C 117/161) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3011/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Giuseppe Rauti (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Suojatun alkupera¤nimityksen myo¤nta¤minen (cid:148)Terra di Bari(cid:148) -o¤ljylle Miksi komissio siirsi kokousta, jossa (cid:148)suojattu alkupera¤nimitys(cid:148) piti myo¤nta¤a¤ (cid:148)Terra di Bari(cid:148) -nimiselle ensimma¤isesta¤ puristuskerrasta valmistetulle o¤ljylle? Italian maanviljelijo¤iden yhdistys piti kokousta ja nimityksen saamista varmana ja yhdistyksen maakunnallinen puheenjohtaja Antoni Barile oli jopa kutsunut kokouksen koolle Bariin heina¤kuuksi ilmoittaakseen alan toimijoille ja lehdisto¤lle hyva¤n ja odotetun uutisen


title: Agenda 2000 : Parecer da Comissão relativo ao Pedido de Adesão da Estónia à União Europeia.

eurovoc_concepts:
Estonia
accession to the European Union
economic situation
political situation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3012/97 del Cristiana MUSCARDINI a la Comisión. Rebasamiento de las cuotas lecheras

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural levy
agricultural quota
closing of accounts
dairy production
milk
production quota
production surplus
quantitative restriction
self-sufficiency rate

text: C 134/58 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 98 La Comisio·n ha aprobado ma·s de 120 programas agroambientales en toda la Comunidad. Se esta· preparando un informe sobre la aplicacio·n de este Reglamento. (1) DO L 215 de 30. 7. 1992. (98/C 134/71) PREGUNTA ESCRITA E-3012/97 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Rebasamiento de las cuotas lecheras El 30 de agosto de 1997, algunos o·rganos de prensa italianos destacaron unas afirmaciones incluidas en un ana·lisis del Tribunal de Cuentas Nacional, realizado en octubre de 1995, relativo a la complicada cuestio·n de las cuotas lecheras. De dicho ana·lisis se desprende que Italia habr(cid:14)·a pagado multas superiores al rebasamiento de las cuotas lecheras efectivamente producido. › ¿Conoce la Comisio·n este documento? › ¿Comparte la afirmacio·n de que Italia habr(cid:14)·a pagado 2 billones 207. 000 millones de liras en concepto de multas no debidas correspondientes al periodo 1989-1993? › ¿Puede confirmar si la produccio·n de leche en Italia corresponde al 60 % de las necesidades nacionales? › A la luz de estos datos, ¿en que· situacio·n se encuentra el contencioso entre Italia y la Unio·n en el sector la·cteo? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (14 de noviembre de 1997) La Comisio·n no tiene conocimiento del ana·lisis del Tribunal de Cuentas italiano a que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Cabe recordar que, antes del periodo de 1993-1994, Italia no aplicaba correctamente el re·gimen de cuotas de la leche. Concretamente, las cantidades de referencia individuales no fueron asignadas y los datos relativos a las entregas a los compradores no proced(cid:14)·an de las declaraciones de los compradores, sino ma·s bien de las estad(cid:14)·sticas nacionales o de las asociaciones de productores. Las consecuencias de esa aplicacio·n incorrecta del re·gimen se establecieron en el marco de la liquidacio·n de cuentas y se cifraron sobre la base de las conclusiones comunes del Consejo y de la Comisio·n de 21 de octubre de 1994. Italia debe abonar a la Comunidad una tasa suplementaria de unos 3. 461,5 milllardos de liras (1. 715,2 millones de ecus) para los ejercicios de 1989 a 1993. Ya ha pagado el 90,5 % de este importe. Las correcciones impuestas en el marco de la liquidacio·n de cuentas no han sido cuestionadas por el Estado miembro y, por otro lado, la Comisio·n no tiene conocimiento de ningu·n dato que ponga en tela de juicio las consecuencias financieras establecidas. La Comisio·n no dispone de todos los datos necesarios para determinar con cierta exactitud el (cid:14)·ndice de autoabastecimiento de Italia, como por ejemplo los datos relativos al consumo y a los intercambios comerciales de productos la·cteos, ni siquiera de datos exactos y fidedignos sobre la produccio·n. Ahora bien, cabe sen(cid:152)alar que las cuotas no se han fijado en funcio·n del (cid:14)·ndice de autoabastecimiento de cada Estado miembro, sino ma·s bien sobre la base de la produccio·n registrada en cada Estado miembro. Cualquier otro criterio y, concretamente, el de la poblacio·n o el consumo, hubiese imposibilitado la consecucio·n de un acuerdo sobre el re·gimen o hubiese llevado al establecimiento de una cantidad global demasiado elevada para la Comunidad. Los datos en que se basa esta respuesta no han sido cuestionados en ningu·n momento, por lo que no existe ningu·n litigio al respecto entre Italia y la Comisio·n


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- Ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Ilmastonmuutos - Euroopan unionin käsitykset Kioton ympäristökonferenssin kysymyksistä

eurovoc_concepts:
UN convention
climate change
environmental protection
greenhouse gas
pollution control measures

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 01. 10. 1997 KOM(97)481 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Ilmastonmuutos Euroopan unionin käsitykset Kioton ympäristökonferenssin kysymyksistä 1. Johdanto hyväksyi 3. maaliskuuta ympäristöasiain ministerien 1997 neuvosto EU:n ilmastonmuutosasioihin neuvottelukannan, jossa muun muassa vahvistettiin päästöjen määrällinen vähentämistavoite sisällytettäväksi yhteisön pöytäkirjaehdotukseen, joka ilmastonmuutosta koskevaa Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimusta laaditaan (UNFCCC) varten. Ehdotuksessa asetetaan tavoitteeksi kolmen kasvihuonekaasun - hiilidioksidin (C02), metaanin (CH4) ja typpioksiduulin (N20) - päästöjen vähentäminen yhdessä tai erikseen 15 prosentilla vuoden 1990 arvoista vuoteen 2010 mennessä kaikissa Ympäristöministerit yleissopimuksen päättivät neuvotteluehdotukseen välitavoitteeksi päästöjen vähentämisen vähintään 7,5 prosentilla vuoteen 2005 mennessä. EU:n ehdotus, käsittelee kolmesta kasvihuonekaasusta muodostuvan korin tehty päätöstä yksittäisten kaasujen päästövähennyksiä. Tässä vaiheessa ei ole tavoitteista. sopimuspuolina olevissa 19-20. kesäkuuta teollisuusmaissa. asettaa EU:n neuvostossa EU:n neuvottelukannasta on väitelty laajasti sekä EU:n sisällä että kansainvälisesti, varsinkin muiden teollisuusmaiden kanssa. Reaktiot ovat vaihdelleet laidasta laitaan: jotkut pitävät myönteisenä kunnianhimoista politiikkaa, toiset taas suhtautuvat hyvin epäillen tavoitteiden tekniseen, taloudelliseen tai poliittiseen toteutettavuuteen ja jotkut jopa vastustavat koko lähestymistapaa. Tässä tiedonannossa pyritään tarkastelemaan EU:n neuvottelukantaa suhteessa koko kontekstiin ja halutaan osoittaa, että tavoite on teknisesti toteutettava ja että terveeltä poliittiselta pohjalta on taloudellisesti mahdollista vähentää kasvihuonekaasuja 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä huolimatta yleisestä kasvusuuntauksesta. Tavoitteista päätettiin, koska ne ovat ympäristöllisesti pakottavia, ja ne perustuvat tutkimuksiin, jotka osoittavat tavoitteiden olevan teknisesti ja taloudellisesti mahdollisia käyttäen tärkeimpiä nykyään tarjolla olevia tekniikoita ja käytäntöjä. Tavoitteet perustuvat oletukseen, että muut teollisuusmaat tekevät samantapaisia sitoumuksia. Tiedonannossa tunnustetaan myös, että tavoitteisiin pyrkiminen on poliittisesti haastavaa. sanotun EU:n neuvottelukanta koskee kolmen kasvihuonekaasun muodostamaa koria. Niistä selvästi tärkein on hiilidioksidi (C02), joka vastaa 80 prosentista kaasujen vaikutuksista, jos niitä punnitaan niin suhteellisen kasvihuonevaikutuksen mukaan. Hiilidioksidipäästöjä on myös kaikkein vaikeinta vähentää, koska niitä ei ole vielä mahdollista puhdistaa päinvastoin kuin muita fossiilisista polttoaineista johtuvia päästöjä, kuten typen oksideja (NOx) ja rikkidioksidia (S02). Niissä skenaarioissa, joissa lähdetään ja siitä, typpioksiduulipäästöjen todennäköisesti vähenevän jopa merkittävästi. Näiden kolmen kaasun kokonaispäästöjä voitaisiin siis vähentää kannattavasti niin, että