title: Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleistä talousarviota sitovien takausten tilanteesta 30. kesäkuuta 1997

eurovoc_concepts:
Community loan
budgetary reserve (EU)
credit guarantee
general budget (EU)
third country

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 09. 1997 KOM(97) 464 lopull. KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN KÄYTTÄJÄLLE YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILANTEESTA 30. KESÄKUUTA 1997 Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne yllä mainittuna päivänä. Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 134 artiklan g kohdan mukaisesti. Komissio on toimittanut jo kaksitoista tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta ja liitteestä: 1) Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja budj ettitakaustoimet. 2) Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne kolmansissa maissa, jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. - 3- SISALLYSLUETTELO ENSIMMÄINEN OSA 31. 12. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE LA Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt I. B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt II. 31. 12. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT 4 4 4 4 4 II. A Yhteisön takuu Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski-ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka) II. B Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia II. C Bulgaria II. D Georgia, Armenia, Tadzikistan III. RISKITILANNE ULA Lainojen kokonaismäärä kertomuksen antamispäivänä III. B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: kertomuksen antamispäivään mennessä nostetut lainat III. C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET IVA Toimet kassavaroista 1V. B Takuurahaston maksut IV. C Myöhästyneet takaisinmaksut IV. D Maksamatta olevien velkojen tilanne kertomuksen antamispäivänä V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄLAINANANTOTOIMENPITEISSÄ I. JOHDANTO II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT III. ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUDET ITSENÄISET VALTIOT IV VÄLIMEREN MAAT 24 LIITE I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN 25 TILANTEESTA 25 27 32 33 LA Taulukot 1 -3 l. B Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot. I. C Arviot ElP. n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista I. D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 II. A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) ILB Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) II. C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa ILD Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) ILE Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) II. F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) III. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 4 5 5 5 6 6 7 8 12 12 12 12 13 13 14 16 16 16 19 23 34 34 34 35 35 36 36 37 ENSIMMÄINEN OSA 31. 12. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE talousarviosta katettavat Yhteisön ja takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja mikrotaloudelliset lainat. riskit ovat peräisin useista antolainaus- I. A Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt Näihin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja taloudellisia ehtoja ja sitoumuksia. luokkaan kuuluu myös 1250 miljoonan ecun Tähän ja elintarviketuotteiden viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän rahoitusjärjestelyyn riippuvainen edunsaajamaiden makrotaloudellisen ja poliittisen tilanteen kehittymisestä. laina maatalous- riski on suuresti liittyvä I. B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen ja ne on maksettava takaisin pitkällä aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti yrityksille, rahoituslaitoksille tai kolmansille maille ja ne katetaan yhteisön takuun lisäksi tavanomaisilla pankkialalla vaadittavilla takuilla. lainat Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen jäsenvaltioille sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, Keski- ja Itä-Eurooppa, eräät kolmannet maat - Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). H. 31. 12. 1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN TAPAHTUMAT ILMENNEET Vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: II. A Yhteisön takuu Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka) Neuvosto myönsi 14. 4. 1997 Euroopan investointipankille yleistakuun Keski- ja Itä- Euroopan maissa, Välimeren maissa, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa ja Etelä- Afrikan tasavallassa toteutettuihin investointihankkeisiin. Takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia avattujen luottojen ja kaikkien niihin liittyvien erien yhteismäärästä. Avattujen luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 7 105 miljoonaa ecua, ja se jakautuu seuraavasti: - Keski-ja Itä-Euroopan maat 3 520 miljoonaa ecua - Välimeren maat 2 310 miljoonaa ecua - Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat 900 miljoonaa ecua - Etelä-Afrikan tasavalta 375 miljoonaa ecua. Takuu on voimassa kolmen vuoden ajan, joka Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Välimeren maiden sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden osalta alkaa 31 päivästä tammikuuta 1997 sekä Etelä-Afrikan tasavallan osalta 1 päivästä heinäkuuta 1997. Jos pankin myöntämien lainojen kokonaismäärä on tämän ajan kuluttua jäänyt edellä mainittuja määriä pienemmäksi, aikaa jatketaan ilman eri toimenpiteitä kuudella kuukaudella. Euroopan investointipankkia kehotetaan pyrkimään siihen, että lainanantoon liittyvä kaupallinen riski katetaan 25 prosentin osalta muilla kuin valtion takauksilla. H. B Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Komissio esitti 22. 5. 1997 entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yleisen tukiohjelman yhteydessä ehdotuksen neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen avun, jonka määrä on enintään 40 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään viisitoista vuotta, myöntämisestä entisen Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. Laina myönnettiin neuvoston 22. 7. 1997 tekemällä päätöksellä. H. C Bulgaria Komissio esitti 22. 5. 1997 Bulgarian yleisen tukiohjelman yhteydessä ehdotuksen neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen avun, jonka määrä on enintään 250 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään kymmenen vuotta, myöntämisestä Bulgarialle. Laina myönnettiin neuvoston 22. 7. 