title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3027/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Fremtidens støjpolitik (grønbog)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU publication
European Commission
machinery
noise pollution
pollution control measures
prevention of pollution
proposal (EU)
resolution of parliament
tax relief

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/131 (98/C 117/174) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3027/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Fremtidens stłjpolitik (grłnbog) Med hensyn til Kommissionens grłnbog om fremtidens stłjpolitik (KOM(96)0540) mener Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r stłj fra redskaber og maskiner til udendłrs brug, at den foresl(cid:229)ede begr(cid:230)nsning af fasts(cid:230)ttelsen af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier til de sektorer, for hvilke der allerede findes s(cid:229)danne v(cid:230)rdier, er problematisk, da de eksisterende foranstaltninger ikke er blevet truffet systematisk eller efter en sagligt begrundet prioritering, men mere eller mindre sporadisk. Vil Kommissionen derfor vedtage et samlet program for begr(cid:230)nsning af stłjforureningen i denne sektor, og vil den desuden i hłjere grad fremme (eventuelt ogs(cid:229) ved hj(cid:230)lp af afgiftsm(cid:230)ssige foranstaltninger) en hurtig indfłrelse af mindre stłjende maskiner? (98/C 117/175) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3028/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Fremtidens stłjpolitik (grłnbog) Med hensyn til Kommissionens grłnbog om fremtidens stłjpolitik (KOM(96)0540) giver Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg sin tilslutning til den prioritering, der gives til foranstaltninger til vurdering og nedbringelse af jernbanestłj, selv om det mener, at de i grłnbogen foresl(cid:229)ede stłjd(cid:230)mpende foranstaltninger kunne forbedres yderligere, f. eks. gennem anvendelse af de s(cid:229)kaldte »low noise trains«. Vil Kommissionen vurdere og undg(cid:229) en eventuel anvendelse af variable sporafgifter fastsat p(cid:229) grundlag af brugen af de enkelte jernbanestr(cid:230)kninger? Den omkostningsstigning, dette ville medfłre, ville for(cid:229)rsage en forskydning af trafikken i retning af andre transportformer, som alt i alt er mindre miljłvenlige. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 og E-3028/97 (5. november 1997) Kommissionen er meget opm(cid:230)rksom p(cid:229) de forskellige problemer, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. P(cid:229) grundlag af talrige meningstilkendegivelser, som er fremsat efter offentliggłrelsen af grłnbogen om stłjpolitik, og specielt Europa-Parlamentets beslutning herom, er Kommissionen ved at f(cid:230)rdiggłre planl(cid:230)gnin- gen af de fremtidige stłjbek(cid:230)mpelsesforanstaltninger. Det er meningen, at disse skal integreres i et sammenh(cid:230)ngende og realistisk program. Et af de centrale punkter i dette program bliver naturligvis koordineringen og samarbejdet mellem de forskellige aktłrer, der er involveret i stłjproblematikken. Kommissionen har ingen planer om at privilegere nogen bestemt foranstaltning. Der opereres med en afbalanceret anvendelse af de forskellige instrumenter, der er til r(cid:229)dighed. Det indg(cid:229)r heller ikke i Kommissionens intentioner at tage łkonomiske instrumenter i brug i stedet for at fastl(cid:230)gge stłjemissionsnor- mer. Endvidere vil Kommissionen słge at undg(cid:229) lłsninger, som kan medfłre en oml(cid:230)gning af trafikken i retning af transportformer, som vil f(cid:229) en endnu stłrre indvirkning p(cid:229) miljłet. Endelig er fasts(cid:230)ttelsen af m(cid:229)len absolut foruds(cid:230)tning for at kunne tr(cid:230)ffe foranstaltninger til stłjbek(cid:230)mpelse. Kommissionen er nu for łjeblikket i gang med at undersłge de forskellige valgmuligheder med hensyn til en definition af disse m(cid:229)l


title: 98/365/EF: Kommissionens beslutning af 1. oktober 1997 om Frankrigs påståede støtte til SFMI-Chronopost (meddelt under nummer K(1997) 3146) (Kun den franske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
France
State aid
customs procedure suspending duties
postal service
stamp duty
subsidiary