metaani- ja typpidioksidipäästöt vähenevät enemmän kuin 15 % ja hiilidioksidipäästöt alle 15 %. Koska hiilidioksidipäästöjen osuus kuitenkin on suhteellisen suuri, niitä on vähennettävä enemmän kuin 10 %, jotta päästäisiin 15 prosentin yhteistavoitteeseen. ennustetaan metaani- kaltaisena, toiminta entisen jatkuu että Siksi tämä tiedonanto painottuu hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Muiden kaasujen erityistilannetta käsitellään luvussa 6. Komission sisäinen valmisteluasiakirja, joka on laadittu tämän tiedonannon rinnalla, esittää täydellisemmin EU:n neuvottelukannan perustana olevat tekniset ja taloudelliset perusteet, ja siinä käsitellään yksityiskohtaisemmin, missä kasvihuonekaasujen päästöjä odotetaan vähennettävän, mitä taloudellisia seurauksia vähentämistoimenpiteistä on odotettavissa ja millä keinoilla politiikkaa toteutetaan. Asiakirjassa hahmotellaan myös useita aikanaan kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamista ja vähentämistä. jotka helpottavat jo käsiteltävinä olevia EU:n ehdotuksia, Tässä tiedonannossa tarkastellaan EU:n neuvottelukantaa vuoteen 2010 ulottuvaan suunnitelmaan, josta kansainvälistä vuoropuhelua on käyty ja joka on tärkeä myös pitkän tahansa aikavälin ilmastostrategian kannalta. On pidettävä mielessä, että millaisen globaalin ilmaston suojelemisstrategian on ehdottomasti käännettävä kasvihuonekaasujen pitkään jatkunut kasvusuuntaus huomattavaksi laskusuuntaukseksi. Tämä edellyttää toimimista nyt heti, ja hyödyt tuntuvat pitkällä aikavälillä. 2. Miksi toimintaa tarvitaan nyt heti? joita tehdyn sopimuspuolten puitesopimuksen teollisuusmaiden oli tehtävä kasvihuonekaasujen ensimmäisessä Ilmastonmuutoksesta kokouksessa, joka pidettiin Berliinissä huhtikuussa 1995, päätettiin aloittaa neuvottelut sitoumuksista, päästöjen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi vuoden 2000 jälkeisinä vuosina. EU on aina tukenut voimakkaasti Berliinin mandaattia. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) toisessa arviointikertomuksessa, joka julkaistiin vuoden 1996 alussa, vahvistettiin EU:n jo tukema näkemys, että tuotanto- ja kulutustapoja on pakko alkaa muuttaa, jotta että kasvihuonekaasujen ilmastonmuutossopimuksen tavoitteet saavutetaan. EU on tunnustanut, että jos näin ei pian tehdä, seuraukset voivat olla ajan mittaan vahingollisia, koska yhteiskunnalla on oltava käytössään realistinen aikatauluajossa muutoksen on tapahduttava avoimesti. voidaan vähentää pitkällä aikavälillä niin, päästöjä ilmastonmuutossopimuksesta käydyissä neuvotteluissa lähdettiin 1990-luvun alussa varovaisuusperiaatteesta (toimintaa voidaan tarvita, vaikka vahingoista ei olisi lopullista todistetta), mutta toisessa arviointikertomuksessa edetään tästä asenteesta ja tunnustetaan, että "tieteelliset tulokset yhdessä viittaavat siihen, että ihmisen vaikutus maailman ilmastoon on havaittava". Ilmastonmuutokseen liittyvät maailmanlaajuiset ongelmat voivat vaikuttaa kielteisesti maailman maataloustuotantoon ja -tuottavuuteen, vähentää väestön biologista monimuotoisuutta, muuttoliikkeisiin ja lisätä hyönteisten välityksellä leviävien tautien määrää. Vahingot ovat todennäköisesti suhteellisesti suurempia kehitysmaissa. johtaa maa-alueiden menetykseen ja On korostettava, että tieteelliset todisteet ilmastonmuutoksesta (mm. IPCC:n toisessa arviointikertomuksessa raportoidut tutkimukset ja sen jälkeen aloitetut tutkimukset) osoittavat, että ilmastonmuutoksella voi tulevina vuosikymmeninä olla pahoja sosiaalisia, taloudellisia ja ekologisia seurauksia. Siksi ongelmaa on lähestyttävä ennalta varautuen. Lisäksi suuri osa ilmastonmuutoksen odotetuista kielteisistä vaikutuksista kohdistuu todennäköisimmin maihin, jotka ovat vain hyvin vähän vastuussa sen syntymisestä ja joilla on hyvin vähän varaa korvata aiheutuvia vahinkoja. Jos teollisuusmaat eivät heti ala lieventää ilmastonmuutosta, tulevat sukupolvet joutuvat maksamaan ilmastonmuutoksen suorien seurausten kustannusten lisäksi myös päästöjen rajoittamiskustannukset, jotka voivat olla silloin paljon suuremmat, koska mukauttamisaikaa on vähemmän. Hiilidioksidipäästöjä on alettava vähentää pian siksikin, että poliittiset päätökset vaikuttavat päästöihin täysimittaisesti vasta pitkän ajan kuluttua. Moniin "perinteisiii-r ympäristöongelmiin on olemassa melko nopeita päästöjen puhdistusratkaisuja, tai käytettyä tekniikkaa voidaan muuttaa: rikkidioksidipäästöjä voidaan vähentää, bensiinistä voidaan tehdä lyijytöntä tai CFC-kaasuista voidaan luopua. Hiilidioksidille ei ole tällaisia ratkaisuja. Koska C02-päästöt liittyvät olennaisesti fossiilisten polttoaineiden (kivihiilen, öljyn ja kaasun) käyttöön ja koska niiden poistamiseksi ei vielä ole edullista teknologiaa, ainoa tapa vähentää C02-päästöjä on muuttaa rakenteita, prosesseja, laitteita ja käytäntöjä, jotka suoraan tai epäsuorasti edellyttävät fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Koska liikenne- ja energiasektorien investoinnit ovat hyvin pitkäaikaisia ja monet energiaa pitkäikäisiä, autot käyttävät ja hiilidioksidipäästöjä paljon strategian kauaskantoisempi kuin useimpien muiden ympäristöongelmien kohdalla. (esim. koskevan toteutukseltaan ovat melko hyödykkeet jääkaapit) oltava on Kuten luvussa 7 selitetään, teollisuusmaiden on alettava toimia pian siksikin, että kehitysmaiden Tämän kehityssuuntauksen odotetaan tulevan yhä tärkeämmäksi lähivuosina. kasvihuonekaasujen voitaisiin rajoittaa. päästöjä 3. Hiilidioksidipäästöjen vähentämismahdollisuudet päästöjen Kaikki mahdolliset tavat vähentää C02-päästöjä tuovat kustannuksia, ja päästöjen vähentämismahdollisuudet ovat sitä suuremmat, mitä enemmän yhteiskunta on valmis maksamaan. Kaikista kasvihuonekaasujen jotka perustuvat nykyistä tehokasta teknologiaa apuna käyttäviin investointeihin tai uusiin teknisiin ratkaisutapoihin ja käytäntöihin, tässä tiedonannossa tarkastellaan vain niitä vaihtoehtoja, Tällaiset vähentämismahdollisuudet eivät saa olla liian kalliita, eikä niillä saa olla epäsuotuisia sosiaalisia tai tulonjakovaikutuksia. Nämä päästöjen vähentämismahdollisuudet ovat olleet viime vuosina monien valmistautuessa ilmastopöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin se on pitänyt tärkeänä pohtia, miten nämä mahdollisuudet voidaan toteuttaa. vähentämiskcinoista, hyväksyttävinä. tutkimusten poliittisesti ja EU:n pidetään aiheena, joita Analysoitaessa vähentämismahdollisuuksia EU:n talouden eri aloilla viiteaineistona on käytetty Kioton konferenssia edeltävää skenaariota (taulukko I). Siinä oletetaan, että C02:n kokonaispäästöt lisääntyvät 8 % vuodesta 1990 vuoteen 2010, jos mihinkään uusiin toimenpiteisiin ei ryhdytä. - 4- Taulukko I: C02-päästöjen jakautuminen aloittain EU:ssa (milj. tonnia) Ala/vuosi 1990 2010 Liikenne Teollisuus Energiantuotanto Kotitaloudet ja palveluala Sähkön ja lämmön tuotanto 743 626 141 654 1 036 1032 532 158 680 1057 lisäys/väh. (%) +39 % - 1 5% + 12 % + 4% + 2% Päästöt yhteensä 3 200 3 459 + 8 % Lähde: Kiotoa edeltävä skenaario, perustuu Eurostatin tietoihin (ci sisällä kansainvälisiä meribunkkereita, mutta sisältää kansainvälisen lentoliikenteen) Taulukko I osoittaa, kuinka tärkeää on toimia liikenteen alalla, jolle tyypillinen jatkuva vahva kasvusuuntaus on haaste kaikkien vähentämistavoitteiden saavuttamiselle. Taulukon I mukaan liikenteen C02-päästöt lisääntyvät 39 % vuodesta 1990 vuoteen 2010, ja suuri osa lisäyksestä tapahtuu tie- ja lentoliikenteessä. Tässä yhteydessä on huomattava, että koska liikennesektorilla energian hinnat ovat loppukäyttäjille yleensä korkeammat kuin. muussa ja toiminnalla on pystyttävä vähentämään tehottomuutta korjaamaan merkittävästi päästöjä alhaisin_kustannuksin. liikennemarkkinoiden huonoa taloudessa, tarkoitetulla toimintaa Neuvosto on jo hyväksynyt hiilidioksidipäästötavoitteen, jonka mukaan uusien autojen polttoainetehokkuuden on lisäännyttävä keskimäärin 30 % nykyisestä vuoteen 2005 mennessä. Polttoaineen tulevaa käyttöä ei oteta kokonaan huomioon ajoneuvoa hankittaessa. Sen polttoainesäästöjä voidaan kuitenkin parantaa edullisesti käytettävissä olevan teknologian avulla. Siksi komissio keskustelee parhaillaan