1997 tekemällä päätöksellä. H. D Georgia, Armenia, Tadzikistan Armenian, Georgian ja Tadzikistanin suunnitelmatalouden päätyttyä ja entisen Neuvostoliiton hajottua. taloudet kokivat vakavan romahduksen Armenian, Georgian ja Tadzikistanin poikkeuksellisen vaikean tilanteen vuoksi komissio katsoi, että nämä valtiot tarvitsivat suorina avustuksina annettavaa erityisavustusta, jonka tarkoitus oli rakennemuutosohjelmien täytäntöönpanoa, mistä IMF:n kanssa oli sovittu. tukea näiden valtioiden vakauttamis- ja Näin ollen komissio esitti 3. 2. 1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen rahoitustuen myöntämisestä Armenialle, Georgialle ja mahdollisesti Tadzikistanille. Lainaosuuden pääoman enimmäismäärä on 170 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään viisitoista vuotta; avustusosuuden määrä on 50 miljoonaa ecua. Ecofin-neuvosto teki 7. 2. 1997 periaatepäätöksen tämän määrän nostamisesta 95 miljoonaan ecuun. III. RISKITILANNE Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen avulla: - kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), - yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: - ainoastaan kertomuksen antamispäivään mennessä nostettujen lainojen perusteella, mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista takaisinmaksua ei tapahdu. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, - tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston päättämistä rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset tuleviin laskettua yhteisön enimmäisriski edellyttäen, että komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 3. talousarvioihin. Näin saadaan Meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin arvioita maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä, sekä korkokannan* ja vaihtokurssien^ osalta. tehtävä Tulokset esitetään taulukoissa 1 ja 3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle ja yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien hankkeiden lainat. Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski kolmansissa maissa. HI. A Lainojen kokonaismäärä kertomuksen antamispäivänä Tilanne kuvataan taulukossa 1. * Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta. 2 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 30. 06. 97 päivän kurssit. Kokonaisriski oli kertomuksen antamispäivänä 11 720 miljoonaa ecua, kun se oli puolta vuotta aikaisemmin 11 876 miljoonaa ecua, eli se pieneni 156 miljoonaa ecua^. Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, jotka vaikuttivat lainojen määrän kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen Lainojen kokonaismäärä 31. 12. 1996 11. 876 miljoonaa ecua Lainojen takaisinmaksut Euratom Yhteisön uusi rahoitusväline Entinen Neuvostoliitto EIP Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa ecuun Lainojen nostot EIP Lainojen kokonaismäärä 30. 6. 1997 -476 -416 -34,1 -112,48 -59,62 +942,2 11. 720 Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoman kertomuksen antamispäivänä on 4 648 miljoonaa ecua, mikä on 16,46 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 1996. Tämä aleneminen johtuu pääasiassa Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainojen takaisinmaksusta 873 miljoonalla eculla. Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. Kolmansia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä oli kertomuksen antamispäivänä 7 072 miljoonaa ecua, mikä on 12,04 prosenttia enemmän kuin puoli vuotta aikaisemmin. 1I1. B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: kertomuksen antamispäivään mennessä nostetut lainat4 Tilanne kuvataan taulukossa 2. Kokonaisriski, joka vuonna 1997 on 3 096 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti kunnes se vuonna 2000 on noin 3 635 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, 3 Riskien kehitys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina olevia lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. 4 Kertomuksen antamispäivänä vuoden 1997 jäljellä oleva riski taulukossa 2 on 2 057 miljoonaa ecua ottaen huomioon vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla tapahtuneet takaisinmaksut. johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta jäsenvaltioiden joka tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä maksutaseiden Unkarille sekä Tsekin ja Slovakian tasavallalle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle myönnetyn 290 miljoonan ecun lainan osalta vuonna 1998. - Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1997 osalta 1 429 miljoonaa ecua. Tämä määrä kehittyy Kreikan takaisinmaksun Italian maksutaselainojen erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis vuoteen 2000 asti korkeampia parillisina vuosina ja 2 739 miljoonaa ecua vuonna 2000. pääoman ja - Kolmansia maita koskevat riskit ovat 1 667 miljoonaa ecua vuonna 1997 seuraavien pääomien erääntyessä: - 80 miljoonaa ecua Unkarilta, - 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, - 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, - 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, - 250 miljoonaa ecua Algerialta, - 160 miljoonaa ecua Israelilta, - 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta, - 205 miljoonaa EIP:n lainoista. Jatkossa lainanotto-/lainanantotoimien erääntyvien pääomien määrä pienenee vuosina 1998 ja 1999. Tämä vähentää riskiä kolmansien maiden osalta 1 345 miljoonaan ecuun vuonna 1998 ja 895 miljoonaan ecuun vuonna 1999. in. C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit5 Tilanne on kuvattu taulukossa 3. Tämä riski, joka vuonna 1997 on 3 196 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 asti (lukuun ottamatta vuotta 1999: 1 726 miljoonaa ecua). - Enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin taulukossa 2 vuoteen 2000 saakka, jolloin riski on 2 739 miljoonaa ecua. - Kolmansia maita koskeva riski nousee 1 768 miljoonasta ecusta vuonna 1997 1 445 miljoonaan ecuun vuonna 1999. Taulukkoon 2 verrattuna riski nousee vuodesta 2000 vuoteen 2004, jolloin se on 3 185 miljoonaa ecua. 5 vuoden 1997 jäljellä oleva riski taulukossa 2 on 2 342 miljoonaa ecua ottaen huomioon vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla tapahtuneet takaisinmaksut. TAULUKKO 1 HYVÄKSYTTYJEN TOIMENPITEIDEN TAKUIDEN PÄÄOMAN KOKONAISMÄÄRÄ (miljoonina ecuina) Toimenpiteet Hyväksytyt enimmäis määrät Pääoman kokonaismäärä 31. 12. 96 Pääoman kokonaismäärä 30. 6. 97 Nosta matta 30. 6. 97 JÄSENVALTIOT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Muut 3. Euratom 4. YURV ja maanjärist. YURV 5. EIP Välimeri Espanja, Kreikka, Portugali 14000 4000 6830 1500 500 3479 572 748 265 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 26330 5564 KOLMANNET MAAT A. Rahoitusapu 1. Unkari 2. Tsekin tasavalta 3. Slovakian tasavalta 4. Bulgaria 5. Romania 6. Algeria 7. Israel 8. Baltian maat 9. Moldova 10. Ukraina 11. Valko-Venäjä 12. Entinen Neuvostoliitto B. Muut 13. EIP Välimeri 14. EIP KIE 15. EIP Aasia ja Lat. Amerikka 16. EIP Etelä-Afrikka 1050 250 125 400 580 600 160 220 60 285 55 1250 8672 8220 1925 675 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 24527 180 250 125 400 510 500 160 135 60 185 30 144 2092 1306 204 32 6312 500 3455 120 327 246 4648 180 250 125 400 510 500 160 135 60 185 30 110 2541 1531 301 56 7072 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 70 100 0 85 0 100 25 0 2197 3135 411 125 6247 KAIKKI YHTEENSÄ 50857 11876 11720 6247 LIITE TAULUKKOON 1 EIP:N TOIMENPITEIDEN TILANNE 30. 