formats: html pdf print

text: 9. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/37 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 1. oktober 1997 om Frankrigs p(cid:134)st(cid:134)ede støtte til SFMI-Chronopost (meddelt under nummer K(1997) 3146) (Kun den franske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (98/365/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — luftfartsselskabet Transport der er et datterselskab af a(cid:130)rien transr(cid:130)gional (TAT). SFMI udførte kur(cid:130)rpostvirk- somheden under navnet EMS/Chronopost. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økono- miske Samarbejdsomr(cid:134)de, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), og efter i overensstemmelse med nævnte artikler at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger og under hensyntagen til disse bemærk- ninger, og ud fra følgende betragtninger: I. SAGSFREMSTILLING A. Baggrund I Frankrig er kur(cid:130)rpostvirksomhed en aktivitet, der ikke er underlagt konkurrencebegrænsning, i modsætning til almindelig postvirksomhed, der er underlagt det franske postmonopol. Det franske postvæsen var indtil udgangen af 1990 en del af den franske statsforvaltning. Pr. 1. januar 1991 blev det franske postvæsen i medfør af bestemmelserne i lov nr. 90-568 af 2. juli 1990 en selvstændig offentligretlig enhed, der ud over at have aktiviteter inden for den offentlige sektor fik ret til at udbyde tjenesteydelser i konkurrence- prægede sektorer. Ved udgangen af 1985/begyndelsen af 1986 overdrog det franske postvæsen forvaltningen af kur(cid:130)rpostvirksomhed, der indtil da var blevet drevet under betegnelsen Postadex, til et privatretligt selskab, Soci(cid:130)t(cid:130) fran(cid:135)aise de messagerie internationale (SFMI der blev oprettet til det form(cid:134)l. SFMI blev oprettet med en selskabskapital p(cid:134) 10 mio. FRF, fordelt p(cid:134) Sofipost (66 %), der er et 100 % ejet holdings- elskab af det franske postvæsen, og TAT Express (34 %), Retningslinjerne for drift og markedsføring af kur(cid:130)rpost- virksomhed blev fastsat i en instruks fra Post- og Tele- kommunikationsministeriet af 19. august 1986. I denne instruks blev det understreget, at denne virksomhed primært skulle udføres af SFMI ved burg af det franske postvæsens udstyr, suppleret med udstyr fra TAT. Det blev bl. a. understreget, at det franske postvæsen skulle yde SFMI logistisk og forretningsmæssig bistand. Kontraktfor- holdet mellem det franske postvæsen og SFMI-Chrono- post reguleres af aftaler. Den første aftale, der blev indg(cid:134)et i 1986, og som fandt anvendelse indtil 1992, blev erstattet af en ny aftale, der tr(cid:134)dte i kraft den 1. januar 1993. Strukturen for kur(cid:130)rpostvirksomhed blev ændret i 1992. Sofipost og TAT oprettede et nyt selskab, Chronopost SA (Chronopost), i hvilket de ligeledes havde hver hen- holdsvis 66 % og 34 % af kapitalen. Chronopost overtog SFMI’s nationale aktiviteter, og SFMI beholdt de interna- tionale. SFMI blev opkøbt af GDEW France, der er et fransk datterselskab af den fælles internationale operatør GDEW, der best(cid:134)r af det australske selskab TNT og det tyske, canadiske, nederlandske og svenske postvæsen. Det skal nævnes, at GDEW er et joint venture-selskab i form af en fusion, som Kommissionen godkendte i beslutning af 2. december 1991(1). ved deraf behandlingen for GDEW) Inden for rammerne af denne nye struktur skulle Chrono- post handle som tjenesteyder og agent for SFMI (og som følge af internationale forsendelser i Frankrig. Endvidere m(cid:134)tte Chronopost ikke konkurrere med SFMI, som selskabet var eneagent for indtil den 1. januar 1995. Chronopost havde ligeledes indtil denne dato eneret til at benytte det franske postvæsens net. (I denne beslutning vil der syste- i matisk blive henvist tilfælde, hvor der kun henvises til det ene selskab). »SFMI-Chronopost«, ogs(cid:134) til (1) EFT C 322 af 13. 12. 1991, s. 19. L 164/38 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 B. SFMI-Chronoposts økonomiske resultater Da SFMI-Chronopost startede sin virksomhed i 1986 var det franske marked for kur(cid:130)rpostvirksomhed domineret af selskabet DHL, der havde en markedsandel p(cid:134) 40 %. Det franske postvæsens omsætning for internationale forsen- delser via produktet Postadex beløb sig til 45 mio. FRF i 1985 (dvs. ca. 10 % af markedet). Markedet har været stadig voksende siden oprettelsen af SFMI-Chronopost i 1986 (omsætningen er s(cid:134)ledes steget fra 500 mio. FRF i 1986 til 2,7 mia. FRF i 1996). SFMI-Chronopost er en blomstrende virksomhed, der har tilkæmpet sig markedsandele, konsolideret sin stilling og konstant opn(cid:134)et overskud. Virksomhedens markedsandel er steget fra 4 % i 1986 til 22 % i 1996, og der er hvert (cid:134)r udbetalt udbytte. Denne rentabilitet skyldes opsvinget p(cid:134) det franske marked for kur(cid:130)rpostvirksomhed, SFMI-Chro- noposts adgang til moderselskabets net, valg af en sund kommerciel strategi og store reklameinvesteringer. Det skal bemærkes at SFMI-Chronopost især i de første drifts(cid:134)r gav de fleste af sine aktiviteter i underleverance til franske postvæsen, hvilket begrænsede selskabets det etableringsomkostninger (herunder de faste omkostnin- ger). Det fik en meget begrænset egenkapital (10 mio. FRF). forklarer, hvorfor selskabet gennem (cid:134)rene (eksempelvis fra 67 % i 1987 til 39 % i 1994 hvad afhentning ang(cid:134)r, fra 94 % i 1987 til 45,8 % i 1994 hvad ang(cid:134)r udbringning). I 1996 havde SFMI-Chro- nopost 1 870 ansatte, 32 kontorer, 2 transitcentre, 6 inter- nationale udvekslingscentre og 600 køretøjer. SFMI-Chro- nopost havde 450 underleverandører, herunder det franske postvæsen. Med hensyn til marketingaktiviteterne havde SFMI-Chro- nopost ansat 95 sælgere i 1996 og kun en fjerdedel af omsætningen gik via det franske postvæsen. C. Klagen og proceduren Den 21. december 1990 indgav Syndicat fran(cid:135)ais de l’Express international (SFEI), som er en sammenslutning af selskaber, der tilbyder kur(cid:130)rtjeneste i konkurrence med SFMI-Chronopost, en klage til Kommissionen med den p(cid:134)stand, at den logistiske og forretningsmæssige bistand, som det franske postvæsen ydede SFMI-Chronopost, udgjorde statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92 og 93. Støtten skulle have givet SFMI-chronopost mulighed for at tilbyde langt lavere priser end konkurrenterne. Klagen var vedlagt en økonomisk analyse udført af r(cid:134)dgivningsfir- maet Braxton p(cid:134) SFEI’s foranledning. Analysen vurderer det støttebeløb, som SFMI-Chronopost p(cid:134)st(cid:134)s at have modtaget i perioden 1986-1989. I modsætning til konkurrenterne, der væsentligst drev virksomhed p(cid:134) det internationale marked, besluttede SFMI-Chronopost b(cid:134)de at operere p(cid:134) det internationale marked og p(cid:134) det franske marked. Selskabet fik p(cid:134) den m(cid:134)de adgang til et nyt marked med ringe konkurrence og kunne udnytte synergien ved b(cid:134)de at drive forretning internationalt og nationalt. I skrivelse af 10. marts 1992 meddelte Kommissionen klageren, at sagen var blevet henlagt. SFEI og nogle af SFMI-Chronoposts konkurrenter sagen for EF-Domstolen med krav om annullation af denne skri- velse, som Kommissionen efterfølgende trak tilbage for at indhente yderligere oplysninger om sagen. indbragte Endvidere var produktet EMS/Chronopost mindre omfat- tende end konkurrenternes produkter, herunder bl. a. DHL’s. I modsætning til DHL havde EMS/Chronopost ikke faste kunder. Egenskaberne ved det produkt, som SFMI-Chronopost tilbød, gav s(cid:134)ledes selskabet mulighed for at tilbyde lavere priser end konkurrenterne. Bl. a. afhentede SFMI-Chronopost normalt kundernes breve og pakker p(cid:134) postkontorerne, mens konkurrenterne afhen- tede forsendelserne p(cid:134) bopælen. I modsætning til DHL garanterede SFMI-Chronopost ikke sine leveringsfrister. Selskabets geografiske dækningsomr(cid:134)de ligeledes mindre end DHL’s (100 lande i 1988 mod 175 for DHL’s vedkommende). Selskabets ekstra tjenester, herunder edb- tjenester, der giver mulighed for hele tiden at kontrollere den leverede tjeneste, var mindre udbyggede end konkur- renternes. var SFMI-Chronopost er blevet stadig mere uafhængig af det franske postvæsen, og de aktiviteter, som gives i underle- faldende verance til det franske postvæsen, har været P(cid:134) Kommissionens foranledning har Frankrig ved skri- velse af 21. januar 1993, telefax fra de kompetente admi- nistrative myndigheder af 3. maj 1993 og skrivelse af 10. juni 1993 fremsendt oplysninger. Den 16. juni 1993 anlagde SFEI og fem af de virksomhe- der, der indg(cid:134)r i sammenslutningen, sag ved Tribunal de commerce de Paris mod SFMI-Chronopost, det franske postvæsen mv. En ny analyse udført af firmaet Braxton, der var vedlagt denne klagesag, ajourførte tallene fra den første analyse og forlængede støttevurderingsperioden til udgangen af 1991. Med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 177 forelagde Tribunal de commerce de Paris den 5. januar 1994 EF- Domstolen otte spørgsm(cid:134)l om fortolkningen af EF-trakta- tens artikel 92 og 93. Kommissionen fremsatte sine skrift- lige bemærkninger til disse spørgsm(cid:134)l den 6. maj 1994. Den franske regering, der gav udtryk for sin holdning i maj 1994, vedlagde en analyse udført af firmaet Ernst & Young som svar p(cid:134) de to rapporter fra firmaet Braxton. 9. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/39 I februar 1996 indledte Kommissionen proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2, vedrørende det franske postvæsens bistand til SFMI-Chronopost i perioden 1986- 1991(2). Kommissionen mente ikke at kunne udelukke, at til SFMI-chronopost statsstøtte Frankrig havde ydet (direkte eller via det franske postvæsen). Hvad ang(cid:134)r de tjenester, som det franske postvæsen har udført for SFMI-Chronopost, synes de disponible oplys- ninger at antyde, at det kun var i 1992, at det franske postvæsens priser svarede til de faktiske omkostninger plus en fortjeneste. Kommissionen var ikke i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til at udelukke, at SFMI-Chro- nopost i regnskabs(cid:134)rene før eller efter 1992 kunne have modtaget statsstøtte. Kommissionen var heller ikke i besiddelse af tilstrækkelig detaljerede oplysninger til at udelukke, at oprettelsen af SFMI-Chronopost indebar overførsel af statsmidler i en eller anden form. Der foreligger ingen oplysninger om opfyldelsen af en af de betingelser, som deltagerne i joint venture-selskabet GDEW havde accepteret, da oprettelsen blev tilladt, nemlig forpligtelsen til, s(cid:134)fremt det ikke p(cid:134)vises, at der ikke er tale om krydssubsidiering, at tilbyde konkurren- terne de samme posttjenester som joint venture-selskabet i overensstemmelse med princippet om ligebehandling af ensartede transaktioner, s(cid:134)ledes at man udelukker risikoen for, at statsmidler overføres til en enkelt virksomhed p(cid:134) markedet for kur(cid:130)rpostvirksomhed. De samme betragt- ninger gør sig gældende for adgang til postinfrastrukturen for andre operatører end joint venture-selskabet fra den 1. januar 1995. efter EF-traktatens staltninger var blevet anmeldt i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3. Foranstaltningerne kunne udgøre stats- støtte og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Derimod kunne foranstalt- ningerne ikke falde ind under undtagelserne efter EF- traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 og 3. artikel stk. 92, 