autoteollisuuden kanssa mahdollisuudesta tehdä toimiva ja avoin ympäristösopimus, jossa teollisuus sitoutuisi vähentämään autojen C02-päästöjä. Strategian muita osia ovat verotus ja polttoainesäästöistä ajoneuvojen markkinoihin. joilla pyritään vaikuttamaan kertovat merkit, Myös rautateiden sisämarkkinoiden keskeneräisyys ja intermodaaliliikennettä vielä haittaavat esteet ovat esimerkkejä liikenteen tehottomuudesta, jonka poistaminen tuottaisi energiansäästöä edullisesti. Komissio on jo ehdottanut useita erilaisia toimenpiteitä, joilla näitä asioita voitaisiin käsitellä. Esimerkiksi yhteisön rautateiden vapauttamisen ja elvyttämisen parantavan rautatiepalvelujen laatua, jolloin siitä tulisi houkutteleva vaihtoehto kuljetuksille, jotka nykyään hoidetaan maanteitse. Kansalaisten verkkoa, julkisen liikenteen kehittämistä ja rahtiliikenteen tiedonannoissa ehdotetun toimintaohjelman toteuttaminen johtanee muiden vaihtoehtojen käytön lisääntymiseen tie- ja lentoliikenteen sijasta. intermodaalisuutta koskevissa komission kustannuksia liikenteen odotetaan alentavan ja Lisäksi komission ehdottamilla liikenteen hinnoittelun kehittämistoimenpiteillä voidaan lisätä liikenteen tehokkuutta sekä yksittäisissä liikennemuodoissa että niiden välillä. Vaikka on selvää, että nämä poliittiset ratkaisutavat edellyttävät huomattavia mukautuksia, ympäristölle, liikennejärjestelmissä tarjoaisi merkittäviä hyötyjä laatii parhaillaan kertomusta taloudelle. Komissio toteuttaminen liikenteelle niiden ja hiilidioksidipäästöjen piakkoin. lisääntyminen rajoittamisstrategiasta. Kertomus julkaistaan on joilla kilpailu kiinnitetään kansainvälistä, Teollisuudelle on tyypillistä, että energiatehokkuus ja hiilidioksidipäästöt ovat hyvin erilaiset eri teollisuudenaloilla. Yleensä energiaintensiivisimmillä aloilla, erityisesti huomiota niillä, energiatehokkuuteen taloudellisuussyistä. Erityisesti on huomattu se, että kansainvälisten kilpailijoiden maksettaviksi tulevat energian loppuhinnat ovat alhaisempia. Muilla teollisuudenaloilla energiatehokkuus ei ole ollut tärkeysjärjestyksen kärjessä erilaisten markkinaesteiden ja yli kymmenen vuotta jatkuneen energian maailmanmarkkinahintojen edullisuuden osuus teollisuuden kokonaispäästöistä vähenee, useissa jäsenvaltioissa on todistettu, että niitä voidaan vähentää edelleen useimmilla aloilla. Erityisen vakuuttava on Alankomaissa saavutettu noin 2 prosentin vuotuinen energiatehokkuuden lisäys vuodesta 1990, johon on päästy neuvoteltujen sopimusten avulla. CQ2-päästöjen vuoksi. suorien Vaikka paljon jo perusteellisen Sähköntuotanto on ratkaisevassa asemassa ilmastonmuutoksen haasteeseen vastatessa. Tämän myöntävät niin sähköntuotantoteollisuus, jäsenvaltioiden viranomaiset kuin komissiokin. Komission yksiköt ja Eureleetric sekä muut osalliset ovat yhdessä saaneet valmiiksi kestävään kehitykseen ja kasvihuonekaasujen vähentämiseen. Energiapalveluiden kehittäminen tunnustetaan yhdessä sähköntuotantotekniikan parantamisen, käytettyjen polttoaineiden vaihtamisen ja muiden lisääntymisen kanssa se johtaa päästöjen kuin fossiilisten polttoaineiden käytön huomattavaan vähenemiseen. välttämättömäksi mainittujen sähköntuotannon vaikutuksesta tutkimuksen tavoitteiden kannalta, ja Sähköntuotantoalan toisaalta loppukäyttäjien energiatehokkuuden paranemisesta, joka vähentää kokonaiskysyntää, ja toisaalta tuotannon tehostamisesta. vähentämismahdollisuudet päästöjen riippuvat tapoja teollisuudessa sekä televisiot, pesukoneet että tehokkuutta lisätä Käyttäjäpuolella on useita ja tietokoneet, ja palvelualoilla. Jääkaapit, kotitalouksissa hehkulamput ovat vain joitakin esimerkkejä laitteista, joilla nykyinen palvelutaso voidaan saavuttaa paljon vähemmällä energialla jo nykyään saatavilla olevaa teknologiaa käyttäen. Myös teollisuudessa paljon käytettyjä sähkömoottoreita voi kehittää tältä tärkeimmille kannalta. EU on jo kehittänyt pakollisen energiamerkki]ärjestelmän normit kodinkoneille, ja energiatehokkuuden standardeista laajemmalle tuotevalikoimalle alan teollisuuden kanssa. lisäämiseksi. Komissio neuvottelee parhaillaan jääkaappipakastimille pakolliset kehitetty on fossiilisia nykyisten käyttävien polttoaineita Tuotantopuolella voimalaitosten lämpötehokkuus EU:ssa oli noin 38 % vuonna 1994, kun se uusissa voimalaitoksissa on tavanomaisesti noin 50 % tai jopa yli. On siis mahdollista vähentää hiilidioksidipäästöjä jonkin verran sulkemalla mahdollisimman pian tehottomia vanhoja voimalaitoksia. Päästöjä voidaan vähentää lisää siirtymällä kivihiilen käytöstä maakaasuun, niin kuin monissa jäsenvaltioissa aiotaan tehdä. Lämmön ja sähkön yhteistuotanto voi vähentää päästöjä entisestään. Lisäämällä yhteistuotannon osuutta EU:n sähköntuotannosta nykyisistä 9 prosentista 20 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä voitaisiin säästään jopa 150 miljoonaa tonnia hiilidioksidipäästöjä. tietenkin haaste sähköntuotantoteoUisuudelle. Tuulivoima Komissio uskoo, että uusiutuvien energialähteiden osuutta energian kokonaiskulutuksesta EU:ssa on mahdollista lisätä nykyisistä 6 prosentista 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä, mikä on ja biomassan käytön lisääminen sähköntuotannossa ovat kilpailukykyisimmät uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksista. 12 prosentin tavoitteeseen tuskin kuitenkaan päästään, ellei vähintään puolet uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymisestä tapahdu sähköntuotannossa. Tanskassa tuulivoimaa on käytössä jo lähes 1000 megawatin arvosta, ja sillä tuotetaan noin 5 % koko sähköstä. Tämä esimerkki osoittaa, että komission tavoite on realistinen. Hiljattain julkaistussa komission vihreässä kirjassa korostetaan, että nämä mahdollisuudet voidaan hyödyntää vain voimakkailla liittämisellä toimenpiteillä, uusiutuvien sähköverkkoihin, energiamuotojen edistämiseen tarkoitettujen maksujen lisäämisellä ja niiden suosimiseen julkaistavassa valkoisessa kirjassa tähtäävällä hahmotellaan komission poliittiset suuntaviivat uusiutuvien energiamuotojen tulevaa toimintasuunnitelma. Se on kehittämistä varten sekä kattava ja yksityiskohtainen suunniteltu julkaistavaksi tämän vuoden lopussa. rahoitussuunnittelulla. Myöhemmin tuotannon käyttöpakolla, energiamuotojen energialähteiden uusiutuvien uusiutuvien kuten osa komission Suurin päästöjen vähentämismahdollisuuksista on hyväksytty ainakin laadullisesti jo monta vuotta sitten. On myös totta, että joillakin aloilla teknologian kehitys on lisännyt mahdollisuuksia tai alentanut monien teknisten ratkaisujen hinnan hyväksyttävämmälle tasolle. valmisteluasiakirjassa esitellyistä sisäisessä Valitettavasti kuitenkin useimpien käytössä olevien ilmastoystävällisten tekniikoiden käyttö on ollut vähäistä. Merkittävänä osaselityksenä ovat energian alhaiset hinnat ja niiden pysyminen alhaisina. Toisena syynä on, että suorat investoinnit ovat sekä teollisuudelle että yksityisille kuluttajille tärkeämpiä kuin pitkän aikajänteen hinta. Kaiken vaihtelevat huomattavasti, on jo olemassa useita "ilmaisia" tai "halpoja" mahdollisuuksia vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä. toimenpiteiden kustannukset kaikkiaan erilaisten vaikka Päätelmät: ja joiden taloudellista, yhteiskunnallista Kaikista kasvihuonekaasujen teknisistä vähentämismahdollisuuksista voidaan hyödyntää pidetään ne, teknisiä hyväksyttävimpänä. Tähän mennessä mahdollisuuksia hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi tonnin edestä. Tämä riittänee hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen 15 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2010 mennessä, kun taulukossa 1 esitetyssä skenaariossa, joka lähtee siitä, eitä toiminta jatkuu entiseen malliin, päästöt lisääntyvät 8 %. Yhdistelemällä oikein teknisiä vähentämismahdollisuuksia valittuja kustannustehokkaita periaatteita näitä voidaan toteuttaa sekä taloudellisesti että poliittisesti hyväksyttävällä tavalla. tutkimukset osoittavat, että löytyy 800 miljoonan poliittista tehdyt hintaa Taulukossa II esitetään arviot C02-päästöjen vähentämismahdollisuuksista EU:ssa tärkeimmillä aloilla. Hiilidioksidipäästöjä arvioidaan voitavan vähentää noin 300 miljoonalla liikenteessä, 