6. 1997 Toimenpiteet Hyväksytyt lainat Avatut luotot - peruutukset Nostetut määrät Kokonaismäärä 30. 6. 97 1465 1500 1603 246 6362 1700 3000 750 275 300 Välimeren alueen jäsenvaltiot Kolmannet maat, vanhat valtuudet Välimeren aluetta koskevat pöytäkirjat KIE-maat I KIE-maat II Aasia ja Lat. Amerikka I Aasia ja Lat. Amerikka II ETELÄ-AFRIKKA Kolmannet maat, uudet valtuudet (*): Välimeren alue KIE-maat Aasia ja Lat. Amerikka ETELÄ-AFRIKKA Yhteensä (*) 14. 4. 1997 tehty neuvoston päätös Huomautus: Koska lainat on nostettu kansallisena valuuttana, hyväksyttyjen lainojen määrä voi ylittyä muunnettaessa nostettuja määriä ecuiksi kertomuksen antamispäivänä 2541 1044 486 250 51 56 5720 1628 3000 647 50 176 2310 3520 900 375 20992 3703 1128 487 258 51 56 12761 7285 75 4674 -10- TAULUKKO 2 VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT (arvio miljoonaa ecua perustuen 30. 06. 97 mennessä nostettuihin eriin) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 YHTEENSÄ JÄSENVALTIOT PAAOMA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri ent. pöytäkirjat Espanja, Kreikka, Portugali 453 532 58 500 983 91 49 46 VÄLISUMMA PÄÄOMA 1042 1669 KOROT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia Ê. Rakenteelliset lainat 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri ent. pöytäkirjat Espanja, Kreikka, Portugali VÄLISUMMA KOROT 48 211 42 63 23 386 48 209 10 16 18 300 2472 12 40 38 2562 15 40 41 96 156 156 3 12 14 1 10 11 185 177 71 21 92 7 7 15 23 23 22 22 2 6 7 2 3 5 17 15 32 2 2 4 500 3455 571 0 749 263 5538 95 731 55 114 84 1080 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 1429 1969 281 2739 107 30 27 36 6617 KOLMANNET MAAT PAAOMA A. Rahoitusapu 6. Unkari 7 Tsekin tasavalta 8. Slovakian tasavalta 9. Bulgaria 10. Romania 11. Israel 12. Algeria 13. Ent. Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venäjä B. Takuut 18. EIP Välimeri 19 EIP Keski- ja Itä-Eurooppa I ja II 20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etelä-Afrikka 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 144 190 80 110 5 201 145 32 140 50 15 172 85 21 195 120 26 VÄLISUMMA PÄÄOMA 1169 898 530 572 KOROT A. Rahoitusapu 6. Unkari 7. Tsekin tasavalta 8. Slovakian tasavalta 9. Bulgaria 10. Romania 11. Israel 12. Algeria 13. Ent. Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venäjä B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski-ja Itä Eurooppa I ja II 20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etelä-Afrikka VÄLISUMMA KOROT 18 25 13 40 51 16 50 5 14 6 19 3 140 84 11 5 498 10 13 6 26 51 25 14 6 19 3 159 95 13 8 446 11 33 25 14 6 19 3 146 89 12 8 365 11 13 25 14 6 19 3 133 81 11 8 324 40 12 37 6 200 137 40 12 37 6 184 135 12 472 386 4 3 13 2 92 53 8 2 9 1 78 44 8 180 250 125 400 510 160 500 144 135 50 128 24 1495 964 212 56 5333 28 38 19 107 159 16 160 5 59 40 132 20 972 579 83 42 176 143 2458 70 150 9 17 6 202 149 33 36 672 11 6 25 3 5 19 3 119 72 10 8 281 55 100 25 12 37 6 199 145 34 20 632 4 6 10 3 5 17 2 105 62 9 3 226 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 1667 1345 695 896 953 858 647 529 7791 KAIKKI YHTEENSÄ 3096 3314 1176 3635 1060 888 674 565 14409 (joista Itä-Eurooppa) (Joista muut kolmannet maat) 880 787 946 399 483 413 485 411 369 585 378 480 307 340 247 282 4095 3696 11 TAULUKKO 3 TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT (30. 6 1997 mennessä nostettuihin lainoihin perustuva arvio miljoonina ecuina) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 YHTEENSÄ JÄSENVALTIOT PÄÄOMA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom ja YURV 4. EIP Esp, Kreikka, Portugali 985 58 500 983 140 46 Pääoman vâlisumma 1042 1669 2472 52 38 2562 55 41 96 KOROT A. Maksutase 1 Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom ja YURV 4. EIP Esp, Kreikka, Portugali Korkojen valisumma 48 211 105 23 386 48 209 25 18 156 156 15 14 11 11 300 185 178 71 21 92 7 7 15 23 23 22 22 2 6 7 2 3 5 17 15 32 2 2 4 500 3455 1320 263 5537 95 731 169 84 1080 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 1428 1969 281 2739 107 30 27 36 6617 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 144 190 80 55 70 65 150 100 KOLMANNET MAAT PAAOMA A. Talousapu 5. Unkari 6. Tsekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8. Bulgaria 9. Romania 10. Israel 11. Algeria 12 FYROM 13. Entinen Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venaja 18. Euratom KIE-maat B Takaukset 19. EIP Välimeren alue 20. EIP KIE-maat 21. EIP Aasia ja Lat. Amerikka 22. EIP ETELÄ-AFRIKKA 140 50 15 172 85 21 195 120 26 Pääoman valisumma 1169 898 531 KOROT A Talousapu 5. Unkari 6. Tsekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8. Bulgaria 9 Romania 10. Israel 11. Algeria 12. FYROM 13. Entinen Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15 Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venaja 18. Euratom KIE-maat B. Takaukset 19. EIP Välimeren alue 20. EIP KIE-maat 21. EIP Aasia ja Lat. Amerikka 22. EIP ETELÄ-AFRIKKA Korkojen valisumma 18 25 13 40 55 16 55 5 18 6 24 3 1 173 124 18 6 599 10 12 6 39 58 35 3 22 6 29 3 6 252 218 35 16 749 36 40 35 4 22 6 29 3 17 325 318 54 26 914 180 250 125 475 580 160 600 144 220 50 168 24 24 2494 2207 458 184 50 70 100 85 12 57 6 16 547 568 105 58 25 12 37 6 1 389 385 79 40 12 57 6 7 493 499 111 38 1129 1288 1674 8343 29 13 20 4 11 5 27 2 72 545 576 124 75 29 7 10 4 9 3 23 2 88 566 591 134 86 13 7 10 4 9 2 17 1 101 541 579 135 92 28 37 19 257 212 16 235 27 5 124 40 205 20 373 3318 3371 686 405 9377 110 5 249 210 42 3 699 36 21 35 4 22 6 29 3 34 419 436 80 43 9 17 6 309 290 59 45 955 36 13 35 4 11 6 29 3 54 497 529 106 61 1167 1383 1502 1553 1511 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 1768 1647 1445 1866 2338 2631 2841 3185 17720 KAIKKI YHTEENSÄ 3196 3616 1726 4605 2444 2661 2868 3220 24337 (josta Itä-Euroopan maat) (josta muut kolmannet maat) 935 833 1113 534 780 665 991 875 1072 1266 1255 1376 1399 1442 1593 1592 9137 8583 - 12 IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET IV. A Toimet kassavaroista Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin kun velallisen maksu myöhästyy. IV. B Takuurahaston maksut lainan edunsaajan erääntyvät maksut Kun yhteisön myöntämän myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa erääntymispäivästä. takaaman tai Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien velallisten maiden osalta: Maa Maksupäivämäärä Määrä (pääoma + korot) Georgia (40 milj. ecun laina) Entinen Jugoslavia 15. 