1, Frankrig blev underrettet om indledningen af proceduren ved skrivelse af 20. marts 1996. EF-Domstolen afsagde dom den 11. juli 1996 (4). Proce- duren ved Tribunal de commerce de Paris, der var blevet udsat, indtil EF-Domstolen havde afsagt dom, blev genop- taget den 24. september 1996. Den 30. maj 1996 fremsendte Frankrig en note til Kommissionen med bemærkninger til proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2. SFEI fremlagde sine bemærkninger i august 1996 og henledte bl. a. Kommissionens opmærksomhed p(cid:134) flere nye foranstaltninger, der kunne udgøre statsstøtte til SFMI-Chronopost. Det drejer sig om SFMI-Chronoposts anvendelse af det franske postvæsens image og især anvendelse af postvæsenets køretøjer i reklameøjemed, privilegeret adgang til Radio France’s udsendelser, told- og skattemæssige fordele b(cid:134)de for SFMI-Chronopost og postvæsenet samt postvæsenets investeringer i platforme til kur(cid:130)rservice. SFEI udvidede sin klage fra december 1990 med disse nye forhold. Der forel(cid:134) heller ingen oplysninger om, hvorvidt den henstilling, Kommissionen fremsatte i sin beslutning om franske postvæsens kommercielle aktiviteter (3), er det blevet gennemført. Kommissionen understregede her, at det af det franske postvæsens regnskab skulle fremg(cid:134), at der ikke ydes tilskud til aktiviteter, der falder uden for den offentlige servicevirksomhed, da s(cid:134)danne tilskud vil falde ind under EF-traktatens artikel 92 og 93. Da der ifølge beslutningen hvert (cid:134)r skal fremlægges nøjagtige oplysninger om dette punkt, skulle situationen inden for kur(cid:130)rpostvirksomhed underkastes en første kontrol p(cid:134) grundlag af de oplysninger, der var disponible ved udgangen af 1995. Med undtagelse af oprettelsen af joint venture-selskabet GDEW mente Kommissionen ikke, at ovennævnte foran- SFEI vedlagde en ny økonomisk analyse udført af det r(cid:134)dgivende selskab Bain & Company (herefter benævnt »Bain-analysen«) som bilag til ovenst(cid:134)ende bemærkninger. Form(cid:134)let med denne analyse var at vurdere det støttebe- løb, der svarer til det franske postvæsens bistand til SFMI i perioden 1986-1991. Bain-analysen er baseret p(cid:134) oplys- ningerne i rapporten fra Ernst & Young, og ifølge SFEI skulle tallene være mere troværdige end tallene i de to tidligere Braxton-analyser. Endvidere anmodede SFEI Kommissionen om at træffe foreløbige foranstaltninger vedrørende den formodede støtte til for SFMI- Chronopost. Klageren gentog sin anmodning om forelø- bige foranstaltninger i en skrivelse af 7. november 1996. Kommissionen svarede i to skrivelser af henholdsvis den 22. oktober og den 13. november 1996, at den ikke havde til hensigt at træffe s(cid:134)danne foranstaltninger, da den endnu ikke kunne afgøre, om der var tale om statsstøtte. fordel (2) EFT C 206 af 17. 7. 1996, s. 3. (3) EFT C 262 af 7. 10. 1995, s. 11. (4) Sag C-39/94, SFEI m. fl. mod La Poste m. fl. (herefter »La Po- ste«), Sml. 1996, s. I-3547. L 164/40 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 Kommissionen fremsendte SFEI’s bemærkninger til Frankrig i september 1996. Som svar p(cid:134) disse bemærk- ninger sendte Frankrig en ny note til Kommissionen vedlagt en omfattende økonomisk analyse udført af det r(cid:134)dgivende selskab Deloitte Touche Tohmatsu (herefter kaldet »Deloitte-analysen«). I dette dokument analyseres konklusionerne i Bain-analysen, og der gives svar derp(cid:134). Frankrig er p(cid:134) Kommissionens foranledning fremkommet med yderligere oplysninger og opklaringer. Der er afholdt flere møder mellem Kommissionen og de franske myndigheder. Det sidste blev afholdt i Paris den 10. juni 1997. Den 21. april 1997 sendte klageren en ny skrivelse til Kommissionen for at forhøre sig om sagens udvikling. SFEI anmodede Kommissionen om at fremsende nøjag- tige oplysninger om Frankrigs reaktion p(cid:134) indledningen af proceduren efter artikel 93, stk. 2, og om Kommissio- nens holdning og hensigter i sagen. Ved skrivelse af 30. april 1997 underrettede Kommissionen klageren om, at som Frankrig havde fremsendt, var de oplysninger, følsomme ikke kunne viderebringes, og at Kommissionen ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at udtale sig. I samme skri- velse bad Kommissionen klageren om at uddybe nogle af de fremsatte p(cid:134)stande. SFEI svarede Kommissionen ved skrivelse af 14. maj 1997. forretningsmæssige oplysninger, der D. De omhandlede foranstaltninger De foranstaltninger, som Kommissionen skal gennemg(cid:134) p(cid:134) baggrund af statsstøttereglerne, er følgende: 1) Logistisk bistand, der best(cid:134)r i, at SFMI-Chronopost f(cid:134)r stillet postinfrastruktur til indsamling, sortering, trans- port og udbringning af sine forsendelser til r(cid:134)dighed. Prisen for den logistiske bistand beregnes ved at gange enten antallet af behandlede forsendelser (f. eks. hvad ang(cid:134)r indsamling) eller den samlede vægt af de trans- porterede forsendelser (f. eks. hvad ang(cid:134)r transport) med enhedsprisen for de forskellige transaktioner, som det franske postvæsen skal udføre for at levere tjenesten til sit datterselskab. Disse enhedspriser forhandles hvert (cid:134)r mellem det franske postvæsen og SFMI-Chronopost. De er baseret p(cid:134) det franske postvæsens omkostninger plus en fortjenstmargen. For at ansl(cid:134) det samlede beløb for det franske postvæ- sens bistand til SFMI-Chronopost beregner postvæ- senet først de direkte driftsomkostninger, eksklusive i omkostninger forhold til produktsortimentet (kæde af basistransaktio- ner), svarende til tjenesteydelsen og den faktiske trafik- mængde. Omkostningerne til hovedsæde og regional- til hovedsæde og regionalkontorer, kontorer lægges derefter til i forhold til kostprisen for hver enkelt tjeneste. Med hensyn til produktsortimentet havde det franske postvæsen ikke et analytisk regnskabssystem, der gav mulighed for at beregne de faktiske omkostninger for denne logistiske bistand til SFMI-Chronopost. Indtil 1992 blev disse omkostninger beregnet p(cid:134) basis af skøn. De tjenester, der blev ydet til SFMI-Chronopost, blev opdelt i en række basistransaktioner, hvis tidsfor- brug aldrig var blevet m(cid:134)lt før 1992. For at beregne omkostningerne sidestillede det franske postvæsen disse tjenester med eksisterende posttjenester af samme art, hvor de forskellige transaktioner allerede var blevet tidsm(cid:134)lt og vurderet (f. eks. aflevering af et anbefalet brev). I 1992 blev tidsforbruget og omkostningerne ved de omhandlede transaktioner beregnet p(cid:134) basis af den faktiske trafikmængde inden for kur(cid:130)rpostvirksomhed. Disse beregninger betød, at postvæsenet kunne ansl(cid:134) den faktiske pris for den logistiske bistand. svarende til stigningstakten for enhedsomkostningerne For at beregne omkostningerne ved denne logistiske bistand nøjagtigt anvendte det franske postvæsen en aktualiseringsfaktor p(cid:134) for lønsummen. 1992, Denne stigningstakt blev valgt, fordi lønninger er den væsentligste omkostning i forbindelse med den logi- stiske bistand (over 75 %). De faktiske omkostninger for 1992 beregnet p(cid:134) basis af det faktiske produktsorti- ment blev s(cid:134)ledes aktualiseret og ganget med den faktisk registrerede trafikmængde hvert (cid:134)r i perioden 1986-1991. Ved at anvende denne s(cid:134)kaldte »retropola- tions«-metode har det franske postvæsen kunnet fore- tage et troværdigt skøn over de faktiske omkostninger i perioden 1986-1991. En sammenligning af omkostningerne ved den logi- stiske bistand og det vederlag, som SFMI-Chronopost betalte, viser, at den kumulerede dækningsprocent for de samlede omkostninger var p(cid:134) 116,1 % i perioden 1986-1991 og p(cid:134) 119 % i perioden 1986-1995. Det var kun i 1986 og 1987, at indtægterne fra den logistiske bistand l(cid:134) under omkostningerne (med en dæknings- procent p(cid:134) henholdsvis 70,3 % og 84,3 %). Indtæg- terne dækkede dog de direkte omkostninger før omkostninger til hovedsæde og regionalkontorer. Siden 1993 har SFMI-Chronopost hvert (cid:134)r betalt et fast bidrag til omkostningerne i forbindelse med postnettet (se nedenfor), der har ført til faldende enhedspriser. Ikke desto mindre er SFMI-Chronoposts vederlag større end postvæsenets omkostninger. Ifølge klageren forstærkes fordelene ved denne logi- stiske bistand yderligere af den omstændighed, at der gælder lempeligere toldregler for SFMI-Chronopost (se nedenfor) og gunstigere betalingsfrister. 9. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/41 Indtil 1992 sendte postvæsenet m(cid:134)nedlige fakturaer til SFMI-Chronopost, der skulle betales senest 90 dage efter udløbet af den m(cid:134)ned, de vedrørte. 3) Anvendelse af det franske postvæsens køretøjer til at reklamere for SFMI-Chronoposts aktiviteter. 2) Forretningsmæssig bistand, dvs. SFMI-Chronoposts adgang til det franske postvæsens kundekreds og good- will. Klageren hævder, at det franske postvæsen i 1986 overdrog kundekredsen til produktet Postadex til SFMI-Chronopost uden nogen form for modydelse (produktet Postadex blev i 1986 erstattet af produktet EMS-Chronopost). Endvidere drager SFMI-Chronopost fordel af det franske postvæsens salgs- og reklamekam- pagner. Frankrig har forklaret, at de priser, som SFMI-Chrono- post har betalt for den logistiske bistand, dækker alle postvæsenets omkostninger. De dækker s(cid:134)ledes ogs(cid:134) omkostningerne i forbindelse med forretningsmæssig bistand (via indl(cid:134)ns- og inkassotransaktioner). Ud over dette direkte vederlag betaler SFMI-Chronopost en afgift baseret p(cid:134) omsætningen og den (cid:134)rlige omsæt- ningsstigning [. ] (*). I perioden 1986-1995 betalte SFMI-Chronopost følgende beløb til det franske post- væsen: — 1986/1987 26 mio. FRF — 1988 — 1989 — 1990 — 1991 — 1992 — 1993 — 1994 — 1995 31 mio. FRF 39 mio. FRF 47 mio. FRF 49 mio. FRF 56 mio. FRF 45 mio. FRF 56 mio. FRF 76 mio. FRF. Dette vederlag beregnes, s(cid:134)ledes at det franske post- væsen opmuntres fremme sit datterselskabs produkter. I den henseende lancerer det franske post- væsen regelmæssigt reklamekampagner. til at Denne ordning blev ændret i 1993. Vederlaget best(cid:134)r nu af en fast del i form af et (cid:134)rligt bidrag p(cid:134) 25 mio. FRF til omkostningerne i forbindelse med salgsnettet og en variabel del i form af betaling af en præmie af SFMI-Chronoposts salg. Endvidere har SFMI-Chrono- post siden 1994 bidraget til omkostningerne i forbin- delse med postvæsenets distributionsnet (30 mio. FRF i 1994 og 33 mio. FRF i 1995). (*) Forretningsmæssigt følsomme oplysninger. 4) Adgang til reklamefladerne i Radio France. SFEI fremfører, at SFMI-Chronopost har reklameret for sit produkt Skypack i Radio France p(cid:134) særlige betingelser. 