200 miljoonalla tonnilla loppukäyttäjien puolella ja 100 miljoonalla tonnilla uusiutuvilla energialähteillä. Komissio haluaa korostaa, että nämä C02-päästöjen vähennykset ovat haaste poliittisille päättäjille. Nämä vähennykset ovat mahdolliset noudattamalla sellaisia tonnilla sähköntuotannossa, 180 miljoonalla tonnilla periaatteita ja toimenpiteitä, jollaisia esitetään seuraavassa luvussa. Kullakin osa-alueella vähentämismahdollisuudet toimenpiteiden yksityiskohtaisemmasta muodosta. riippuvat näiden Komission sisäisessä valmisteluasiakirjassa esitetään yksityiskohtaisemmin toimenpiteet, jotka toteuttamisen edellytyksenä. vähentämismahdollisuuksien näiden C02-päästöjen ovat Taulukko II - Arvioita C02-päästöjen mahdollisesta vähentämispotentiaalista tonnia C02:ta) sektoreittani EU:ssa (milj. Ala intermodaaliliikenne Liikenne - henkilöautot - - muut toimenpiteet Teollisuus Energiantuotanto Kotitaloudet/palveluala Uusiutuvat energialähteet/lämpö Sähköntuotanto fossiilisten - vaihtaminen polttoaineiden - yhteistuotanto/lämpötehokkuus - uusiutuvat energialähteet/sähkö YHTEENSÄ Päästöjen vähentämismahdollisuudet 180 100 20 100 100 300 100 50 30 50 150 100 ~ 800 ~ 4. llmastonmuutosstrategian osatekijöitä Ilmastonmuutosstrategian on onnistuakseen oltava laajavaikutteinen, kustannustehokas sekä teknisesti ja poliittisesti toteuttamiskelpoinen, ja sen toteuttamispolitiikalla ei saa olla kielteisiä yhteiskunnallisia tai alueellisia sivuvaikutuksia. Tässä tiedonannossa ei pyritä antamaan yksityiskohtaisia neuvoja strategiaa varten, vaan hahmotellaan onnistuneen strategian mahdollisia osatekijöitä. Kokonainen strategia voidaan kehittää vasta sitten, kun Kioton konferenssin tulokset ovat tiedossa. teknologiassa EU:n strategian avulla on voitava saavuttaa välivaiheen tavoitteet, mutta lisäksi sen on käynnistettävä kääntää kasvihuonekaasupäästöjen kasvusuuntauksen laskusuuntaan ja ohjaa ne kestävälle tielle, jolla niitä voidaan vähentää edelleen vuoteen 2010 asti ja sen jälkeenkin. Siksi strategian on käsiteltävä sekä taloudellisen toiminnan tuottamien päästöjen määrää että tavaroiden ja palveluiden kysynnän kasvua, josta kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyminen aiheutuu. käyttäytymisessä muutoksia, jotka ja Oikean strategian valinta ja sen muodostavat oikeat välineet ovat tärkeitä teknisesti ja taloudellisesti, ja lisäksi ne ovat maailman ilmaston poliittisen suojeluhaasleen ytimessä. Strategian laadinnassa on olennaista, että toiminta on oikeansuuntaista: strategian on oltava kustannustehokasta, ja sen toteuttamisella ei saa olla kielteisiä yhteiskunnallisia, alueellisia tai tasapuolisuusvaikutuksia. Komissio pitää ensiarvoisen tärkeänä kattavan strategian laatimista, jossa yhdistyvät kaikki edellä mainitut tekijät. Komissio on jo esittänyt lukuisia ehdotuksia, muun muassa: - tiedonanto Ilmastonmuutos ja energiapolitiikka1 ja neuvoston siitä tekemät päätelmät, joissa neuvosto kehottaa komissiota esittämään toimintasuunnitelman energia-alaa varten ja yhteensovitettujen poliittisten toimenpiteiden avulla, ilmastonmuutosongelman käsittelemiseksi energiasektorilla yhteisten - SAVE II -ohjelman jatkaminen vuoteen 2000 asti 45 miljoonan ecun budjetilla ja ehdotus ALTENER II -ohjelmaksi, - ehdotus järkiperäisistä suunnittelutekniikoista kysynnässä ja tarjonnassa, - tiedonanto, jossa ehdotetaan autojen C02-päästöjen vähennysstrategiaa, - yhteiseen liikennepolitiikkaan liittyviä ehdotuksia rautatieliikenteen elvyttämiseksi ja vapauttamiseksi ja Euroopan rautateiden rahtikuljetusten valtaväylien perustamiseksi; näillä on tarkoitus edistää rahtikuljetusten siirtämistä maanteiltä rautateille, - ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (KOM(97)30), - ehdotus viidenneksi TTK-puiteohjelmaksi vuosille 1998-2002, jolle ehdotetaan 16,3 miljardin ecun kokonaismäärää. Komissio on kuitenkin varma, että käsiteltävinä ja valmisteilla olevat ehdotukset eivät riitä EU:n asettamien tavoitteiden saavuttamiseen, ja se aikoo esittää Kioton konferenssin tuloksista riippuen vielä lisää ehdotuksia, jotta hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi. Näillä toimenpiteillä, joista jotkin ovat jo työohjelmassa, on tarkoitus täydentää strategiaa, jonka avulla EU voi pitää kiinni sitoumuksistaan Kioton konferenssin jälkeen. Tällaisia lisäehdotuksia voivat olla seuraavat: - ehdotus, jolla pyritään lisäämään huomattavasti uusiutuvien energialähteiden osuutta EU:n energiankulutuksesta vuoteen 2010 mennessä komission hiljattain julkaisemassa vihreässä kirjassa esitettyjen linjojen mukaisesti, - ehdotus sähkön ja lämmön yhteistuotannon osuuden huomattavaksi lisäämiseksi EU:n sähköntuotannosta vuoteen 2010 mennessä, joukko inlermodaalisen rahtiliikenteen edistämiseksi, standardoinnin, toimia yhdenmukaistamisen ja vastuiden alalla Euroopan ympäristöongelmat otetaan huomioon. laajuisten verkkojen suuntaviivojen tarkistaminen niin, että strategiset KOM(97) 196 lopullinen, 14. 5. 1997 -9 - ehdotuksia, joilla yleistä voimalaitosten lämpötehokkuutta voidaan parantaa merkittävästi; yhteistuotannon yleistyminen olisi erityisen toimiva tapa parantaa lämpötehokkuutta. Lisäksi on mahdollista kehittää kattava lähestymistapa kestävien kulutustottumusten tuloksiin. Kuluttajien edistämiseksi, mikä vaikuttaisi myönteisesti käyttäytymistä suunnata uudelleen edistämällä kuluttajien tietoisuutta ja tarjoamalla heille sopivaa opetusta, luotettavaa tietoa ja neuvoja. ja valintoja voidaan ilmastopolitiikan Laajavaikutteinen strategia edellyttää monenlaisten poliittisten välineiden käyttöä. Perinteiset sääntelytoimet vaikuttavat joissain tapauksissa. Esimerkkejä tästä ovat HFC- yhdisteiden sähkölaitteiden tehokkuusstandardien tiukentaminen. Monilla talouden aloilla joustavuuden lisääminen toisi kuitenkin selviä etuja. kylmäastioissa kieltäminen joidenkin ja Taloudelliset kannustimet, sekä positiiviset että negatiiviset, ovat yksi keino taata tavoitteet voidaan usein saavuttaa nopeammin kuin joustavuus, ja niiden avulla sääntelyllä ja pienellä murto-osalla sen hinnasta. että tiedostettava, On myös korkeaa verokannustimien kokonaisverotusta. Niillä aloilla, joita verotetaan jo ennestään, kannusteita voidaan luoda eriyttämällä (kuten tehtiin lyijyttömän bensiinin suosimiseksi). Siirtämällä verorasitetta työnteosta energia- ja hiilivety intensiivisen tuotannon suuntaan voidaan yrittää vähentää esteitä tulojen suuruuden kannalta neutraalilla tavalla ja parantaa kustannustehokkaan tekniikan hyväksyttävyyttä kuluttajan mielessä. ei merkitse käyttö avulla joiden nykyisessä Tärkeimpiä haasteita tulee olemaan sellaisten poliittisten toimenpiteiden yksilöiminen ja toteuttaminen, voidaan energiatehokkuuden laitteistoissa. Yhteiskunnallisena hyödyntää diskonttokorkona on käytetty samaa kuin poliittisissa päätöksissä. Yksityiset diskonttokorot voivat tietenkin olla korkeampia. Siksi on pyrittävä kaventamaan kuilua yhteiskunnallisen tuoton ja investointipäätöksiä tekevien yritysten käyttämän yksityisen tuoton välillä. lisäysmahdollisuudet rakennuskannassa ja On myös mahdollista valita jokin markkinoihin perustuva vaihtoehto, esimerkiksi nykyisen tukijärjestelmän muuttaminen. Hiilen kaltaisten energiatuotteiden saamia tukia on vähennetty, ja tätä suuntausta olisi jatkettava ja voimistettava siellä, missä se hyödyttää päästöjen vähentämispyrkimyksiä. Samalla voidaan myös käyttää lyhytaikaisia teknologian käytön tai väliaikaisia tukia uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi. tai puhtaan Julkisten viranomaisten ja yksittäisten teollisuudenalojen välillä voidaan neuvotella toimia sopimuksia. Nämä kustannustehokkaalla jossa tiedonannon, hahmotellaan, millä edellytyksillä neuvollelusopimukset voisivat olla hyödyllisiä. tarjoavat tavalla. Komissio on hiljattain antanut teollisuudelle joustavuutta yleensä eniten Tekniset ratkaisut, joiden avulla pyritään saavuttamaan EU:n päästönvähennystavoitteet vuoteen 2010 mennessä, perustuvat enimmäkseen jo olemassa olevaan teknologiaan. Tällä aikavälillä uuden teknisen tutkimuksen ja kehityksen mahdollisuudet ovat rajalliset. - K) Nykyisen kehittyneen tekniikan kustannusten supistamiseksi on