4. 1997 23. 5. 1997 34 984 595,09 6 292 486,81 JTV. C Myöhästyneet takaisinmaksut Seuraavat kolmannet maat ovat tämän kertomuksen kattamana aikana maksaneet myöhässä takaisin erääntyneet maksut, jotka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Nämä myöhästyneet määrät maksetaan takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. takuurahastolle takaisin Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) on maksanut takaisin yhteensä 7,6 miljoonaa ecua eli osan maksamattomista veloistaan, joista rahasto oli maksanut takauksia 1,4 miljoonaa ecua. Maa Armenia Georgia FYROM Yhteensä Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) 13. 2. 97 18. 4. 97 29. 5. 97 3 680 702,65 4 689 948,53 1446 515,51 9 817 166,69 13 IV. D Maksamatta olevien velkojen tilanne kertomuksen antamispäivänä Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: Maa Tadzikistan Georgia Armenia Entinen Jugoslavia Yhteensä Määrä (pääoma + korot) 63 181 389,89 122 817 507,50 53 920 610,55 87 831143,77 327 750 651,71 V. ARVIO LAINA- TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI LASKENNALLISESTA YHTEISÖN JA Takuurahasto- ja takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- tai takauskapasiteettia kolmansille maille, sillä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen kirjattu määrä^ rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä koskevien takuiden tapauksessa). Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä tarvittavan arvioidun määrän välillä. täydentämiseksi takuurahaston Taulukossa 4 yhteisön lainakapasiteetista kolmansille maille kaudella 1997 - 1999. Laskentamenetelmä ja säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin tämän kertomuksen liitteessä. takuurahastomekanismin mukainen esitetään arvio Neuvoston tekemien sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten perusteella (ks. taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 307 miljoonaa ecua vuonna 1997, jolloin vuoden 1997 lopussa käytettävissä olisi 22 miljoonaa ecua. Takuurahaston varat voisivat tällaisessa tapauksessa olla varainhoitovuoden 1997 lopussa noin 864 miljoonaa ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: - rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu, - velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä. 6 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. -14 Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon aiemmin päätettyjä lainoja ja kautta 1997 - 1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina olevia lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, - 146 miljoonasta ecusta 243 miljoonaan ecuun kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta taattujen lainojen osalta, - 209 miljoonasta ecusta 347 miljoonaan ecuun 70-prosenttisesti taattujen lainojen osalta (kuten EIP:n uusissa lainoissa). VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS Rahaston 30. 6. 1997 käsittämän määrän (538 miljoonaa ecua) ja taulukossa 3 vuodelle 1997 ennakoidun kolmansille maille myönnettyjen lainojen vuotuisen enimmäisriskin (määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen suhde on 30 prosenttia. Tällöin rahaston määrä olisi 7,4 prosenttia yhteisön ulkopuolisten taattujen lainojen kokonaismäärästä. 15 TAULUKKO 4 YHTEISÖN ARVIOITU, TAKUURAHASTOJÄRJESTEMÄN MUKAINEN TEOREETTINEN LAINA-JA TAKUUKAPASITEETTI KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 takuurahastomekanismin mukainen (*) milj. ecua ~ ~ ~1 9 9 7 1 9 98 1999] Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) 329 338 345 Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) - EIP:n lainat - Välimeren alue (a) - Keski- ja Itä-Euroopan maat (b) - Latinalainen Amerikka ja Aasia (c) - Etelä-Afrikka (d) - EIP:n lainat yhteensä - Euratomin lainat (e) - Makrotaloudellinen apu (f) 693 850,5 60 125 7728,5 744,25 763 210 87,5 1804,75 623 710,5 322 105 1760,5 0 200 350 305 25 0 Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 307 302 313 Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 22 36 32 Jäljellä oleva lainakapasiteetti (maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat EIP:n lainat ja Euratomin lainat) (5) - Enintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (esim. BP-lainat) - Enintään, jos käytetty kokonaan 70-prosenttiseen takuuseen (esim. EIP:n lainat) 146 209 243 347 213| 304 (*) Tekninen olettamus, jonka mukaisesti tavoitesumma saavutetaan vuoden 1999 jälkeen. Esimerkiksi jos rahasto saavuttaa tavoitesummansa 1. 1. 1999 ja jos rahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 artiklan uudelleentarkas telun jälkeen suoritettavat määrät korotetaan 10 prosenttiin, unionin lainakapasiteetti kolmansille maille lisääntyy vuosittain 106 miljoonalla eculla 100-prosenttisesti taattujen lainojen osalta ja 152 miljoonalla eculla 70-prosenttisesti taattujen lainojen osalta. Rahastoon suoritettavilla määrillä katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1997 -1999 - EIP a. Välimeren alue: - lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1996: 115 milj. ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan mukaisesti. 1995 -1998: 80 milj. ecua Maltan ja Kyproksen kanssa tehdyn rahoituspöytäkirjan mukaisesti. - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996 - 2000: 750 milj. ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti ja 230 milj. ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1997 - 2000: 150 milj. ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000: 2310 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleistakuu. b. Keski- ja Itä-Euroopan maat: - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000: 3520 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleistakuu. c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: - lainat, joista on tehty päätös: 1993 - 1996: 750 milj. ecua 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000: 900 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleistakuu. d. Etelä-Afrikka: - lainat, joista on tehty päätös: vuoden 1995 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin: 300 milj. ecua 1. 7. 1997 -1. 7. 2000: 375 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleistakuu. e. - Euratom - lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1999: 1 100 milj. ecua f. - Rahoitusapu - lainat, joista on tehty päätös: 1997: 25 milj. ecun laina Valko-Venäjälle peruutettu; 130 milj. ecun laina Slovakialle peruutettu. 250 milj. ecun laina Bulgarialle; 40 milj. ecun laina entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1997: 170 milj. ecua lainoihin Georgialle, Armenialle ja Tadzikistanille. 16- TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ I. JOHDANTO Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota rasittavien riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla luonteesta ja lainanottajan asemasta. seikoilla, jotka riippuvat rahoitusjärjestelyjen Viimeaikaisia tapahtumia, jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan jäljempänä olevassa osassa. Tässä kappaleessa on esitetty maariskiarvio kaikista Keski- ja Itä-Euroopan maista, entisen Neuvostoliiton uusista itsenäisistä valtioista sekä Välimeren alueen maista, joille on myönnetty takuita Euroopan yhteisön budjetista. Kunkin maan maariskiarviointi esitetään sivunmittaisena taulukkona, johon on koottu tärkeimmät maariskiosoittimet. Lisäksi esitetään tarkempi sanallinen arviointi niistä maista, joista on saatu riskiarviointiin vaikuttavaa merkittävää uutta tietoa edellisen, vuoden 1996 loppupuolta koskevan selvityksen jälkeen. Lyhyt sanallinen arviointi esitetään myös niistä maista, joilla on yhä maksamattomia lainoja vuonna 1991 silloiselle Neuvostoliitolle myönnetystä 1250 miljoonan ecun kaupallisesta luotosta. Arviointi ei kata muita kuin mainitut alueet, pääasiassa sen vuoksi, että Euroopan yhteisön riskit muualla (erityisesti Euroopan investointipankin lainatakuista aiheutuvat riskit) edustavat vain pientä osuutta kokonaisriskistä (alle 3 prosenttia) ja ovat lisäksi hyvin hajautettuina eri maihin. H. KESKI- JA ITA-EUROOPAN MAAT BULGARIA Bulgarian tilanne on parantunut edellisen kertomuksen jälkeen. Inflaatio on saatu kuriin. Maan valuutta levi sai takaisin osan vuonna 1996 ja vuoden 1997 alussa menettämästään arvosta, ennen kuin valuuttakurssi sidottiin kurssiin 1000 leviä on yksi Saksan markka heinäkuun 1. päivänä voimaanastuneen valuuttakomiteajärjestelyn nojalla. Julkisen talouden alijäämä saavuttanee IMF:n kanssa sovitun tavoitteen, joka on 6,2 prosenttia vuonna 1997. Alijäämä on pääosin rahoitettu liikepankeille myydyillä valtion velkapapereilla. Rakenneuudistus on nopeutunut hieman. Elintarvikkeiden hinnat on vapautettu muutamaa peruselintarviketta lukuun ottamatta. Eräät suuret valtionyritykset on myyty ulkomaisille sijoittajille. Vaikka monet pankit ovat edelleen konkurssimenettelyssä, toiminnassa olevat ovat tervehtymässä. 17 hyväksyntä huhtikuussa valmiusluottojärjestelylle IMF:n valuuttakomitean perustaminen ovat auttaneet palauttamaan jonkin verran talouden luottamusta ja vakautta. Tämä näkyi keskuspankin kansainvälisen valuuttavarannon voimakkaana kasvuna, sillä vuoden puoliväliin mennessä suurin osa vuoden 1996 tappioista oli palautunut. Tästä huolimatta ulkomaisen velan hoitokustannukset ovat edelleen huomattavat, lähes 1 miljardi dollaria vuodessa. Ulkoisesta velasta selviytyminen riippuu määrätietoisesta uudistuspyrkimyksestä, joka varmistaa IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tuen jatkumisen ja rohkaisee ulkomaisten suorien sijoitusten tekemistä. ja TSEKIN TASAVALTA Kokonaiskuva Tsekin tasavallan kehityksestä on huonontunut edellisen kertomuksen jälkeen: taloudellinen kasvu on hidastunut, julkisen talouden ja kauppataseen alijäämä on suuri ja poliittinen tilanne on ollut hieman epävakaa. Tämä tilanteen huonontuminen näkyi valuuttamarkkinoilla korunaa kohtaan tunnettuna hermostuneisuutena; huhtikuun loppupuolella ja toukokuussa korunaan kohdistui voimakkaita heikentymispaineita ja 27. toukokuuta Tsekin keskuspankin oli pakko hylätä korunan sidonnaisuus ja laskettava se kellumaan. Vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen BKT-tilastot osoittavat talouden kasvun hidastuneen; alustavien arvioiden mukaan vuosikasvu on vain 1,5 prosenttia, kun vastaava luku vuonna 1996 oli 4,4 prosenttia. Hallituksella on myös ongelmana kasvava budjettialijäämä, joka vuonna 1996 saatiin pysymään pienenä ainoastaan leikkaamalla menoja jyrkästi vuoden lopussa. Suurin huolenaihe on ulkoinen asema. Koska vienti on vähentynyt ja tuonti lisääntynyt, kauppataseen alijäämä, joka oli 11 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 1996, kasvoi entisestään vuoden 1997 ensimmäisellä neljänneksellä. ja ratkaista kasvava budjetin Huhtikuussa 1997 hallitus esitteli toimenpidekokonaisuuden, jonka tavoitteena oli ja kauppataseen alijäämäisyys. elvyttää kasvua Toimenpiteisiin sisältyi ennen kaikkea budjettileikkauksia, julkisen sektorin palkkojen kasvun rajoittaminen ja tuontitalletusjärjestelmän käyttöönotto. Valuuttakauppiaat olivat kuitenkin edelleen huolissaan suuresta vaihtotaseen alijäämästä, ja hermostuneisuutta lisäsi maassa toimenpiteiden julkistamisen jälkeen vallinnut poliittinen epävarmuus. Valuuttaa kohtaan kohdistui useita viikkoja paineita, jotka pakottivat Tsekin keskuspankin hylkäämään korunan sidonnaisuuden valuuttakoriin, joka muodostuu Yhdysvaltain dollarista ja Saksan markasta, mutta tämä tapahtui vasta kun noin 3 miljardia Yhdysvaltain dollaria (eli noin neljännes) valuuttavarannosta oli käytetty valuutan puolustamiseen. Koruna on nyt ns. hallitussa kellunnassa. Sidotun valuuttakurssin hylkäämisen johdosta koruna heikentyi noin 20 prosenttia Yhdysvaltain dollariin nähden ja yli 7 prosenttia Saksan markkaan nähden vuoden 1996 lopun tilanteeseen verrattuna. Edellisen valuuttajärjestelmän hylkäämistä seuranneina viikkoina valuutta oli suhteellisen vakaa, mutta korot pysyivät korkeina. Kesäkuun alussa Tsekin keskuspankki neuvotteli lainan, jolla katetaan huventunutta valuuttavarantoa. Toukokuussa hallitus ilmoitti jälleen uudesta toimenpidekokonaisuudesta, johon sisältyi lisäleikkauksia vuoden täpärästi luottamusäänestyksen parlamentissa 11. kesäkuuta. Näyttää kuitenkin siltä, että sekä poliittinen että taloudellinen tilanne säilyy herkkänä lyhyellä aikavälillä. talousarvioon. Hallitus myös voitti 1997 VIRO Viron riskiluokitus on edelleen yksi alueen parhaimpia, mutta uusia epävarmuuden aiheita on ilmaantunut talouden nopean kasvun johdosta. Talous kasvaa nopeasti (BKT:n määrä kasvoi 7,3 prosenttia vuoden 1996 viimeisellä neljänneksellä edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta) ja inflaatio on hidastunut huomattavasti viime kuukausina (vuosi-inflaatio oli 10,8 prosenttia toukokuussa verrattuna 26,7 prosenttiin huhtikuussa 1996). Ulkomaisen velan osuus BKT:sta on edelleen pieni. Huhtikuussa Thomson BankWatch antoi valtion velkapapereille riskiluokituksen BBB-, joka hiljattain nousi BBB+. aan. Tämä on kyseisen laitoksen korkein entisen Neuvostoliiton maalle antama luokitus. Viro on pyytänyt Moody'silta luokitusta, jota odotetaan vuoden loppupuolella. Merkkejä talouden ylikuumenemisesta on kuitenkin näkyvissä. Vuonna 1996 kulutus kasvoi suhteessa BKT:seen, kun taas investoinnit vähenivät. Kauppataseen alijäämä on 24,5 prosenttia ja vaihtotaseen 10,2 prosenttia suhteessa BKT:seen. Ulkomaiset sijoitukset ovat vähentyneet ja pankkien lainanotto ulkomailta on kasvanut erittäin nopeasti, minkä johdosta