5) Skatte- og toldfordele og andre fordele. SFEI hævder, at det franske postvæsen har været fritaget for lønskat indtil oktober 1994, hvilket skulle svare til en støtte p(cid:134) 457 mio. FRF i 1994. Endvidere fremfører SFEI, at postvæsenet er fritaget for stempelafgift, hvilket skulle svare til en (cid:134)rlig støtte p(cid:134) 800 mio. FRF. SFMI-Chro- nopost kan have draget nytte af disse fordele via de underleverancer, der er udført af postvæsenet. Ifølge klageren skulle der endvidere gælde en særlig fortold- ningsprocedure for SFMI-Chronopost, der ikke er den samme som den almindelige procedure for private virksomheder. endvidere ifølge klageren modtage bistand fra Bureau d’(cid:130)change fran(cid:135)ais, der sørger for fortoldning af selskabets forsen- delser. Endelig hævder SFEI, at SFMI-Chronopost drager fordel af den investering p(cid:134) 1,2 mia. FRF, som det franske postvæsen i 1995 foretog i bygningen af platforme til kur(cid:130)rvirksomhed. SFMI-Chronopost skulle E. Klagerens argumenter SFEI’s hovedargumenter kan resumeres som følger: — Det franske postvæsens logistiske og forretningsmæs- sige bistand til SFMI-Chronopost udgør statsstøtte, der beløber sig til i alt 1,516 mia. FRF i perioden 1986- 1991. til det faktisk har betalt Denne støtte svarer til forskellen mellem den normale pris for den logistiske bistand, og det vederlag, som SFMI-Chronopost franske postvæsen. Klageren hævder med udgangspunkt i sin egen fortolkning af EF-Domstolens præjudicielle afgø- relse i ovennævnte sag (»La Poste«), at den normale markedspris er den pris, som en virksomhed under normale markedsforhold skulle have krævet for de omhandlede ydelser, og de stordriftsfordele, der følger af det franske postvæsens monopol, m(cid:134) ikke tages i betragtning, da disse stordriftsfordele netop ligger til grund for konkurrenceforvridningen. I Bain-analysen vurderes den modtagne støtte i forbindelse med den logistiske bistand til 1,048 mia. FRF (725 mio. FRF for de internationale aktiviteter) i perioden 1986-1991. Denne vurdering er baseret p(cid:134) to metoder, nemlig den s(cid:134)kaldte »markedspris«-metode og en metode baseret p(cid:134) en sammenligning af SFMI- L 164/42 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 Chronoposts ansl(cid:134)ede omkostninger med en gruppe konkurrenters faktiske omkostninger. Den første metode indebærer, at man beregner omkostningerne for de væsentligste elementer i den logistiske bistand (løn og leje) og fratrækker den pris, som SFMI-Chro- nopost faktisk har betalt. Metoden giver mulighed for at vurdere den finansielle byrde, det ville være for en virksomhed at oprette og drive et netværk som det franske postvæsens. Den anden metode er kun baseret p(cid:134) SFMI-Chronoposts internationale aktiviteter, og støtten vurderes her til 725 mio. FRF. og give mulighed for at priser. tilbyde bistand til lavere F. De franske myndigheders svar Frankrig afviser alle SFEI’s p(cid:134)stande, som man anser for at være ubegrundede. som de private faktisk har betalt virksomheder, der Hvad ang(cid:134)r den forretningsmæssige bistand vurderer SFEI den modtagne støtte til 468 mio. FRF (126 mio. FRF for de internationale aktiviteters vedkommende) i perioden 1986-1991. En del af denne støtte, nemlig 230 mio. FRF, svarer til forskellen mellem det beløb, som SFMI-Chronopost for det franske postvæsens forretningsmæssige bistand, og de udgifter, er medlemmer af SFEI, har haft i den henseende (20 % af omsætningen i de første (cid:134)r og derefter 6 %). 38 mio. FRF svarer til den støtte, der er forbundet med den gratis overførsel af kundekredsen for Postadex til SFMI-Chronopost i 1986 (støtten svarer til Postadex’s ansl(cid:134)ede omsætning i 1985). Endelig svarer 200 mio. FRF til støtten som følge af særlige gunstige betin- gelser for adgang til det franske postvæsens ekspedi- tionskontorer. Det skal understreges, at klageren og Bain-analysen ikke forklarer, hvordan det sidste tal er beregnet. Som støtte for denne argumentation nævnes der i Bain-analysen en række forhold, der skal bevise, at SFMI-Chronopost modtager statsstøtte. Det under- streges bl. a. , at SFMI-Chronopost har oplevet en usæd- vanlig kraftig vækst i perioden 1986-1991, og at faldet i denne vækst kan tilskrives det franske postvæsens faldende støtte. Endvidere har SFMI-Chronopost en mere fordelagtig regnskabsstruktur end konkurren- terne, og afkastet af det franske postvæsens investe- ringer i SFMI-Chronopost er særdeles højt. — Kommissionen bør p(cid:134) baggrund af artikel 92 og 93 undersøge de øvrige foranstaltninger, der er nævnt ovenfor franske (betalingsfrister, anvendelse af det postvæsens køretøjer, privilegeret adgang til Radio Frances udsendelser, skatte- og toldfordele og brug af platforme til kur(cid:130)rvirksomhed), der udgør ad hoc- støtte til SFMI-Chronopost. Kommissionen burde ligeledes undersøge de toldregler, der gælder for SFMI-Chronopost og det franske postvæsen, og det franske postvæsens ordning vedrørende lønskat og stempelafgifter. Fordele, der indrømmes moderselska- bet, kan komme datterselskabet til gode. S(cid:134)danne fordele vil nedbringe det franske postvæsens udgifter Generelt har det franske postvæsen ved oprettelsen og driften af datterselskabet SFMI-Chronopost optr(cid:134)dt som en privat investor under normale markedsforhold. To (cid:134)r efter oprettelsen af datteselskabet, dvs. efter opstarten, var samtlige omkostninger til bistand dækket, og investerin- gerne fuldt ud rentable. Det franske postvæsens adfærd kan sammenlignes med et holdingselskab eller en sammenslutning af virksomheder, der fører en strukturpo- litik, en global politik eller en sektormæssig politik med henblik p(cid:134) at sikre rentabilitet p(cid:134) lang sigt. Frankrig har som støtte for sin p(cid:134)stand fremlagt detaljerede oplys- ninger for perioden 1986-1995. Disse oplysninger ang(cid:134)r bl. a. vederlaget for logistisk og forretningsmæssig bistand og SFMI-Chronoposts i denne periode. finansielle resultater Frankrig har endvidere anført følgende: — Vedrørende spørgsm(cid:134)let om fortoldning har Frankrig bekræftet, at SFMI-Chronopost siden februar 1987 — i modsætning til hvad klagerne hævder — har fore- i sit eget taget alle sine fortoldningstransaktioner internationale center uden p(cid:134) nogen m(cid:134)de at f(cid:134) bistand fra det franske postvæsen. Endvidere er SFMI- Chronopost underkastet de almindelige toldregler. Før februar 1987) blev denne dato (dvs. april 1986 til fortoldningsformaliteterne SFMI-Chronoposts internationale aktiviteter foretaget af det franske post- væsen, uden at det medførte nogen som helst fordele for SFMI-Chronopost. for — Vedrørende SFMI-Chronoposts betalingsfrister har Frankrig bekræftet, at form(cid:134)let med disse var at opveje det indtægtstab, SFMI-Chronopost led som følge af den gældende frist for udbetaling af de beløb, som det franske postvæsen indkasserede p(cid:134) vegne af SFMI- Chronopost. Disse udbetalingsfrister, der skyldes regn- skabsmæssige forhold, var gennemsnitlig længere end de betalingsfrister, der blev indrømmet SFMI-Chrono- post. F. eks. var det franske postvæsens gennemsnitlige udbetalingsfrister i 1989 p(cid:134) 132 dage, hvorimod SFMI- Chronoposts betalingsfrist var p(cid:134) 105 dage. Siden til at 1992 har SFMI-Chronopost en kortere frist betale de m(cid:134)nedlige fakturaer. Hvis forfaldsdatoen ikke overholdes, kan det franske postvæsen ud over fakturabeløbet beregne sig en rente. 9. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/43 — Hvad ang(cid:134)r de betingelser, som de virksomheder, der deltager i joint ventureselskabet GDEW har forpligtet sig til at overholde, understreger Frankrig for det første, at man har kunnet bevise, at der ikke foreligger krydssubsidiering til fordel for SFMI-Chronopost. For det andet har det franske postvæsen endnu ikke modtaget nogen anmodning om adgang til postnettet. franske postvæsen er nu underkastet en lønskat, der skal erstatte momsen, og som de private selskaber ikke skal betale. Hvad ang(cid:134)r platformene til kur(cid:130)rvirk- somhed har Frankrig meddelt Kommissionen, at disse ikke er blevet anvendt til transport af SFMI-Chrono- posts forsendelser. — Hvad ang(cid:134)r gennemførelsen af henstillingen i Kommissionens beslutning om postvæsenets konkur- rencemæssige aktiviteter (5) anfører Frankrig, at det franske postvæsen har forbedret sit regnskabssystem siden 1995. Det franske postvæsens analytiske regn- skab tager udgangspunkt i en sondring mellem følgende omr(cid:134)der: postvirksomhed, finansielle tjene- steydelser, aktiviteter i forbindelse med »R(cid:130)seau Grand Public« (kontorer, der er (cid:134)bne for offentligheden), support og strukturenhedernes aktiviteter. Det franske konkurrencer(cid:134)d har undersøgt det franske postvæsens regnskabssystem og bekræftet systemets gyldighed. Det konkluderede, at det analytiske regnskabssystem, som postvæsenet har indført, lader formode, at der ikke er tale om krydssubsidiering. — Vedrørende den forretningsmæssige bistand minder Frankrig om, at SFMI-Chronopost planlægger sine franske egne reklamekampagner uafhængig af det postvæsens. Hvad ang(cid:134)r anvendelse af det franske postvæsens køretøjer til at reklamere for datterselska- bet, er denne anvendelse meget begrænset, da SFMI- Chronopost udelukkende kan anvende køretøjerne, n(cid:134)r der er ledig reklameplads. — Vedrørende reklamering i Radio France anfører Frankrig, at SFMI-Chronopost har betalt markeds- prisen for at reklamere for sit produkt Skypack, og at denne kampagne ikke er blevet støttet af det franske postvæsen. SFMI-Chronopost havde henvendt sig til et reklamebureau, der tog kontakt med seks radioer, herunder Radio France. Det er reklamebureauet, der for SFMI-Chronoposts forhandlet og indg(cid:134)et aftale med radioerne. regning har — Hvad ang(cid:134)r lønskat og stempelafgift anfører Frankrig, at der gælder samme skatteordning for SFMI-Chrono- post som for de private konkurrenter. Det franske postvæsen er derimod underkastet en mindre gunstig skatteordning end de private virksomheder. Postvæse- nets aktiviteter er fritaget for moms i medfør af artikel 13, punkt A, stk. 1, litra a), i R(cid:134)dets direktiv 77/388/ EØF (6) (sjette momsdirektiv). Postvæsenet kan ikke fratrække moms p(cid:134) indkøb og heller ikke f(cid:134) momsen godtgjort. De private virksomheder, der er momsplig- tige, kan derimod fratrække al betalt moms. Det (5) Se note 2. (6) EFT L 145 af 13. 6. 1977, s. 1. II. RETLIG VURDERING Ved EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er det fastsat, at »(. ) statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilk(cid:134)rene ved at begunstige disse virksom- heder eller visse produktioner, [er] uforenelig med fælles- samhandelen markedet mellem medlemsstaterne. « i det omfang, den p(cid:134)virker af og private offentlige Traktaten og aftalen fastsl(cid:134)r princippet om neutralitet over for de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne og virksomheder ligestilling (henholdsvis EF-traktatens artikel 222 og 90 og EØS-afta- lens artikel 125 og 59). I overensstemmelse med disse principper m(cid:134) Kommissionen i forbindelse med sit virke hverken skade eller favorisere offentlige virksomheder, navnlig n(cid:134)r den undersøger en transaktion p(cid:134) grundlag af EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. I det foreliggende tilfælde m(cid:134) der skelnes mellem to kate- gorier af foranstaltninger: — det franske postvæsens levering af tjenester, der udgør en logistisk og forretningsmæssig bistand, i postvæse- nets egenskab af underleverandør for SFMI-Chrono- post — ad hoc-foranstaltninger, som f. eks. privilegeret adgang til Radio France og skatte- og toldfordele. Hvad ang(cid:134)r den første kategori af foranstaltninger skal det indledningsvis bemærkes, at Frankrig har kunnet p(cid:134)vise, at det samlede vederlag, som SFMI-Chronopost har betalt for det franske postvæsens logistiske bistand, er større end de samlede driftsomkostninger for perioden 1986-1995. Da det franske postvæsens marketingudgifter indg(cid:134)r i driftsomkostningerne, dækker SFMI-Chronoposts vederlag ogs(cid:134) disse udgifter. De faste omkostninger er blevet fordelt i forhold til den del af det franske postvæsens virk- somhed, der er blevet udført til fordel for