tehtävä paljon työtä, sillä nykyisellään ne eivät aina ole kilpailukykyisiä. niitä esteitä, tutkimusta, jonka avulla voidaan paremmin Lisäksi tarvitaan sosiaalis-taloudellisia päästönvähennysmahdollisuuksien ymmärtää hyödyntämiseksi saatavilla olevan teknologian käyttöä, ja uuden teknologian integroinnin järjestelykysymyksiä. Lisäksi on taloudellisten välineiden vaikutusta mikrotasolla ja alakohtaisesti sekä käyttäytymisen muuttumisen edellytyksiä (mm. kulutustottumuksia). haittaavat tutkittava jotka Tutkimuksen ja kehityksen kannalta on tärkeää jatkaa tarkkaan kohdistettua tutkimusta, jolla arvioidaan ilmastonmuutoksen sosiaalis-taloudellisia ja ekologisia vaikutuksia (varsinkin paikallisesti) ja kehitetään tarvittavia teknisiä ratkaisuja kasvihuonekaasujen vähentämiseksi vuoden 2010 ja mahdollisiin negatiivisiin vaikutuksiin reagoimiseksi. Tällainen tutkimustyö voisi myös hyödyttää EU:n kilpailukykyä ja parantaa tällaista teknologiaa vievien EU:n yritysten mahdollisuuksia. jälkeen Edellä on mainittu monia mahdollisuuksia vähentää päästöjä Euroopan unionissa. Näitä mahdollisuuksia jos ne edellyttävät laitteiden normaalia nopeampaa uudistamista, ellei asiassa ryhdytä voimakkaisiin toimiin. Mikään välineistä ei yksin riitä yhteisön päästötavoitteiden saavuttamiseen, vaan se edellyttää useiden välineiden yhdistelyä. tuskin kuitenkaan hyödynnetään, varsinkaan Valittiinpa mikä tahansa politiikka tai strategia, sen on taattava mahdollisimman laaja yhteistyö ja osallisten hyväksyntä: hallitusten, teollisuuden, ammattiliittojen ja suuren yleisön on hyväksyttävä se. Monet yhteiskunnan alat ja useat Euroopan alueet joutuvat sopeutumaan suuriin muutoksiin, jos EU:n kasvihuonekaasupäästöjä aiotaan vähentää 15 prosentilla seuraavien 13 vuoden aikana. Vaihtoehdoista on valittava ne, jotka vaikuttavat suotuisasti työllisyyteen ja talouskasvuun. Vaikka vapauttaminen yleensä lisää tehokkuutta, se ei tue yhtä paljon investointeja, jotka alkavat tuottaa vasta pitkän ajan kuluttua. Pääomamarkkinoiden globaalistumisesta on seurannut, että investoijat ovat alkaneet odottaa sijoitetulta pääomalta nopeata tuottoa. Kustannustehokkaammat C02-päästöjen vähentämiskeinot kuitenkin muuttuvat yleensä kannattaviksi vasta pitkän ajan kuluttua, kun investoinnit alkavat tuottaa. Tätä ongelmaa on käsiteltävä poliittisesti osana tulevan strategian toteuttamista. Investoijat sijoittavat kustannustehokkaisiin toimenpiteisiin vain, jos niihin on sitouduttu selkeästi. Päästöjen kasvusuuntauksen katkaisemiseen tähtäävällä politiikalla on alettava ratkaista ongelmaa kahdelta puolelta. Sillä on vähennettävä keskeisen taloudellisen toiminnan päästöjä ja käännettävä kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavien tavaroiden ja palveluiden kysynnän kasvu laskusuuntaan. Valitun strategian onnistuminen ympäristön kannalla riippuu tämän politiikan kyvystä saada aikaan tarvittavat muutokset teknologiassa ja käyttäytymisessä. Poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen onnistuminen riippuu politiikan jatkaa seurauksista vähimmäiskustannuksiin perustuvaa, vielä tarkemmin määrittelemätöntä ratkaisutapaa, jossa käsitellään monialaisesti useita kaasuja ja useita maita. tulonjaolle. kannattaisi taloudelle varten Tätä ja - il - 5. Taloudelliset seuraukset teknologian tuotantolaitosten leviämistä on nopeutettava, vanhojen Edes vähimpiin kustannuksiin perustuvalla kokonaisstrategialla ei vältytä kustannuksilta. Tuotantoprosesseja ja tuotteita on muutettava vähemmän saastuttaviksi tai vähemmän polttoainetta ja energiaa kuluttaviksi, uutta teknologiaa on kehitettävä, jo saatavilla ja paljon olevan puhtaamman saastuttavien ja ympäristöystävällisemmillä on nopeutettava -tapoja on muutettava. Kaikki tämä maksaa: uuden teknologian kehittämisestä ja toteutuksesta ja aiheutuu alkukustannuksia, muuttunut tarjonnan välisen vuorovaikutuksen muuttuminen tuovat mukanaan mukautumis- ja tulonjakokustannuksia, ja siitä, että tuotanto- ja kulutuspäätöksiin pyritään vaikuttamaan kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamiseksi, syntyy muita hyvinvointikustannuksia. Tämä tekee politiikan toteuttamisesta haastavan prosessin. ja kulutustottumuksia nykyaikaisemmilla ja kysyntätilanne ja kysynnän korvaamista tarjonta- ja tuotteiden tuotantoprosessiin ja energiaintensiivisempään Suurin osa edellä mainituista osatekijöistä korvautuu kuitenkin ainakin osittain tai kustannussäästöillä: polttoaine- tuotteeseen investoiminen johtaa polttoaineen ja energian säästöön2, ja lannoitteiden liian runsaan käytön vähentäminen maataloudessa vähentää tuotantokustannuksia. Lisäksi ja palvelujen kysynnän väheneminen vapauttaa varoja saastuttavien tekniikkaa vaihtoehtoisiin käyttötarkoituksiin. Mitä enemmän päästöjä vähentävää levitetään, sitä todennäköisempää on, että suurtuotannon edut alkavat vaikuttaa ja vähentävät merkittävästi vahinkojen lievennyskustannuksia ja alkukustannuksia, mikä voi saada aikaan myönteisen lumipallovaikutuksen. Monilla pyrkimyksillä on myös oheisvaikutuksia: lannoitteiden käytön vähentäminen maataloudessa on eduksi myös pohjaveden liikennepalvelujen kysynnän väheneminen parantaa myös ilmanlaatua ja vähentää melua, ruuhkia ja onnettomuuksia, ja polttoaineen käytön että väheneminen ilmastovaikutusten tuomien ekologisten vahinkojen välttämisestä ympäristölle koituvaa kokonaishyötyä (ja siihen liittyviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia hyötyjä) on vaikea laskea tarkkaan. On kuitenkin tärkeää ottaa se huomioon kokonaisarviossa. happamoitumista. huomattava, vähentää laadulle, osaltaan On Kustannukset: arviointi edellyttäisi vastustamisstrategian nettokustannusten Kasvihuonekaasujen yksityiskohtaista ja luotettavaa tietoa vaikutusten lieventämisen kustannuksista mieluiten yritystasolla, koko talouselämässä ja kaikista merkittävistä kasvihuonekaasuista. Lisäksi tuotannon ja kulutustapojen mukauttamisaste suunniteltuihin poliittisiin tavoitteisiin ja ja mukauttamisen aiheutuvat hyvinvointikustannukset. Sama koskee kulutustapoihin puuttumisesta kustannuksissa korvaamista. Eri säästöjen saavutettavien kustannuserät, joihin kuuluu myös kustannusten alenemisen ja luonnonvarojen säästöjen korvaaminen, eivät välttämättä ole samanlaiset eri sektoreilla, alueilla tai aikoina. arvioitava määrällisesti, vaikutukset olisi sivuvaikutusten tuotanto- samoin ja 2 Vanhan kivihiilellä toimivan voimalan korvaaminen kaasukombivoimalalla hyödyttää yleensä sekä ympäristöä että sähkön tuottajaa. Polttoainetta tehokkaasti käyttävään henkilöautoon sijoittaminen on Euroopassa auton koko eliniän huomioon ottaen ilmaista auton omistajalle, jos tehokkuutta parantavaan tekniikkaan sijoittaminen ei tule liian kalliiksi. toimenpiteet edellyttävät yleensä huomattavia sijoituksia vaikutusten Poliittiset lieventämisteknologiaan tai kysynnän muutoksia, ennen kuin kustannussäästöjä, oheishyötyjä ja varsinaisia hyötyjä saavutetaan. Lisäksi ne alat ja yritykset, jotka tuottavat vaikutuksia lieventävää tekniikkaa tai hyötyvät muuttuneista kulutustavoista, eivät ole samoja kuin ne, joiden on investoitava puhtaampaan tuotantoon. Riittävän yksityiskohtaista ja laaja-alaista tietoa ei vielä ole saatavilla. Useilla tavoilla on kuitenkin pyritty laskemaan kokonaiskustannuksia, jotka liittyvät kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämiseen pyrkivään politiikkaan. Arvioissa käytetään joko alhaalta ylöspäin tai ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, ne perustuvat usein hajatietoihin ja yksinkertaistettuihin oletuksiin ja koskevat usein vain osia talouselämästä tai taloudellisista vaikutuksista. Näistä puutteista huolimatta ne antavat jonkinlaisen rahassa mitattavan kokonaiskuvan näistä kysymyksistä. strategia voisi olla siitä, mitkä olisivat tavoitteen noudattamisesta Arviot johtuvat kustannukset energiantuotannossa ja kysynnän lieventämistoimissa, jos pyritään hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen 15 prosentilla vuoden 1990 tasosta3, vaihtelevat noin 15 miljardista ecusta noin 35 miljardiin ecuun vuodessa vuoteen 2010 asti. Tämä merkitsee noin 0,2-0,4 % BKP. sta vuonna 2010. Arvio perustuu vain hiilidioksidiin, koska