kotimainen luotonanto on lisääntynyt voimakkaasti. Tämä kehitys lisää uusia taloudellisia riskejä. LIETTUA Vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla kasvu kiihtyi edelleen samalla kun inflaatio hidastui ja työttömyys aleni. Budjetin kehitys näyttää suhteellisen tyydyttävältä, koska uusien finanssipoliittisten toimenpiteiden ansiosta julkisten tulojen väheneminen näyttää päättyneen ja tulot ovat kääntyneet nousuun. Maksutasetilanne on edelleen tyydyttävä, vaikka tuonti kasvaa nopeasti talouden elpymisen kiihtyessä. Varovainen strategia valuuttakomiteasta luopumiseksi näyttää rauhoittaneen sijoittajien ensin tuntemia pelkoja uuden laajapohjaisen hallituksen poliittisia aikeita kohtaan. Pankkisektorin tervehtyminen jatkuu hitaana, koska viranomaiset vahvistavat säätelyä ja ottavat kovemman asenteen heikoimpia pankkeja kohtaan. Valtion pankkien ja suurten tietoliikenne- ja kuljetusyhtiöiden yksityistämisvalmistelut jatkuvat. Kesäkuussa Standard & Poor's antoi Liettualle sijoitustason luokituksen paranevan taloudellisen tilanteen ja rakenteellisten muutosten nopeutumisen ansiosta. ROMANIA talouspolitiikan muututtua Romanian maariski, joka on yksi Itä-Euroopan korkeimpia, parani vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla maan radikaalisti. Hinnat vapautettiin, mikä aiheutti inflaation kuukausivauhdin hyppäyksen 30,5 prosenttiin maaliskuussa. Sen jälkeen inflaatio laski jyrkästi. Samaan aikaan viranomaiset sallivat valuutan nimellisen arvon jyrkän heikentymisen, jonka tarkoituksena oli kääntää vuonna 1996 tapahtunut ulkoisen tasapainon huononeminen. Julkisen rahoituksen parantamiseen ja inflaatiopaineiden rajoittamiseen tähtäävät toimenpiteet hidastanevat BKT:n kasvua vuonna 1997; kasvuksi on arvioitu 3-4 prosenttia, kun se vuonna 1996 oli 4,1 prosenttia. Jo ensimmäisen vuosineljänneksen aikana maksutase parani huomattavasti, kun taas pääomataseen ylijäämä oli runsaasti yli sen, mitä tarvitaan korvaamaan (pienenevä) vaihtotaseen alijäämä. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat lisääntyneet, ja asukkaat ovat kotiuttaneet suuria määriä kovia valuuttoja, mikä kertoo luottamuksen palautumisesta. 19 Rakenneuudistukset edistyivät merkittävästi vuonna 1997. Helmi-ja toukokuun välisenä aikana yksityistettiin 800 yhtiötä. Maatalouden uudistaminen on alkanut muutamasta suuresta tappiollisesta sika- ja kanatilasta. Laki ulkomaalaisten maanomistusoikeudesta on hyväksytty, ja ulkomaisia sijoituksia koskevaan lakiin on tehty muutoksia, jotka kotiuttamisesta. sisältävät Kauppapolitiikkaa on vapautettu leikkaamalla erityisesti maatalouden tulleja. arvopaperisijoituksista ja voittojen säännöt selvät Vaikka velkaa ilmaisevat suhdeluvut huononivat vuonna 1996 ja huononevat edelleen vuonna 1997, keskuspankki pystyi kasvattamaan valuuttavarantoa 850 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista maaliskuussa 1,49 miljardiin dollariin toukokuussa. Romanian uutta talousohjelmaa tukevat voimakkaasti IMF, joka hyväksyi 22. huhtikuuta 13- kuukautisen 430 miljoonan dollarin valmiusluottojärjestelyn, Maailmanpankki, joka hyväksyi 3. kesäkuuta 550 miljoonan dollarin arvosta uusia luottoja ja 80 miljoonan dollarin arvoisen toisen erän FESAL-lainasta, joka jäädytettiin vuonna 1996, sekä EY, joka käynnistää uudelleen makrotaloudellisen avun, jonka määrä on 70 miljoonaa ecua. Erittäin suuresta palkkojen ostokyvyn heikentymisestä huolimatta hallitus nautti edelleen kesäkuun lopussa kansan huomattavaa kannatusta. SLOVAKIA Slovakian maariski on edelleen kohtuullinen, mutta ulkoiset taseet huononevat ja ulkomainen velka kasvaa nopeasti. Vuosien 1995 ja 1996 nopea taloudellinen kasvu - noin 7 prosenttia - on johtanut talouden ylikuumenemiseen. Inflaatio on alkanut kiihtyä asteittain sen hidastuttua kolmena vuonna peräkkäin. Tämän vuoksi rahapolitiikkaa on asteittain kiristettyjä siitä tuli hyvin kireää touko-kesäkuussa 1997. Vaihtotaseen heikennyttyä rajusti vuonna 1996 - alijäämä oli 10 prosenttia suhteessa BKT:seen, kun se vielä vuonna 1995 oli hieman ylijäämäinen - ja sen rahoittamiseksi tarvitun ulkoisen velan kasvettua nopeasti, ulkoinen tilanne heikkeni edelleen vuoden 1997 ensimmäisinä kuukausina. Toukokuun puoliväliin asti kasvava kauppavaje pystyttiin rahoittamaan suuremmitta vaikeuksitta ja valuuttavaranto oli suhteellisen vakaa verrattuna vuoden 1996 loppuun. Kuitenkin toukokuun toisella puoliskolla valuuttaan kohdistuneen paineen johdosta valuuttavaranto väheni 20 prosenttia. Slovakian keskuspankki on tähän asti pystynyt vakauttamaan valuuttakurssin lähelle keskuskurssia. Tähän päästiin kuitenkin vain jyrkällä rahapolitiikan kiristämisellä, valuuttavarannon menetyksellä ja hyvin korkeilla koroilla. On selvää, että tällainen tilanne ei voi jatkua kauan. m. ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUDET ITSENÄISET VALTIOT ARMENIA Vuodeksi 1997 odotetaan samanlaista BKT:n kasvua kuin vuonna 1996, eli 5,8 prosenttia. Inflaation vuosivauhdin, joka oli 5,7 prosenttia joulukuussa 1996, odotetaan nousevan 9,5 prosenttiin tänä vuonna. Heikko veronkanto heikentää edelleen julkista taloutta. Armenian vaihtotaseen alijäämän, joka oli noin 27 prosenttia suhteessa BKT:seen (16 prosenttia mukaan lukien viralliset siirrot) vuonna 1996, (osaksi maahan Vuoristo-Karabahin tilanteen vuoksi kohdistuvan saarron takia), odotetaan laskevan 19,5 - 2 0- prosenttiin vuonna 1997. Keskipitkällä aikavälillä ulkoisen velan hoidosta voi kuitenkin tulla ratkaiseva tekijä. Ulkoinen velka oli arviolta noin 30 prosenttia suhteessa BKT:seen vuoden 1996 lopussa. Nettovaluuttavaranto on yhä alhainen (noin 50 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Rakenneuudistuksen kehitys on rajoittunutta: suurten yritysten rakenneuudistuksissa tehtävää. Kesäkuussa Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi ESAF-järjestelyn toisen vuoden osuuden (47 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Viimeaikaiset aseostokset ja uuden pääministerin nimitys ovat kuitenkin synnyttäneet poliittisia jännitteitä ja rauha voi rikkoutua helpommin kuin kuusi kuukautta sitten. Taloudellisten ja poliittisten epävarmuuksien johdosta Armenia kuuluu edelleen korkean riskin velanottajiin. ja pankkisektorilla riittää paljon AZERBAIDZAN loppuun mennessä Taloudellinen elpyminen, joka näyttää alkaneen vuonna 1996, kiihtynee vuonna 1997, BKT:n kasvuennusteen ollessa 5 prosenttia. Inflaation keskimääräisen vuosivauhdin odotetaan hidastuvan noin 9 prosenttiin vuoden 1997 ja budjettialijäämän 2 prosenttiin suhteessa BKT:seen. Vaihtotaseen alijäämää, jonka odotetaan laskevan 16 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuonna 1997, rahoitetaan edelleen öljysopimuksiin liittyvillä kasvavilla ulkomaisilla suorilla sijoituksilla (345 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 