datterselskabet. For perioden 1986-1991 mener Kommissionen, at bereg- ningen af omkostningerne ved hjælp af »retropolation« p(cid:134) grundlag af de faktiske enhedsomkostninger i 1992 er en sikker og fornuftig metode. Strukturen for produktsorti- mentet i 1992 var mere kompleks og avanceret (og derfor dyrere) end i de første fem drifts(cid:134)r. S(cid:134)ledes f(cid:134)r man ved L 164/44 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 »retropolation« tal, der alt andet lige ikke kan være lavere end det i perioden 1986-1991. faktiske omkostninger franske postvæsens De tal, som Frankrig har oplyst, viser, at klagerens skøn over omkostningerne ved den logistiske bistand (1,048 mia. FRF) og den forretningsmæssige bistand (230 mio. FRF) er ukorrekte. Hvad ang(cid:134)r den logistiske bistand mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at vurdere omkostningerne ved oprettelse af et nyt net (og den nødvendige infrastruktur) til erstatning for det franske postvæsens. SFMI-Chrono- post har ikke brug for at oprette et s(cid:134)dant net, da det jo allerede. Endvidere skal man ved enhver eksisterer sammenligning af SFMI-Chronopost med private virk- somheder udvise en vis forsigtighed. Disse virksomheder har en anden omkostningsstruktur. Der er tale om inte- grerede virksomheder, der — i modsætning til SFMI- Chronopost i perioden 1986-1991 — havde deres eget net og kun i begrænset omfang anvendte underleverandører. Hvad ang(cid:134)r den forretningsmæssige bistand mener Kommissionen, at klageren overvurderer det franske post- væsens kommercielle omkostninger (230 mio. FRF) til fordel for datterselskabet. Klageren tager ikke højde for den indsats, som SFMI-Chronopost selv har gjort p(cid:134) det kommercielle plan, og overdriver reklameudgifterne. Omkostningerne i forbindelse med tilr(cid:134)dighedsstillelse af plads til opsætning af reklameplakater og placering af reklamefoldere i postkontorerne m(cid:134) være ubetydelige. Den eneste væsentlige udgiftspost er den tid, som post- kontorernes personale bruger p(cid:134) at oplyse kunderne om SFMI-Chronoposts produkter eller henvise dem til selska- bets salgspersonale. I betragtning af den brede vifte af tjenester, som personalet yder, og da der er tale om samme type tjeneste, er det usandsynligt, at der har været store alle omstændigheder modsiger de tal, Frankrig har oplyst, klagerens vurdering. forbundet dermed. Under omkostninger N(cid:134)r klageren taler om forretningsmæssig bistand, mener klageren ifølge Kommissionen ikke kun de direkte forret- ningsmæssige aktiviteter, men ogs(cid:134) den mere generelle anvendelse af det franske postvæsens image. Hvad ang(cid:134)r anvendelsen af det franske postvæsens image skal der mindes om, at klageren vurderer denne støtte til 38 mio. FRF for Postadex og 200 mio. FRF for de fordel- agtige betingelser for adgang til det franske postvæsens net. Kommissionen mener, at vurderingen af denen form for forretningsmæssig bistand, som det franske postvæsen skulle have ydet til sit datterselskab, er særdeles subjektiv. Den forretningsmæssige bistand omfatter anvendelse af det franske postvæsens goodwill (herunder overførsel af Postadex’s kunder til SFMI-Chronopost), hvilket er et indskud. Inden for en hvilken som helst immaterielt sammenslutning af virksomheder har datterselskaber mulighed for at f(cid:134) adgang til kundekredsen og udnytte andre aspekter af moderselskabets goodwill. Overførslen af Postadex’s kunder til SFMI-Chronopost er en naturlig følge af oprettelsen af sidstnævnte med den opgave at varetage det franske postvæsens — og dermed Postadex’s — aktiviteter inden for kur(cid:130)rpostvirksomhed. Kommis- sionen mener derfor ikke medfører kontante fordele for SFMI-Chronopost, udgør statsstøtte til sidstnævnte. ikke, at overførslen, der I ovennævnte præjudicielle afgørelse fra EF-Domstolen hedder det, at »Det tiltrædes, at en offentlig virksomheds ydelse af logistisk og forretningsmæssig bistand uden sædvanligt vederlag til privatretlige datterselskaber, som driver virksomhed underlagt den frie konkurrence, kan anses for at være statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 92« (7). EF-Domstolen konkluderer, »at en offentlig virksomheds ydelse af logistisk og forretningsmæssig bistand til privatretlige datterselskaber, som driver virk- somhed underlagt den frie konkurrence, kan udgøre stats- støtte i den i traktatens artikel 92 anførte betydning, hvis vederlaget herfor er lavere end det, som ville være blevet forlangt under sædvanlige markedsbetingelser« (8). Ifølge generaladvokatens konklusioner i »La Poste«-sagen tale om statsstøtte, hvis bistanden ydes den er der omhandlede virksomhed »(. ) p(cid:134) økonomiske vilk(cid:134)r, der er mere favorable end de vilk(cid:134)r, denne virksomhed havde kunnet opn(cid:134) hos en privat investor (. ). For at fastsl(cid:134), hvorvidt der er tale om en støtte, synes det nødvendigt at overveje, om en privat investor ville stille sig tilfreds med størrelsen af det vederlag, der blev erlagt for den ydede bistand, n(cid:134)r henses bl. a. til de med bistanden forbundne omkostninger, investeringen i virksomheden og afkastet for hele heraf, betydningen af virksomhedens aktivitet investeringsgruppen, vilk(cid:134)rene p(cid:134) det p(cid:134)gældende marked og det tidsrum, hvori bistanden ydes« (9). Ifølge klageren følger det af EF-Domstolens dom, at Kommissionen for at afgøre, om der foreligger statsstøtte, skal undersøge, om SFMI-Chronopost har betalt den normale markedspris for de logistiske og forretningsmæs- sige tjenester, som det franske postvæsen har ydet selska- bet. Klageren definerer ikke præcist, hvad klageren forst(cid:134)r (7) Ovennævnte dom i »La Poste«-sagen, præmis 57. (8) Ovennævnte dom i »La Poste«-sagen, præmis 62. (9) Generaladvokat Jacobs konklusioner i ovennævnte dom i »La Poste«-sagen, nr. 61. 9. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/45 ved normal markedspris, men man kan af klagerens ræsonnement slutte, at der er tale om den pris, til hvilken et sammenligneligt privat selskab ville levere de samme tjenester til et andet selskab, som det ikke er forbundet med. I prisen skal der indg(cid:134) en afgift for benyttelse af postnettet. Klageren nævner, at Kommissionen ikke bør tage højde for koncernens strategiske interesser og heller ikke de stordriftsfordele, der følger af SFMI-Chronoposts privile- gerede adgang til det franske postvæsens net og faciliteter. Ifølge klageren bør disse forhold ikke tages i betragtning i det konkrete tilfælde, da det franske postvæsen har mono- pol. SFMI-Chronopost bør p(cid:134)lægges de samme omkost- ninger som en privat virksomhed har i forbindelse med oprettelse af et net som det franske postvæsens. Klagerens ræsonnement viser en grundliggende fejl fortolkningen af EF-Domstolens dom. i Det fremg(cid:134)r ingen steder af EF-Domstolens retspraksis, at Kommissionen skal se bort fra strategiske betragtninger og den synergi, der følger af det forhold, at det franske postvæsen og SFMI-Chronopost tilhører samme koncern. Strategiske betragtninger, som f. eks. ønsket om at vinde indpas p(cid:134) et nyt marked, spiller derimod en afgørende rolle i et holdingselskabs investeringsbeslutninger. Dette princip er direkte anvendeligt p(cid:134) denne sag, hvor det forhold, der undersøges, er et moderselskabs og dattersel- skabs adfærd. forhold, at Det sted mellem et transaktionen finder selskab, der opererer p(cid:134) et monopoliseret marked, og et datterselskab, der opererer p(cid:134) et marked, der er underlagt den frie konkurrence, er irrelevant i den konkrete sag. EF-Domstolen har aldrig fastl(cid:134)et, at Kommissionen for at afgøre, hvorvidt der er tale om statsstøtte, skal anvende en anden metode, n(cid:134)r den ene af parterne i transaktionen har et monopol. Spørgsm(cid:134)let er derfor, om betingelserne for transaktionen mellem det franske postvæsen og SFMI-Chronopost kan sammenlignes med betingelserne for en tilsvarende trans- aktion mellem et privat moderselskab, der meget vel kan have et monopol (f. eks. hvis selskabet har enerettigheder), og et datterselskab. Man kan ikke besvare dette spørgsm(cid:134)l ved at anvende kriteriet »normal markedspris«, s(cid:134)ledes som fremført af klageren, da dette kriterium ikke tager højde for det forhold, at transaktionen finder sted mellem to selskaber, der tilhører samme koncern. Der skal i den henseende mindes om, at EF-Domstolen i »La Poste«- sagen fastslog, at for at afgøre om der er tale om stats- støtte, er det nødvendigt at kontrollere, om modersel- skabet har modtaget en normal modydelse fra dattersel- skabet. afspejler fordele, hvis priserne Kommissionen mener ikke, at de interne afregningspriser for varer og tjenester, der udveksles mellem selskaber tilhørende samme koncern, medfører nogen som helst finansielle samtlige omkostninger (dvs. de samlede omkostninger plus egen- kapitalforrentning). I det konkrete tilfælde dækkede SFMI-Chronoposts betalinger i de to første drifts(cid:134)r ikke de samlede omkostninger, men de dækkede alle omkost- ninger eksklusive omkostninger til hovedsæde og regio- nalkontorer. Kommissionen finder ikke denne situation anormal, da de indtægter, som en ny virksomhed tilhø- rende en koncern m(cid:134)tte f(cid:134) i opstartsfasen, kun kan dække de variable omkostninger. N(cid:134)r først virksomheden har stabiliseret sin position p(cid:134) markedet, skal indtægterne være større end de variable omkostninger, s(cid:134)ledes at den kan bidrage til at dække koncernens faste omkostninger. I de to første regnskabs(cid:134)r (1986 og 1987) dækkede SFMI- Chronoposts betalinger ikke blot de variable omkostnin- ger, men ogs(cid:134) visse faste omkostninger (f. eks. bygninger og køretøjer). Frankrig har p(cid:134)vist, at fra 1988 dækkede det vederlag, SFMI-Chronopost betalte for den ydede bistand, alle de udgifter, det franske postvæsen havde, plus en del af egenkapitalforrentningen. Følgelig er det franske post- væsens logistiske og forretningsmæssige bistand til sit datterselskab ydet p(cid:134) normale markedsvilk(cid:134)r, og bistanden udgør ikke statsstøtte. Kommissionen har ligeledes undersøgt, om det franske postvæsens adfærd som aktionær i SFMI-Chronopost kan retfærdiggøres kommercielt ud fra princippet om den private investor. For at afgøre, om en transaktion mellem en medlemsstat og en virksomhed indeholder elementer af statsstøtte, skal man ifølge dette princip undersøge, om den p(cid:134)gældende virksomhed kunne have rejst den nødvendige kapital p(cid:134) det private kapitalmarked. For at afgøre, om det franske postvæsen har optr(cid:134)dt som en privat investor, skal Kommissionen undersøge modersel- skabets forrentning i form af udbytte og kapitalgevinst. Der er ikke tale om statsstøtte, hvis investeringens interne rente er højere end virksomhedens kapitalomkostninger (dvs. den normale rente, som en privat investor ville kræve under lignende forhold). For at beregne den interne rente har Kommissionen dels taget højde for det franske post- væsens kapitalindskud i 1986 og dels det udbytte, som SFMI-Chronopost udbetalte i perioden 1986-1991, samt selskabets værdi i 1991. Kommissionen har beregnet denne værdi efter de gængse metoder for investeringsvur- dering og anvendt en multiplikatorkoefficient p(cid:134) virksom- hedens nettocashflow i det p(cid:134)gældende (cid:134)r. Denne koeffi- cient fastsættes p(cid:134) basis af den gennemsnitlige vækstrate til den for selskabets cashflow (10 %, hvilket svarer L 164/46 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 