metaanin ja typen oksidien ottaminen mukaan arvioon ei muuttaisi sitä ratkaisevasti4. Kustannustehokas edullisempi. Alemmassa monen kaasun kustannusarviossa oletetaan, että osa vähennyksistä voidaan ilman toteuttaa nettokustannuksia tai hyvin vähäisin kustannuksin, jolloin polttoaineessa ja energiassa elinkaaren aikana saavutettujen säästöjen odotetaan (lähes) korvaavan tehokkaampien lieventämistekniikoiden käyttöönottokustannukset. Alemmat kustannusarviot perustuvat myös oletukseen, että poliittisessa päätöksenteossa onnistutaan noudattamaan sanoen kustannustehokkaita harjoittamaan politiikkaa, jonka avulla päästöjen vähentämistavoitteisiin päästään vähimmin mahdollisin kustannuksin. Tämä edellyttää C02-päästöjen vähentämistä niin paljon, niissä maissa ja niillä aloilla, joilla se tulee edullisimmaksi. ratkaisuja C02-päästöjen vähentämisessä,' jopa hieman toisin Kuva 1 esittää vuotuisia noudattamisesta aiheutuvia suoria kustannuksia (vuonna 2010) päästöjen vähentämisen funktiona verrattuna vuoteen 1990. Päästöjen vähentäminen vähimmäiskustannuksin 15 prosentilla vuoden 1990 tasosta maksaa 15-35 miljardia ecua käytetystä mallista riippuen. POLES-arvioiden mukaan kustannukset ovat 30 miljardia ecua (35 miljardia, jos päästöt eivät perustu vähimmäiskustannuksiin). Kustannukset ovat suuret siksikin, että POLES-arvioissa oletetaan C02-päästöjen kasvavan 15 %, kun Kiotoa edeltävässä strategiassa niiden oletetaan kasvavan 8 %. PRIMES-arviossa on tulokset vain enintään 12 prosentin päästövähennyksistä. Jos näistä tuloksista johdetaan arvio 15 prosentin päästövähennyksestä, saadaan muita malleja vastaava kustannusarvio. -* Komission sisäisessä valmisteluasiakirjassa on lisätietoja tästä ja seuraavasta kohdasta. 1 Komission sisäisessä valmisteluasiakirjassa on lisätietoja tästä. - 1 3- "Kuva 1. Vuotuiset noùdatlamisesta johtuvat suorat kustannukset vuonna 2010 mrd ecua /vuosi vähennysprosetti (vuodestaT99Djr -15 -17 -18 i POLES. PRIMES !— CRASH91Î lieventämiskustannuksia. Sitäpaitsi Arvioissa oletetaan diskonttokorko 8 prosentiksi5, ja ne perustuvat nykyiseen teknologiaan. Uusi teknologia ja huomattavien suurtuotannon etujen hyödyntäminen sitten, kun näille tekniikoille on luvassa nopeasti kasvavia markkinoita, voivat vähentää vaikutusten viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että yhteisen täytäntöönpanon periaatteen noudattaminen voisi laskea merkittävästi kokonaiskustannuksia (jopa 50 %). Euroopan yhteisö on tukenut yhteisen täytäntöönpanon periaatetta aktiivisesti pöytäkirjasta käydyissä neuvotteluissa, ja on olemassa teollisuusmaissa, muun muassa assosioituneissa valtioissa, on melko edullista C02-päästöjen vähentämispotentiaalia. todisteita siitä, että monissa IPPC:ssä tehdyt Myös päästöillä käytävä vaihtokauppa tarjoaa mahdollisuuksia kokonaiskustannusten vähentämiseen. On kuitenkin tärkeätä varmistaa, että mahdollinen päästöjen vaihtokauppajärjestelmä rakennetaan sellaiseksi, että kokonaistavoitteet saavutetaan. Makrotaloudellisten vaikutusten arviot vaihtelevat sitäkin enemmän. Suorat kiinteät vaikutukset ovat korkeampien resurssikustannusten vuoksi negatiivisia, mutta kokonaisvaikutuksia on vaikeampi arvioida, kun perinteinen kerroinvaikutus oietaan ja ne riippuvat paljolti valitusta politiikasta. Komission sisäisessä huomioon, valmisteluasiakirjassa kerrotaan erilaisista tutkimuksista, joilla kokonaiskustannuksia on yritetty arvioida. Kaikissa tutkimuksissa ei ole käytetty lähtökohtana 15 prosentin vähentämistavoitetta vuoteen 2010 mennessä. Tutkimusten arviot vaihtelevat lähes 1 K M. I. S- ja PRIMI'S-arviol perustuvat 8 %:n diskonttokorkoon, ja CRAS119I käyttää korkoja 5 8 % käytettyjä riippuen. Näinä ovat maasta diskonttokorkoja. Samanlaisia ja happamoitumisstrategiassa, ja niitä suosittelevat OECD:n tapaiset kansainväliset järjestöt. Yksityiset diskonttokorot voivat tietenkin olla korkeampia. julkiseen poliittiseen päätöksentekoon tasoja diskonttokoron käytetty Auto-Oil-ohjelmassa tavallisesti on 14 jopa 1,5 prosentin negatiiviseen prosentin positiivisesta vaikutuksesta BKT. hen vaikutukseen. Tämä merkitsee, että BKT:n absoluuttinen arvo voi ilmastopolitiikkaa noudatettaessa olla 1,5 % alempi, kuin se olisi ilman ilmastopolitiikkaa. Nämä havainnot ovat World Resources Instituten (WRI) hiljattain julkaiseman raportin ja IPPC:n toisen arviointikertomuksen mukaiset. Positiivisia vaikutuksia voi olla, jos tuloja tai hiilivety - tai energiaveroja tehokkaasti, esimerkiksi vähentämällä työnantajien maksettaviksi tulevia työvoimakustannuksia tai antamalla verohyvitystä investoinneille. lupien myyntituloja) käytetään (tai vaihdettavien On tärkeää huomata, että epävarmuudesta huolimatta mikään kustannusarvioista ei ole hälyttävän suuri verrattuna BKT:n kokonaismäärään tai BKT:n odotettuun 50 prosentin kasvuun vuosina 1990-2010. Euroopan unionin ilmastonmuutospolitiikan lähtökohtana on, että muut teollisuusmaat tekevät samanlaisia sitoumuksia kasvihuonekaasujen päästöjen leikkaamisesta. Jos toiminta tapahtuu yksipuolisesti Euroopan unionissa, teollisuuden rakenteen muutokset ja kustannukset ovat paljon suuremmat. Energiaintensiiviset teollisuudenalat siirtyisivät EU:n ulkopuolelle. Lisäksi energiankulutus EU:ssa ehkä laskisi, mutta nousisi muualla (koska että hiilidioksidipäästöt lisääntyisivät muualla maailmassa, mikä kumoaisi osittain EU:n pyrkimykset vähentää päästöjä globaalisti. energian hinnat maailmanmarkkinoilla laskisivat). Tästä seuraisi, Hyödyt: Minkään ilmastostrategian hyötyjä ei ole helppo arvioida rahassa. Tämä johtuu erityisesti siitä, että ilmastonmuutos on globaali ja useita sukupolvia koskeva ongelma. Asiaa mutkistaa myös se, että ympäristönsuojelulle ja ihmisten terveysvaikutuksille on vaikea asettaa rahallista arvoa. Päästöjen rajoittamisesta saatavat suorat ja epäsuorat hyödyt eivät yleensä ole yhtä ilmansaasteiden ilmeisiä, ja edellä mainituissa kustannusarvioissa ei ole käsitelty vähentämisen ansiosta vähentyvien vahinkojen aiheuttamia positiivisia (suoria tai epäsuoria) taloudellisia vaikutuksia. Arviot suorista (ilmastolle aiheutuvista) hyödyistä riippuvat siitä, millaisia oletuksia asetetaan diskonttokorolle ja ilmaston herkkyydelle, mitä käytetään päästöjen vertailukohtana ja millainen painoarvo annetaan kehitysmaissa aiheutuville vahingoille. Kun nämä kaikki tekijät otetaan huomioon, C02-päästöjen vähentäminen Euroopan unionissa 15 prosentilla toisi hyötyjä yhteensä 0,3-101 miljardin ecun edestä vuodessa. Nämä hyötyarviot koskevat koko maailmaa, ja vain osa niistä hyödyttää Euroopan unionia. Arvioiden väliset suuret erot johtuvat lähinnä arvosta, joka annetaan kaukaisessa tulevaisuudessa tapahtuville vahingoille. Jos arvo on korkea (diskonttokorko on nolla), tulevaisuudessa tapahtuvan vahingon arvo on sama kuin nyt tapahtuvan. Jos arvo on matala (diskonttokorko esim. 10 %), 100 miljoonan ecun vahingot 50 vuoden kuluttua ovat nyt arvoltaan alle 1 miljoonaa ecua. Valinta on poliittinen. johtuu muiden saasteiden vähenemisestä. Sen Edellä oleva arvio ei vielä heijasta epäsuoria hyötyjä eli vahinkokustannusten välttämistä, lisäksi, että strategia vähentää joka venattuna myös nykyiseen kasvihuonekaasuja, rikkidioksidi-, typpioksidi-, rikki- ja hiukkaspäästöjä 15 25 prosentilla tai vieläkin lainsäädäntöön vähentäisi se - 1 5- enemmän. Tästä saatavien hyötyjen (lähinnä ihmisten terveydelle, maataloudelle ja infrastruktuurin säilymiselle) voidaan arvioida olevan ainakin 11-32 miljardia ecua. Lisäksi hiilidioksidipäästöjen vähentäminen alentaisi myös komission ehdottaman happamoitumisstrategian noudattamisesta aiheutuvia vuosikustannuksia ainakin 4 miljardilla eculla vuodessa. Kasvihuonekaasujen vähentämiseen liittyviä suoria ja epäsuoria kokonaishyötyjä on vaikea ilmaista rahassa. Käytettävissä olevien arvioiden mukaan ne vaihtelevat välillä 15-137 miljardia ecua vuodessa. Kun tämä arvio yhdistetään suoriin noudattamisesta toisivat aiheutuviin kustannuksiin, vaikuttaa siltä, että ehdotetut päästövähennykset nettohyötyä, jos kaukaisessa tulevaisuudessa tapahtuville vahingoille annetaan korkea arvo. toisin sanoen verojärjestelmien Resurssien kohdistamisen