1996) ja virallisella avulla. Valuuttavarannon tason odotetaan nousevan vastaamaan kolmen kuukauden tuontia vuorina 1997. Ulkoinen velka oli vuoden 1996 lopussa melko alhainen eli noin 16 prosenttia suhteessa BKT:seen ja velanhoitomaksut kohtuullisia, 9 prosenttia viennistä. Azerbaidzan on yleensä noudattanut hyvin tarkasti IMF:n ESAF-ohjelman vaatimuksia, ja rakenneuudistusten vauhti on kiihtynyt ja ne ovat yleisesti ottaen aikataulussa. Maksamattomat eläkemaksut samoin kuin yksityistämisen ja pankkisektorin uudistusten vauhti ovat kuitenkin aiheuttaneet huolta toukokuusta lähtien. Nämä tekijät yhdessä Azerbaidzanin ja Armenian välisen Vuoristo-Karabahia koskevan ratkaisemattoman kiistan kanssa merkitsevät, että maariski on edelleen korkea. VALKO-VENÄJÄ Valko-Venäjän taloudellinen ja poliittinen kehitys on edelleen erittäin huolestuttavaa. Tilanteen vakauttamisessa aikaisemmin saavutettu hienoinen edistys on vaarassa. Vuoden 1996 loppupuolelta lähtien valtion puuttuminen talouteen on voimistunut. Vuonna 1996 ja vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla virallisesti kirjattu myönteinen taloudellinen kasvu näyttää olleen enimmäkseen tulosta valtion tilauksista, jotka rahoitettiin pankeilta saadulla halvalla luotolla ja joiden tuloksena varastot ovat kasvaneet merkittävästi. Suhteellisen vakaan jakson jälkeen inflaatio on kiihtynyt huomattavasti sitten vuoden 1996 viimeisen neljänneksen. Kuluttajahinnat nousivat keskimäärin 65 prosentin vuosivauhtia tämän vuoden viiden ensimmäisen kuukauden aikana. Ulkoinen sektori on edelleen erityisen haavoittuva. Lisäksi rakenneuudistukset, varsinkin yksityistäminen, eivät ole edenneet. Kokonaisriski on korkea ja kasvaa edelleen. GEORGIA Vuodeksi 1997 odotetaan 9 prosentin BKT:n kasvua, joka on lähellä vuonna 1996 saavutettua 10,5 prosenttia. Budjettialijäämän, joka laski 4,5 prosenttiin vuonna 1996, odotetaan laskevan edelleen tänä vuonna, ja inflaation, joka hidastui merkittävästi 14 21 prosenttiin vuonna 1996, odotetaan alenevan 11 prosenttiin. Vaihtotaseen alijäämä (pois lukien viralliset siirrot) oli 10,5 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 1996, mutta sen odotetaan supistuvan vuonna 1997. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat edelleen vähäisiä. Valuuttavarannon (joka vastasi 2,6 kuukauden tuontia vuonna 1996) odotetaan pysyvän vakaana. Itsenäistymisestään lähtien Georgia on ottanut ulkomaista velkaa, joka oli noin 30 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 1996, mutta maa on päässyt sopimukseen useimpien velkojiensa kanssa. Yhteisymmärrykseen on päästy varsinkin Euroopan yhteisön kanssa siitä, miten yhteisölle olevat maksurästit hoidetaan. Maaliskuussa 1997 (76 miljoonaa IMF:n johtokunta hyväksyi huolensa Yhdysvaltain yksityistämisvauhdista, veronkantojärjestelyistä, korruptiosta ja Turkmenistanin velan takaisinmaksusta. Poliittiset vaikeudet jatkuvat: Abhaasian ongelma on entistä kauempana ratkaisusta. Maariski on edelleen korkea. toisen vuosittaisen ESAF-järjestelyn Toukokuussa kuitenkin dollaria). ilmaisi se MOLDOVA Kolmen talouden vakaudessa saavutetun edistyksen vuoden jälkeen Moldovassa on ilmennyt vakavia ongelmia vuoden 1996 puolivälin jälkeen: budjettialijäämä on kasvanut, palkka- ja eläkerästit ovat lisääntyneet eikä rakenneuudistuksessa ole juurikaan edistytty. Kaikki tämä sen lisäksi, että tuotanto on lähes jatkuvasti laskenut. Nämä kielteiset ilmiöt jatkuivat ja jopa vahvistuivat vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla. Varsinkin lisääntynyt turvautuminen ulkoiseen rahoitukseen on tasaisesti kasvattanut maan ulkoista velkaa, joka toukokuun 1997 lopussa oli 51 prosenttia suhteessa BKT:seen. Yli kolmasosa velasta on lyhytaikaista eli laina-aika on alle viisi vuotta. Kokonaisriski kasvoi vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla sillä näyttää siltä, että poliittinen tahto, jonka ansiosta rakenneuudistukset edistyivät merkittävästi muutamana viime vuonna, on alkanut heikentyä. Itse asiassa on olemassa merkkejä siitä, että taloudellinen uudistumisprosessi saattaa hidastua. TADZIKISTAN loputtua joulukuussa 1996 ja yhteenoton osapuolten solmittua Sisällissodan rauhansopimuksen kesäkuussa 1997 kokonaistuotannon odotetaan kasvavan 5 prosenttia vuonna 1997, kun se vuonna 1996 laski jyrkästi eli 16,7 prosenttia. Inflaation keskimääräisen vuosivauhdin, joka laski dramaattisesti 65 prosenttiin vuonna 1996 tiukan luotto- ja rahapolitiikan ansiosta, odotetaan laskevan vain hieman eli 50 prosenttiin vuonna 1997, koska laajapohjaiseen hallitukseen otettujen uusien puolueiden myötä harjoitettuun politiikkaan on tehty muutoksia ja palkkarästit lankeavat maksettavaksi. Kauppataseen, joka oli ylijäämäinen vuonna 1996 (75 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 7 prosenttia suhteessa BKT:seen), odotetaan heikentyvän hieman vuonna 1997. Valuuttavarannon, joka oli erittäin alhainen joulukuussa 1996, odotetaan kasvavan vuonna 1997 pääasiassa ulkoisen avun maksujen vuoksi. Vuoden 1996 lopussa Tadzikistanin ulkoinen velka oli yhtä suuri kuin maan BKT. Tärkeimmät velkojat sopivat kuitenkin vuonna 1996 erääntyvien lainojen uudelleenjärjestelystä. Vuonna 1997 erääntyvien velanhoitomaksujen uudelleenjärjestely on alkanut. Valuuttamarkkinoiden, ulkomaankaupan ja hintojen vapauttaminen on edennyt pitkälle. Kaikkien jäljelläolevien suurten ja keskisuurten yritysten muuttaminen yhteisyrityksiksi toteutunee vuoden loppuun mennessä, kun taas maatalouden ja pankkijärjestelmän uudistus on alkanut. 22 IMF:n sopimus odotetaan solmittavan lähikuukausina. Riskiarviointi on edelleen varovaisen myönteinen. UKRAINA Ukrainan rahoitustilanteen vakautuminen edistyi vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla ensisijaisesti budjettialijäämän rahoittamistarpeen vähentymisen vuoksi, minkä johdosta lavean rahan kasvu ja inflaatio hidastuivat edelleen. Valuuttakurssi on edelleen vakaa ja keskuspankki ilmoitti maan valuutan, grivnan, 10 prosentin kaupankäyntivälistä huhtikuussa 1997. Sekä vaihtotaseen alijäämä että ulkomainen velka ovat hallittavissa olevalla tasolla. Viranomaiset ovat ilmoittaneet, että grivnasta tulee vaihdettava valuutta vaihtotaseen erien osalta syyskuussa 1997. Rakenneuudistus on käytännöllisesti katsoen pysähtynyt viime kuukausina. Vuoden 1997 talousarviota ja siihen liittyvää lakipakettia, mukaan lukien kattava verouudistus ja talouden sääntelyn purkaminen, ei ole vielä hyväksytty ja on yhä ilmeisempää, että ne hyväksytään vain muutetussa ja vesitetyssä muodossa. Reaalitalouden kehitys ei vastaa vieläkään toiveita. BKT laski 8 prosenttia vuoden 1997 ensimmäisellä neljänneksellä verrattuna viime vuoden vastaavaan ajankohtaan. Venäjän kanssa vastikään solmittu ystävyyssopimus ratkaisee muutamia