p(cid:134) vækstrate forventede for kur(cid:130)rpostvirksomhed i Frankrig ved udgangen af 1991) og den anvendte aktualiseringssats (13,91 %), s(cid:134)ledes at sidst- til egenkapitalomkostningerne (10). Den nævnte svarer anvendte formel er følgende: markedet C/r-g hvor C er nettocashflow i 1991, r er egenkapitalomkostninger g er vækstraten. Kommissionen har p(cid:134) dette grundlag vurderet SFMI- Chronopost til 564 mio. FRF ved udgangen af 1991. Dette tals troværdighed styrkes af det forhold, at GDEW i juni 1992 betalte 180,4 mio. FRF for at erhverve den internationale del af SFMI-Chronopost, hvilket udgør ca. en tredjedel af den samlede aktivitet (180,4 mio. FRF (cid:253) 3 = 541,2 mio. FRF). Kommissionens analyse dækker perioden 1986-1991 (dvs. perioden før SFMI overgik til GDEW). Der er tale om opstartsfasen, i hvilken SFMI-Chronopost ifølge klageren har modtaget den største støtte. for giver mulighed Kommissionen har beregnet den interne rente og sammenlignet den med SFMI-Chronoposts egenkapital- omkostninger i 1986 (13,65 % (11)), der var det (cid:134)r, hvor selskabet blev oprettet og p(cid:134)begyndte sin virksomhed, hvilket om investeringen i sin helhed har været tilstrækkelig rentabel. Den interne rente, som Kommissionen har beregnet, ligger langt over kapitalomkostningerne i 1986. De finan- sielle transaktioner, der fandt sted mellem det franske i perioden 1986-1991, postvæsen og SFMI-Chronopost i indebar derfor endnu højere grad for (cid:134)rene efter 1991, hvor udbyttet l(cid:134) over de tidligere niveauer. ingen støtteelementer. Dette gælder kontrollere, at i datterselskabet. Kommissionen har ved den ringer beregning dels taget højde for det franske postvæsens kapitalindskud og omkostningerne i forbindelse med den ydede bistand, og dels det udbetalte udbytte, datterselska- bets værdi i 1991 og det vederlag, der er betalt for bistan- den. Kommissionen betragter beløbet p(cid:134) 38 mio. FRF, svarende til den gratis afst(cid:134)else af Postadex, som et kapitalindskud, der fandt sted i 1986, og beløbet p(cid:134) 200 mio. FRF som et engangsgebyr, der blev betalt i 1986 for adgangen til det franske postvæsens net i perioden 1986- 1991 (12). Kommissionens beregning viser, at selv om man tager højde for disse beløb, er den interne rente højere end kapitalomkostningerne i 1986. til toldproceduren har Frankrig over Hvad ang(cid:134)r for Kommissionen oplyst, at SFMI-Chronopost siden den 4. februar 1987 har udført sin fortoldning i sit eget interna- tionale udvekslingscenter, og at selskabet er underlagt de almindelige toldregler for private virksomheder (jf. oven- for). Før denne dato blev disse transaktioner udført af det franske postvæsen for SFMI-Chronoposts regning. Der har derfor kun i perioden fra april 1986 (da selskabet februar 1987 været p(cid:134)begyndte sin virksomhed) anvendt en særordning for SFMI-Chronoposts forsendel- ser. Kommissionen har kontrolleret, at SFMI-Chronopost ikke inden for rammerne af den midlertidige anvendelse af en særordning nød finansielle fordele via de offentlige midler. Endvidere har Kommissionen ingen oplysninger, der viser, at SFMI-Chronopost skulle have haft nogen form for økonomisk fordel som følge af særordningen i de første driftsm(cid:134)neder. Selv om det franske postvæsens særordning var mere gunstig end den almindelige ordning (hurtigere fortoldning), m(cid:134) den tilsvarende fordel have været meget beskeden, da SFMI-Chronoposts aktivi- tetsniveau var meget beskedent p(cid:134) det tidspunkt. I 1986 (første drifts(cid:134)r) var SFMI-Chronoposts omsætning for de internationale aktiviteter, der blev lanceret i oktober samme (cid:134)r, p(cid:134) ca. 2,9 mio. FRF før skat, hvilket svarer til transport af 10 500 forsendelser. Af dette tal var kun ca. 15 % afgiftspligtige forsendelser, hvilket betyder, at ca. 1 600 forsendelser har været gennem fortoldningsproce- ikke-afgiftspligtige duren. De øvrige forsendelser var forsendelser, der p(cid:134) grund af deres ringe værdi var fritaget for den almindelige toldprocedure. Kommissionen anførte ovenfor, at den ikke var enig i klagerens synspunkt, hvorefter SFMI-Chronopost burde betale en afgift for adgangen til moderselskabets net og goodwill. Selv om man imidlertid tager højde for den ifølge støtte (238 mio. FRF), som adgangen til nettet klageren skulle udgøre, er det kommercielle forhold mellem det franske postvæsen og datterselskabet alligevel ud fra et kommercielt synspunkt begrundet. For at under- søge dette forhold har Kommissionen beregnet den globale interne rente for det franske postvæsens investe- (10) Kilde: Eurostat og Associ(cid:130)s en Finance. (11) Kilde: Eurostat og Associ(cid:130)s en Finance. Hvad ang(cid:134)r de øvrige punkter, som Kommissionen nævnte i forbindelse med indledningen af proceduren efter EF-tranktatens artikel 93, stk. 2, og klagerens øvrige argumenter, er Kommissionen n(cid:134)et til følgende konklu- sion. (12) SFEI’s øvrige skøn (nemlig 1,048 mia. FRF for logistisk bi- stand og 230 mio. FRF for forretningsmæssig bistand) kan ik- ke tages i betragtning, da det er p(cid:134)vist, at de er unøjagtige (se ovenfor). 9. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/47 statsstøtte Hvad ang(cid:134)r de betingelser, som det franske postvæsen forpligtede sig til at overholde i forbindelse med godken- delsen af joint venture-selskabet GDEW, har Kommis- sionen kunnet fastsl(cid:134), at der ikke foreligger nogen form SFMI-Chronopost. Endvidere har til for Frankrig meddelt Kommissionen, franske postvæsen ikke havde modtaget nogen anmodning om adgang til nettet. Det indrømmes af SFEI, der anerkender ikke at have indgivet en s(cid:134)dan ansøgning til det franske postvæsen. De virksomheder, der er medlem af SFEI, er integrerede selskaber, der ikke ønsker at f(cid:134) adgang til det franske postvæsens net. det at Hvad ang(cid:134)r de p(cid:134)st(cid:134)ede skattefritagelser skal Kommis- sionen indledningsvis gøre opmærksom p(cid:134), at SFMI- Chronopost er et normalt selskab, der er underlagt samme skattesystem som de private konkurrenter. Kommissionen har i det konkrete tilfælde undersøgt, som SFMI-Chrono- post direkte eller indirekte har haft fordele i forbindelse med stempelafgifter og lønskatter. Hvad ang(cid:134)r stempelaf- giften har Frankrig meddelt Kommissionen, at SFMI- Chronoposts forsendelser er underlagt denne afgift, uanset om de transporteres via det franske postvæsen eller ej. Der er derfor ingen forskelsbehandling af eller finansielle fordele for SFMI-Chronopost i den henseende i forhold til konkurrenterne. lønskatten er klagerens p(cid:134)stand, Hvad ang(cid:134)r ifølge hvilken det franske postvæsen skulle have været fritaget for en s(cid:134)dan skat indtil oktober 1994, ukorrekt. Før denne dato gjaldt der en nedsat sats for det franske postvæsen p(cid:134) 4,25 %. Det franske postvæsens skattebyrde har svinget mellem 1,049 mia. FRF i 1986 til 1,136 mia. FRF i 1990. Normalsatsen p(cid:134) 9,25 % har været gældende siden oktober 1994. Imidlertid har den skattemæssige behand- ling af det franske postvæsen hvad ang(cid:134)r kur(cid:130)rpostvirk- somhed (herunder ekspresforsendelser) altid været mindre favorabel i den henseende end efter det almindelige skat- tesystem. I medfør af artikel 13, punkt A, stk. 1, litra a), i sjette momsdirektiv er det franske postvæsens virksomhed momsfritaget. Postvæsenet betaler moms af sine indkøb, men kan ikke fratrække momsen eller f(cid:134) den godtgjort. I modsætning til almindelige selskaber, der er momsplig- tige, er det franske postvæsen underlagt en lønskat, der skal erstatte momsen. Det franske postvæsens skattebyrde er derfor tungere end de almindelige selskabers, uanset om lønskatten beregnes til en nedsat sats eller ej. Frankrig har p(cid:134)vist, at det franske postvæsen i 1993 (dvs. før indførelsen af et normalt beskatningsgrundlag) var ringere stillet end de selskaber, der var underlagt det almindelige skattesystem. Det franske postvæsen har betalt 78 mio. FRF i lønskat og 274 mio. FRF i moms, der ikke kan refunderes. Det franske postvæsens omsæt- ning inden for kur(cid:130)rpostvirksomhed var i 1993 p(cid:134) 5,465 mia. FRF. 16,6 % af kunderne var ikke momspligtige, og 83,4 % var momspligtige. Det fremg(cid:134)r af den beregning, som de franske myndigheder har foretaget, at det franske postvæsen havde en teoretisk fordel hvad ang(cid:134)r de ikke- momspligtige kunder (det er en teoretisk fordel, da der er tale om et segment af markedet for kur(cid:130)rpostvirksomhed, der ikke udnyttes af konkurrenterne). P(cid:134) den anden side har det franske postvæsen haft en ulempe, der beløber sig til 278 mio. FRF hvad ang(cid:134)r momspligtige kunder. Den samlede nettoulempe som følge af den manglende moms- pligt og betaling af lønskat beløber sig til mindst 174,6 mio. FRF. 1993 er typisk hvad ang(cid:134)r postvæsenets aktivi- tetsniveau og udgifter, og konklusionerne for det (cid:134)r gælder for (cid:134)rene før 1994. Det franske postvæsen har s(cid:134)ledes ikke haft særlige fordele, der kunne have været overført til SFMI-Chronopost. Hvad ang(cid:134)r betalingsfrister er Kommissionen tilfreds med de oplysninger, Frankrig har fremsendt, hvoraf det klart fremg(cid:134)r, at der ikke har været nogen fordele for SFMI- Chronopost. Hvad ang(cid:134)r anvendelsen af postvæsenets køretøjer i rekla- meøjemed mener Kommissionen, at denne anvendelse forretningsmæssige bistand til indg(cid:134)r SFMI-Chronopost. De betragtninger, der fremsat ovenfor om den forretningsmæssige bistand, gælder derfor ogs(cid:134) p(cid:134) dette omr(cid:134)de. i postvæsenets er Hvad ang(cid:134)r reklamering i Radio France har Kommis- sionen ingen beviser for, at SFMI-Chronopost skulle have betalt en pris under markedsprisen for at reklamere for Skypack. Det fremg(cid:134)r af de oplysninger, som Frankrig har fremsendt, at SFMI-Chronopost ikke har f(cid:134)et særbehand- ling. til kur(cid:130)rpostvirksomhed har Hvad ang(cid:134)r platforme trafik ikke Frankrig fremført, foregik via disse installationer. SFMI-Chronopost har derfor ikke draget fordel af denne investering. at SFMI-Chronoposts Hvad ang(cid:134)r henstillingen i Kommissionens beslutning er om postvæsenets konkurrencemæssige Kommissionen tilfreds med den generelle metode og de principper, som det franske postvæsens analytiske regn- skabssystem er baseret p(cid:134). En korrekt anvendelse af disse principper vil sikre gennemsigtighed og give mulighed for at kontrollere, at der ikke er tale om krydssubsidiering mellem postvæsenets forskellige aktiviteter — aktiviteter VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den logistiske og forretningsmæssige bistand, som det franske postvæsen har ydet sit datterselskab, SFMI-Chro- nopost, de øvrige transaktioner mellem de to selskaber, forholdet mellem SFMI-Chronopost og Radio France, den fortoldningsprocedure, der gælder for det franske post- væsen og SFMI-Chronopost, den lønskat og stempelafgift, der gælder for det franske postvæsen, og det franske post- væsens investering p(cid:134) [. ] (*) i platforme til kur(cid:130)rpostvirk- somhed udgør ikke statsstøtte til fordel for SFMI-Chrono- post. (*) Forretningsmæssigt følsomme oplysninger. L 164/48 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 1997. P(cid:134) Kommissionens vegne Marcelino OREJA Medlem af Kommissionen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3005/97 af Roberta ANGELILLI til Kommissionen. EU-bestemmelser om begrænsning af luftforureningen og beskyttelse af livskvaliteten i byerne