kehittäminen yleensä, rakenteiden parantaminen, vaikuttaa kaiken kaikkiaan myönteisesti työllisyyteen. C02- päästöjen vähentäminen liittyy usein työvoimavaltaisempiin ratkaisuihin, esimerkiksi lieventävällä tuontipolttoaineet voidaan korvata kotimaassa tekniikalla. Vaikka tätä on vaikeata ilmaista määrällisesti, se on varmasti merkittävä tekijä yksityiskohtaisessa jälkeen Kioton ilmastonmuutosstrategiassa. tuotetulla, vaikutuksia laadittavassa konferenssin Lopuksi on korostettava, kuinka toimia kollektiivisesti varsinkin tärkeää on teollisuusmaissa. Yksipuolinen toiminta merkitsisi, että Euroopan unioni maksaisi yksin politiikan koko kustannukset. Samalla muut maat hyötyisivät tästä osallistumatta ratkaisuun. Yhtenäisellä toiminnalla taataan, että EU:lie lankeavat ympäristökustannukset ja tasapainossa. Tämän vuoksi yhteistoiminta muiden teollisuusmaiden kanssa on tärkeää yksipuolisen toiminnan aiheuttaman epätasapainon tehokasta välttämiseksi, ja se on ainoa keino, jolla osapuolet voivat ilmastopolitiikkaa. -hyödyt ovat paremmin toteuttaa Päätelmät Vaikka kokonaiskustannukset ehkä vaikuttavat yhdessä melko hallittavilta, erikseen tarkasteltuina ne ovat huomattavasti suuremmat, toisin sanoen yksittäisillä sektoreilla, ja ne voivat haitata huomattavasti näiden sektorien kansainvälistä kilpailukykyä, jos muut ja teollisuusmaat eivät yhteiskunnallinen hyväksyttävyys investoida maailman lämpenemistä käsittelevään eurooppalaiseen politiikkaan. Luvussa 7 käsitelty muiden teollisuusmaiden sitoutuminen on tässä ratkaiseva kysymys. Yhteistoiminta on edellytys kustannusten ja hyötyjen oikeanlaiselle tasapainottamiselle osapuolina olevien maiden kesken. tee samankaltaisia sitoumuksia. Kustannusten poliittinen riippuu yhteiskunnan halukkuudesta Vaikutusten lieventämiskustannukset vaihtelevat kansantalouksien, alueiden, sektorien ja yritysten välillä, riippuen. Näiden ja ne vaihtelevat myös kasvihuonekaasusta eroavuuksien sekä toiminnan kohteiden ja kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämiseksi käytettyjen poliittisten toimenpiteiden runsauden vuoksi on ratkaisevan tärkeää, miten politiikan keinojen yhdistelmä ja kattavan ilmastopolitiikan maantieteellinen kohdealue toteuttamaan sellaisia valitaan. Poliittisten päättäjien pitäisi kaikin keinoin pyrkiä poliittisia päästään vähimmäiskustannuksin. Tämä pätee niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin. Mitä vähentämistavoitteeseen päästöjen keinoja. joilla enemmän välineitä ja keinoja on käytössä ja mitä laajemmalla maantieteellisellä alueella niitä käytetään, sitä halvemmaksi ja poliittisesti hyväksyttävämmäksi kustannustehokas strategia osoittautuu. Lisäksi yhteisellä ja yhteensovitetulla politiikalla ja toimenpiteillä voidaan avata uusi ja edullisempi tie kustannustehokkaalle politiikalle mm. siksi, että se tekisi politiikasta globaalisti tehokkaampaa ympäristön kannalta esimerkiksi rajoittamalla ns. hiilivety vuodon vaaraa. 6. Muut kasvihuonekaasut toiseksi tärkein kasvihuonekaasu EU:n korissa. Vuonna Metaani on 1990 metaanipäästöistä 45 % sai alkunsa maataloudesta, 32 % jätteistä ja 23 % energiasta. Metaania koskevassa komission tiedonannossa (KOM(96) 557) mainittujen laskelmien mukaan nykyistä politiikkaa jatkamalla on mahdollista vähentää metaanipäästöjä vuoden 1990 tasosta jopa 13-15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä. Jos politiikkaa muutetaan ratkaisevalla tavalla, niitä on teknisesti mahdollista vähentää enintään 40 % saman ajan kuluessa. Tästä CH4:n ylimääräisestä 25 prosentin vähennyksestä (n. 40 % n. 15 %:n sijasta), joka vastaa noin 100 miljoonaa tonnia hiilidioksidia, aiheutuu kustannuksia arviolta 20-30 ecua hiilidioksiditonnin ekvivalenttia kohden, joten vuosikustannukset olisivat noin 2-3 miljardia ecua. Toisaalta tämän 25 prosentin ylimääräisen metaanipäästövähennyksen ansiosta hiilidioksidipäästöjä voitaisiin vähentää 12 % 15 prosentin sijasta. On huomattava, että tämä ylimääräinen 25 prosentin vähennys edellyttää, että jätealalla metaanipäästöjä vähennetään 60 % ja energia-alalla 34 %. Maataloudessa tarvitaan vielä lisätutkimuksia, jotta voitaisiin varmistaa, että ainoastaan teknisesti toteutettavia, poliittisesti hyväksyttäviä ja muiden poliittisten tavoitteiden mukaisia toimenpiteitä toteutetaan. Siksi on epävarmaa, kuinka paljon metaanipäästöjen yli 15 %:n suuruisista vähentämismahdollisuuksista lopulta käytetään hyväksi. ja maataloudessa useammin. Maanviljelyssä Sellaista politiikkaa on edelleen jatkettava, jonka ansiosta jätteiden käsittely kehittyy, metaani korjataan talteen nykyisillä ja uusilla kaatopaikoilla, hiilikaivoksissa käytetään parasta tarjolla olevaa talteenottotekniikkaa, öljyn ja maakaasun tuotannosta maalla ja merellä syntyvät päästöt minimoidaan, vuodoille asetetaan tiukat normit ja kaasujohtoja käsittelyn tarkastetaan kehittämisessä on ja maaseudun kehittämispolitiikan mahdollisuuksia tällaisen kehityksen tukemisessa on analysoitava. Kyseeseen tulevat esimerkiksi katettuja lantavarastoja ja biokaasun käyttöä eläinten varten tchotuolantoyksiköille. Euroopan yhteisön maatalouden tutkimusohjelmassa pitäisi myös kannustaa eläinten ruokinnan parantamismahdollisuuksia. ja yhteisen maatalouspolitiikan lupaavia mahdollisuuksia, investointituki varastoinnin osoitettavat eläinlannan kannusteet varsinkin suurille tai ja tonnia hiilidioksidia. Vähentämällä Typpioksiduulin (N20) päästöt olivat 0,9 miljoonaa tonnia vuonna 1990, mikä vastaa noin 300 miljoonaa teollisuuden N20-päästöjä varsinkin polyamiditeollisuudessa, joka aiheuttaa kolmanneksen kaikista N20-päästöistä, päästöjä voidaan vähentää 30 prosentilla vuoteen 2010 mennessä. Energian käytöstä (voimaloista) aiheutuvien NLO-pääslöjen oletetaan pysyvän vakaina vuoteen 2010 asti, sillä useimmat uudet voimalat todennäköisesti kaasulla ja NiO-pääslöjen väheneminen todennäköisesti vähintäänkin korvaa sähköntuotannon kasvun vaikutukset. lannoitteiden käytön Maatalouden typpioksiduulipäästöjen arvioidaan vähenevän toimivat 17 vähenemisen ansiosta, ja tätä suuntausta korostanee yhteisen maatalouspolitiikan vahvistaminen Agenda 2000:ssa. Näillä aloilla saavutettavat päästöjen vähennykset ovat liikenteessä. vähintään yhtä Typpioksiduulipäästöjen vähennysten oletetaan tällä perusteella olevan 70-95 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalenttia. suuria kuin katalysaattoreista lisäykset johtuvat Typpioksiduulipäästöjen vähentäminen (0,285 milj. tonnilla) tulee maksamaan n. 120 ecua N20-tonnilta tai 0,36 ecua tonnilta hiilidioksidiekvivalenttia, yhteensä 0,03 miljardia ecua. Politiikassa voidaan huolehtia, että teollisuuden päästöistä tehtävät tukea sopimukset ympäristöystävällisille viljelymenetelmille, esimerkiksi lannoitteiden hyvää käyttöä olisi fossiilisten polttoaineiden tuettava. Energiasektorilla on voimistettava liikenteessä on leijukerrospoltosta aiheutuvien N20-päästöjen vähentämiseksi, kehitettävä katalysaattoritekni ikkaa. tuottajia. Maataloudessa tutkimusta koskevat lisättävä kaikkia olisi ja 7. Kaikkien teollisuusmaiden on sitouduttava toimimaan vastaavalla tavalla Kasvihuonekaasujen päästöjä ei voida vähentää muuttamalla ratkaisevasti tuotanto- ja kulutustapoja vain yksittäisissä maissa tai maaryhmissä kuten Euroopan yhteisössä. Monet teollisuusalat toimivat kasvavan globaalin kilpailun ympäristössä, jossa pienetkin kustannuserot ovat merkittäviä. Yhä useammat talouden alat kilpailevat pääomasta maailmanmarkkinoilla, joilla lyhyen aikavälin voitto on tärkeää. Monet Euroopan tärkeät teollisuudenalat kärsivät tai ovat kärsineet ylikapasiteetista, joka vaikeuttaa muutosten tekemistä. sitoutuminen järjestelmällä, sitoumus. Sen johon kuuluvat vastuunjako Rion ympäristökokouksen jälkeen ilmastoa koskevan yleissopimuksen toteuttamisesta tarvittava suunnanmuutos päästöissä voidaan saadut kokemukset osoittavat, että ja saavuttaa vain maailmanlaajuisella eri puolilla maailmaa. Siksi EU:n ehdotus on samankaltainen neuvottelukanta eikä yksipuolinen lähtökohtana on, että muut teollisuusmaat voivat ja niiden täytyy toimia samalla tavalla, ja ehdotukseen liittyy vaatimus, että tavoitteiden saavuttamiseksi on yksilöitävä