eurovoc_concepts:
air quality
motor fuel
motor vehicle pollution
pollution control
public health
quality of life
quality of the environment
technical standard
urban area

text: C 134/54 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 4. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (18. november 1997) Kommissionen har ikke modtaget nogen klage vedrłrende CO. TRA. L’s indkłb af busser. Det (cid:230)rede medlem anmodes om at meddele Kommissionen alle de oplysninger, som hun er i besiddelse af, og som kunne give anledning til en formodning om, at EU’s bestemmelser om offentlige udbud er blevet overtr(cid:229)dt. Den eventuelle afvigelse mellem markedsprisen og den pris, der er blevet betalt for leveringen af de p(cid:229)g(cid:230)ldende busser, udgłr ikke i sig selv et brud p(cid:229) disse bestemmelser. Som sagen st(cid:229)r i dag, mener Kommissionen ikke, at den kan kommentere sagen yderligere. (98/C 134/66) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3005/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: EU-bestemmelser om begr(cid:230)nsning af luftforureningen og beskyttelse af livskvaliteten i byerne I sit svar p(cid:229) forespłrgsel E-1673/97 (1) meddelte Kommissionen, at den p(cid:229) grundlag af direktiv 96/62/EF (2) ville udarbejde nye forslag vedrłrende luft- og livskvalitet i byomr(cid:229)der. Derudover henvistes der til en ny strategi til mindskelse af forureningen fra biler, som Kommissionen vedtog den 18. juni 1996. P(cid:229) denne baggrund anmodes Kommissionen om at oplyse fłlgende: 1. Hvilke planer og tidsfrister er der for Kommissionens udarbejdelse af forslag p(cid:229) grundlag af direktiv 96/62/EF? 2. Hvilke retningslinjer indeholder den nye strategi, som Kommissionen vedtog i juni 1996, og hvilke officielle dokumenter kan der henvises til i denne forbindelse? (1) EFT C 45 af 10. 2. 1998, s. 78. (2) EFT L 296 af 21. 11. 1996, s. 55. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. november 1997) Et forslag til R(cid:229)dets direktiv om gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for hhv. svovldioxid, nitrogenoxider, sv(cid:230)vestłv og bly i 1. luften blev vedtaget den 8. oktober 1997 (1). 2. Strategien for bek(cid:230)mpelse af luftforurenende emissioner fra vejtransport, som vedtoges af Kommissionen den 18. juni 1996 (2), er baseret p(cid:229) resultaterne af auto/olie-programmet. Sigtet med denne strategi er at forbedre luftkvaliteten i F(cid:230)llesskabet frem til (cid:229)r 2010 ved hj(cid:230)lp af en reduktion af emissionerne af skadelige stoffer med 60-70 % i forhold til 1996 gennem en integreret og ligev(cid:230)gtig problemlłsning, som indeb(cid:230)rer et positivt forhold mellem omkostninger og effektivitet (cost-benefit). I forbindelse hermed og som led i den samme strategi er der netop vedtaget to forslag til retsakter med henblik p(cid:229) dels en forbedring af kvaliteten af benzin og dieselolie (3), dels fasts(cid:230)ttelse af strengere normer for personbiler (samt lette erhvervskłretłjer), et m(cid:229)l, som skal v(cid:230)re n(cid:229)et senest i (cid:229)r 2000. Disse forslag til lovgivning har allerede v(cid:230)ret genstand for en fłrste behandling i Europa-Parlamentet (den 10. april 1997) og en f(cid:230)lles holdning i R(cid:229)det (den 7. oktober 1997). (1) Dok. KOM(97) 500. (2) Dok. KOM(96) 248. (3) Dok. KOM(97) 271