yhteiset ja yhteensovitetut periaatteet ja toimenpiteet. On sanottu, että yhteisistä ja yhteensovitetuista periaatteista ja toimenpiteistä sopiminen vähentää pöytäkirjan sopimuspuolten mahdollisuuksia joustaa sitoumustensa joissakin tapauksissa politiikan ja toimenpiteiden maailmanlaajuinen yhteensovittaminen helpottaa kustannustehokkaiden toimintaan kohdistuvaa poliittista vastustusta, jonka koetaan koskevan vain osaa pöytäkirjan sopimuspuolista. toteuttamisessa. EU:n kanta perustuu käsitykseen, että ratkaisujen noudattamista ja vähentää sellaiseen EU. ssa tunnistetut hiilidioksidipäästöjen vähentämismahdollisuudet, joiden avulla EU:n tavoite voidaan saavuttaa vuoteen 2010 mennessä, koskevat tietenkin myös muita teollisuusmaita. Autojen polttoainetehokkuutta ja laitteiden sähkönkulutusta voidaan parantaa merkittävästi kaikkialla maailmassa. Myös fossiilisia polttoaineita käyttävien voimaloiden ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä nopeuttaa, ja teollisuudessa voidaan parantaa energiatehokkuutta. tuottavuutta voidaan lisätä On selvää, että monet näistä toimenpiteistä soveltuvat myös kehitysmaihin. Vaikka kehitysmaat eivät laillisesti sitoutuisi tavoitteisiin, tavoitteet todennäköisesti kuitenkin vaikuttavat niihin. Autojen polttoainelehokkuudesta päättävät viime kädessä Euroopassa, - 18- ja toimivat kansainväliset valmistajat, eivätkä niiden Yhdysvalloissa ulkopuolisiin maihin vietävät tai niiden ulkopuolella valmistuttamat autot jatka sen suurempaa polttoaineenkulutusta. Sama koskee monia muita aloja. Japanissa 8. Kehitysmaat todetaan, että Ilmastoa koskevassa yleissopimuksessa teollisuusmaiden on johdettava kasvihuonekaasujen vähentämistä. Vuonna 1990 maailman kasvihuonekaasupäästöistä 75 % oli peräisin teollisuusmaista, ja henkeä kohti laskettuina teollisuusmaiden C()?-päästöt ovat keskimäärin 10 kertaa niin korkeita kuin kehitysmaiden. ja Berliinin mandaatissa Tosin kehitysmaissa tapahtuva tai odotettu kehitys lisää todennäköisesti näiden maiden päästöjä merkittävästi, vaikka useimmissa kehitysmaissa henkeä kohti lasketut päästöt jäävätkin huomattavasti jälkeen teollisuusmaiden tasosta. Haasteeseen voidaan vastata kolmella tavalla. Ensimmäinen niistä on, että voimistetaan teollisuusmaihin kohdistuvia velvoitteita toimia välittömästi. Kehitysmaat voidaan saada seuraamaan maailmanlaajuista prosessia vain, jos teollisuusmaat johtavat kehitystä poliittisesti ja teknisesti. Toinen vastaus on huolehtia, että kehitysmaista kehittyneimmät ottavat asteittain enemmän vastuuta, kun se on perusteltua niiden kehitystasoon nähden. Tässä ei ole tilaa vapaamatkustajille. Perusteena on, että sekä kasvihuonekaasupäästöt että niiden rajoittamis- tai vähentämismahdollisuudet vaihtelevat erittäin paljon eri kehitysmaiden kesken. Kolmas vastaus on, että jos teollisuusmaat käyttävät ja kehittävät teknologiaa, joka aiheuttaa vain vähän kasvihuonekaasujen päästöjä, jotta ne voisivat noudattaa päästöjen vähennyssitoumuksiaan, sitä käytetään todennäköisesti myös kehitysmaissa niiden päästöjen vähentämiseen. Komissio on tietoinen, että teknologian siirron helpottamiseksi Euroopan yhteisön on keskitettävä ja lisättävä teknistä ja taloudellista yhteistyötään kehitysmaiden kanssa. 9. Päätelmät Komissio korostaa johtopäätöksenä seuraavia seikkoja: - ihmisen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta tulevaisuudessa mahdollisesti aiheutuvat vahingot ja kustannukset pakottavat vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä pikaisesti - teollisuusmaiden on edelleen johdettava päästöjen vähentämispyrkimyksiä päästöjen vähentämistavoitteet ovat teknisesti ja taloudellisesti Euroopan unionissa vain, jos kaikki vähentämispyrkimyksiin teollisuusmaat sitoutuvat toteuttamiskelpoisia samankaltaisiin - monet tässä tiedonannossa yksilöidyistä kustannustehokkaaseen strategiaan liittyvistä toimenpiteistä soveltuvat myös muihin teollisuusmaihin - 19 kustannustehokkaan välineet ilmastostrategian valinnassa on tärkeää valita myös oikeat koska poliittinen haaste ja toiminnan tarve ovat merkittävät, koko yhteiskunnan on osallistuttava komissio laatii yksityiskohtaisemman ilmastonmuutosstrategian sen jälkeen, kun Kiotossa on sovittu päästöjen vähentämissitoumuksista. -20 ISSN 1024-4492 KOM(97) 481 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 15 Luettelonumero : CB-CO-97-511-FI-C ISBN 92-78-25621-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto E-2985 Luxemburg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3018/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Skovbrug

eurovoc_concepts:
afforestation
environmental protection
forest conservation
forestry economics
forestry policy
silviculture
wood industry

text: C 134/60 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 4. 98 Dette ville głre det muligt at opstille strukturm(cid:230)ssige garantier og forbedre besk(cid:230)ftigelsessituationen i de d(cid:229)rligst stillede omr(cid:229)der p(cid:229) trods af tabet af arbejdspladser som fłlge af den teknologiske udvikling. Vil Kommissionen endvidere sikre, at forvaltningen og udnyttelsen af skovene głres mere b(cid:230)redygtige i łkonomisk, samfundsm(cid:230)ssig og miljłm(cid:230)ssig henseende? (1) EFT C 206 af 7. 7. 1997, s. 128. (98/C 134/74) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3018/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Skovbrug Det kan i tilknytning til (cid:216)SU(cid:146)s udtalelse om »Situationen og problemerne i EU(cid:146)s skovbrug og mulighederne for at udbygge skovbrugspolitikken« (CES 476/97) (1) anfłres, at nybeplantningen med skov spiller en grundl(cid:230)g- gende rolle som led i landbrugspolitikken, idet den kan afhj(cid:230)lpe virkningerne af den brakl(cid:230)gningsstrategi, der indfłrtes med reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik, bidrage til at lłse tr(cid:230)knapheden i Den Europ(cid:230)iske Union og beskytte miljłet. Vil Kommissionen drage omsorg for, at det grundl(cid:230)ggende m(cid:229)l for EU(cid:146)s skovbrugspolitik bliver at sikre og forbedre de nłdvendige betingelser for en udbyttegivende og miljłvenlig skovbrugsłkonomi og skovbrugsin- dustri samt at udbygge skovbrugssektorens landdistriktsbaserede strukturer og forbedre dens łkonomi? Vil Kommissionen endvidere drage omsorg for, at Unionen bruger sine finansielle midler til at beskytte skovene og yde stłtte til landdistrikterne samt til forsknings-, uddannelses- og informationsform(cid:229)l, idet den i denne forbindelse ogs(cid:229) błr tilbyde konsulentbistand? Koordineringen i skovbrugssektoren błr forbedres. (1) EFT C 206 af 7. 7. 1997, s. 128. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-3017/97 og E-3018/97 (7. november 1997) Det (cid:230)rede medlem refererer til udtalelsen fra det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg om situationen og problemerne i EU’s skovbrug og mulighederne for at udbygge skovbrugspolitikken. Kommissionen satte stor pris p(cid:229) denne rapport og er enig i mange af de fremsatte synspunkter, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r konceptet om en b(cid:230)redygtig forvaltning af skovene, som d(cid:230)kker de łkonomiske, miljłm(cid:230)ssige og sociale aspekter, og hvad ang(cid:229)r skovenes og de dermed forbundne industriers rolle som kilde til besk(cid:230)ftigelse og indt(cid:230)gter i landdistrikterne. Kommissionen vil igen i (cid:229)r freml(cid:230)gge en rapport vedrłrende gennemfłrelsen af skovbrugsforanstaltninger inden for landbruget, som vil belyse de łkonomiske, miljłm(cid:230)ssige og sociale konsekvenser af foranstaltnin- gerne. For łvrigt beskrives F(cid:230)llesskabets tiltag inden for skovbrugssektoren i den bet(cid:230)nkning, som Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne har udarbejdet (A4-0414/96). Som svar p(cid:229) Parlamentets beslutning om F(cid:230)llesskabets skovbrugsstrategi af 30. januar 1997 (Thomas- bet(cid:230)nkningen) freml(cid:230)gger Kommissionen i starten af 1999 et forslag til en europ(cid:230)isk skovbrugsstrategi, som blandt andet tager hensyn til m(cid:229)lene i Agenda 2000 (1) (1) KOM(97) 2000 endelig udg