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3042/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Hvidbogen om jernbaner

eurovoc_concepts:
closing of accounts
debt
financial management
liberalisation of the market
modernisation aid
rail transport
transport infrastructure

text: 30. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 134/63 (98/C 134/78) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3036/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Afgifter p(cid:229) tunge godskłretłjer Med hensyn til forslag til R(cid:229)dets direktiv om afgifter p(cid:229) tunge godskłretłjer for benyttelse af visse infrastrukturer (KOM(96)0331 › 96/0182 SYN) (1) henledes opm(cid:230)rksomheden p(cid:229), at den i łjeblikket fremherskende fremgangsm(cid:229)de i Den Europ(cid:230)iske Union for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r br(cid:230)ndstofafgifter er baseret p(cid:229) skattepolitiske snarere end transportpolitiske hensyn, idet punktafgifterne p(cid:229) br(cid:230)ndstoffer er og bliver en vigtig indt(cid:230)gtskilde. Vil Kommissionen słrge for, at der skabes reel koh(cid:230)rens mellem indirekte afgifter, som er et resultat af skattepolitikken, og direkte afgifter p(cid:229) benyttelsen af infrastrukturer og d(cid:230)kningen af eksterne omkostninger, som henhłrer under transportpolitikken? (1) EFT C 59 af 26. 2. 1997, s. 9. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (12. november 1997) Kommissionen erkender, at punktafgifter p(cid:229) br(cid:230)ndstof prim(cid:230)rt benyttes af medlemsstaterne som en indt(cid:230)gtskilde. Dog har Kommissionen i sit forslag til direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter (1) erkendt, at punktskatter p(cid:229) motorbr(cid:230)ndstof ligeledes benyttes af medlemssta- terne til at forfłlge andre m(cid:229)l, for eksempel p(cid:229) miljł-, transport- og energiomr(cid:229)det. Kommissionen erkender ligeledes, at de direkte og indirekte afgifter, der p(cid:229)l(cid:230)gges individuelle benyttere af vejnettet i forhold til, hvor meget de rent faktisk bruger dette, błr indg(cid:229) i et sammenh(cid:230)ngende afgiftsopkr(cid:230)v- ningssystem. Fłlgelig er der i Kommissionens nylige forslag til R(cid:229)dets direktiv om beskatning af energiprodukter, indfłjet en s(cid:230)rlig omstruktureringsbestemmelse, der giver medlemsstaterne mulighed for at anvende lavere beskatningsni- veauer for motorbr(cid:230)ndstof end de minimumsniveauer, der er fastsat i dette direktiv, i forbindelse med indfłrelse eller (cid:230)ndring af specifikke afgiftsopkr(cid:230)vningssystemer for vejtransporten, som vedrłrer d(cid:230)kning af for eksempel infrastruktur-, overbelastnings- og miljłbeskyttelsesomkostninger. (1) EFT C 139 af 6. 5. 1997, s. (98/C 134/79) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3042/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Hvidbogen om jernbaner I sin udtalelse om Kommissionens hvidbog om en strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU (1) anfłrer Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg i afsnittet om gammel g(cid:230)ld, forbedring af łkonomien og infrastrukturer, at et nłgleelement i den jernbaneliberalisering, der łnskes i hvidbogen, er en uafh(cid:230)ngig, forretningsm(cid:230)ssig forvaltning. En v(cid:230)sentlig foruds(cid:230)tning herfor og dermed ogs(cid:229) for opfyldelsen af direktiv 91/440/E(cid:216)F (2) om udvikling af F(cid:230)llesskabets jernbaner er, at jernbanernes gamle g(cid:230)ld afvikles. Kan Kommissionen oplyse, om det er rigtigt, at denne g(cid:230)ld kun er afviklet delvist og i meget forskellig grad i de enkelte medlemsstater, og om den hurtigt vil tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at afhj(cid:230)lpe dette problem? (1) EFT C 206 af 7. 7. 1997, s. 23. (2) EFT L 237 af 24. 8. 1991, s. 25


title: Opinion of the Economic and Social Committee on 'The role of the socio-economic partners in the Interreg programmes and the Eures network'

eurovoc_concepts:
EU action
Structural Funds
cross-border cooperation
free movement of workers
frontier region

formats: html pdfa1b print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2998/97 dell'on. Glyn FORD alla Commissione. La libertà di espressione in Turchia

eurovoc_concepts:
European Commission
Türkiye
democratisation
human rights
non-governmental organisation

text: C 117/124 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 4. 98 Risposta data dal sig. Kinnock a nome della Commissione (4 novembre 1997) Durante la procedura di adozione degli orientamenti comunitari sullo sviluppo della rete transeuropea dei trasporti, la Commissione si e‘ impegnata a presentare una relazione nel corso del 1997 ed eventualmente una proposta per lo sviluppo dei porti simile a quella adottata per gli aeroporti. La Commissione sta attualmente lavorando a tale relazione che spera di poter trasmettere a Parlamento europeo e Consiglio entro la fine del 1997. (98/C 117/158) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2989/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (1o ottobre 1997) Oggetto: Mosse arbitrarie della Turchia negli Stretti Secondo dichiarazioni rilasciate dalle autorita‘ turche, la Turchia ha iniziato a muoversi al fine di prendere decisioni unilaterali riguardo al controllo della navigazione negli stretti del Bosforo e dei Dardanelli, il che ha sollevato reazioni pure da parte di esponenti della Marina turca schierati a favore di una soluzione internazionale della questione. L(cid:146)OMI, d(cid:146)altronde, ha gia‘ espresso il proprio disappunto per le mosse del governo turco che, con certezza matematica, porterano a una grave crisi nella zona. Un altro esempio di azioni destabilizzanti delle autorita‘ turche e‘ l(cid:146)avvio dei controlli sulle navi in transito nel Bosforo per scoprire il sistema di difesa russo S-300 ordinato dalla Repubblica di Cipro con l(cid:146)intezione di installarlo nell(cid:146)isola per difendersi dalla inestinguibile voracita‘ turca. Qual e‘ l(cid:146)opinione della Commissione su quanto i turchi stanno arbitrariamente facendo per cambiare il regime degli Stretti? Quale sara‘ la sua reazione nel caso in cui la Turchia passera‘ realmente ai fatti agendo illegalmente? Risposta data dal sig. Van den Broek a nome della Commissione (24 ottobre 1997) Dalle informazioni raccolte dalla Commissione, si conclude che le autorita‘ turche non progettano misure che mirano a modificare il controllo della navigazione nello stretto del Bosforo e in quello dei Dardanelli. (98/C 117/159) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2998/97 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (1o ottobre 1997) Oggetto: La liberta‘ di espressione in Turchia Vista l(cid:146)ultima comunicazione della Commissione (COM(97)0394) che sollecita, tra l(cid:146)altro, la piu‘ ampia cooperazione possibile con le ONG europee e soprattutto turche impegnate a favore della difesa dei diritti dell(cid:146)uomo, e‘ la Commissione a conoscenza del documento del ministro degli Interni turco (n. B05HID0000073/ 472) del gennaio1997 relativo all(cid:146)istituzione di un programma volto a impedire le attivita‘ delle ONG che denunciano le violazioni dei diritti umani? Quali assicurazioni puo‘ dare la Commissione che il programma suddetto non rientra piu‘ nella politica del governo turco?


title: Opinion of the Economic and Social Committee on 'Seasonal labour and migration in rural areas: stocktaking and outlook'

eurovoc_concepts:
agricultural labour force
occupational migration
rural region
seasonal employment
seasonal migration