mahdollisesti tulenarkoja kysymyksiä, jotka liittyvät Mustanmeren laivastoon. Koska Ukrainan taloudellinen vakaus on edelleen haavoittuva uudistusprosessin merkittävän hidastumisen johdosta, kokonaisarvio Ukrainasta on, että maariski on edelleen kohtuullinen. UZBEKISTAN Inflaatio on kuitenkin edelleen korkea Vuodeksi 1997 odotetaan samanlaista BKT:n kasvua kuin vuonna 1996 eli 1,6 prosenttia. Tähän mennessä vuonna 1997 viranomaiset ovat toteuttaneet tiukempaa finanssipolitiikkaa niin, että budjettialijäämä on pidetty tavoitteessa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:seen. (5-6 prosenttia kuukaudessa), reaalikorot ovat negatiivisia, ja maan valuutan, somin, virallinen kurssi on entistä epärealistisempi. Vuonna 1996 vaihtotaseen alijäämä oli 1,0 miljardia Yhdysvaltain dollaria (8 prosenttia suhteessa BKT:seen), kun taas bruttovaluuttavaranto oli edelleen suuri, 1,9 miljardia dollaria (joka vastaa 4,8 kuukauden tuontia). Alijäämän odotetaan vakaantuvan tai jopa vähenevän vuonna 1997. Uzbekistan rahoittaa edelleen lainaamalla, vaikka ulkomaisten sijoitusten odotetaan alijäämäänsä pääasiallisesti kääntyvän nousuun. Maan ulkoisen velan, joka oli 2,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 17 prosenttia suhteessa BKT:seen vuoden 1996 lopussa, odotetaan pysyvän kohtuullisena vuonna 1997. Erittäin tiukka valuuttasäännöstely ja tuontirajoitukset on otettu käyttöön osana rakenneuudistusta. Maatalouden ja suuryritysten rakenneuudistus etenee hitaasti, ja pankkisektori on heikossa kunnossa. IMF:n valmiusluottojärjestely on edelleen keskeytettynä. Riskiarvio on yhä epäedullinen. 23 IV. VÄLIMEREN MAAT ALGERIA Vaikka talouden kehityksen osoittimet ovat edelleen parantuneet, Algerian maariski on korkea keskipitkän aikavälin taloudellisia näkymiä koskevan epävarmuuden ja vaikeiden turvallisuusongelmien vuoksi. IMF-tukiohjelman aikana saavutettu taloudellinen kehitys on parantunut edelleen. Talouden kasvun ennustetaan kiihtyvän vuoden 1996 4 prosentista 4,5 prosenttiin vuonna 1997. Inflaatio hidastui 15,1 prosentista joulukuussa 1996 (12 kk) 6,9 prosenttiin huhtikuussa 1997. Vaihtotase ja budjetti olivat edelleen ylijäämäisiä vuoden 1997 ensimmäisellä neljänneksellä, ja vaihtotaseen ylijäämäksi ennustetaan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:seen ja budjetin ylijäämäksi 1,3 prosenttia suhteessa BKT:seen koko vuoden tasolla. Bruttovaluuttavaranto, joka kaksinkertaistui 4,2 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuonna 1996 (joka vastaa 4,5 kuukauden tuontia), kasvoi 5,3 miljardiin dollariin maaliskuun 1997 lopussa. Valuuttavarannon ennustetaan olevan 5,5 miljardia dollaria vuoden lopussa. Algerian ulkoinen velka väheni hieman 74,2 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuoden 1996 lopussa, kun taas kotimainen velka puolittui vuosina 1993-1996 22,3 prosenttiin suhteessa BKT:seen. Tästä edistyksestä huolimatta talous ei ole kovin monipuolinen ja se on varsinkin herkkä energian maailmanmarkkinahintojen heilahteluille ja sääolosuhteiden oikuille. Koska ulkomaiset suorat sijoitukset ovat rajoitettuja eikä maa ole mukana kansainvälisillä pääomamarkkinoilla, terve maksutase nojautuu edelleen ulkoiseen rahoitukseen Bretton Woodsin sopimuksilla perustetuilta laitoksilta, Pariisin ja Lontoon klubeilta ja muilta monen- ja kahdenvälisiltä velkojilta. Lisäksi poliittinen tilanne ja turvallisuusongelmat talouden kehitystä, varsinkin rakenneuudistuksia ja dynaamisen estävät edelleen yksityistalouden kehittymistä. Kasvava työttömyys (arvio 28,3 prosenttia vuonna 1996) ja lisääntyvät yhteiskunnalliset ongelmat voivat myös vaarantaa uudistukset. -24 LIITE I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN 25 TILANTEESTA 25 27 32 LA Taulukot 1 - 3 I. B Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot. I. C Arviot ElP. n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista I. D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 33 II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 II. A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) II. B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) H. C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa IID Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) II. E Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) IL F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) III. MAAKOHTAISETRisKi-iNDiKAATTORiTAULUKOT 34 34 34 35 35 36 36 37 - 2 5- I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA LA Taulukot 1-3 Taulukoiden 1 - 3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka näiden rasittavan sisältävät yhteisön rahoitusjärjestelyjen suurimman mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita siten, että niiden esittämät määrät tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. riskin. Luvut talousarviota esittävät LA. 1 Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille lainoille lankeava korko, Riskiä pienentävät tekijät: • EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, • EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 70 prosenttiin neuvoston 14. 4. 1997 tekemällä päätöksellä tietyille kolmansille maille hyväksytyn antolainauksen yhteydessä allekirjoitettujen lainojen osalta sekä riskien jako yhteisön ja EIP:n välillä, koska budjettitakaus kattaa eräissä tapauksissa vain poliittiset riskit, • takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja lukuun ottamatta (jäsenvaltioille) myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä hyväksytyt, kuolettamattomat lainat, • myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. LA. 2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) Kyseessä on tiettynä päivämääränä velallisen nostamista lainoista jäljellä oleva, takaisinmaksettava lainapääoma. lainat eivätkä Edelliseen ryhmään verrattuna nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa olevia" lainoja. tähän eivät sisälly nostamattomat 26 LA. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) Määrä saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien ja korkojen määrä jokaisena varainhoitovuotena. Määrä lasketaan: a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) Tällöin. takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 27 I. B Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot TAULUKKO 5 a Otto- ja antolainaus jäsenvaltioille Jäsenvaltioille annettujen lainasitoumusten tilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana MAA Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Lainojen kesto vuosia Lainananto Päätetyt määrät Sitoumukset 1. 01. 97 Vuosipuoliskon aikana toteutetut toimenpiteet Sitoumukset 30. 06. 97 -päätetyt lainat (a) - osittain nostetut lainat (b) • kokonaan nostetut lainat (c) - vielä nostamattomat lainat (d) Nostetut määrät Takaisin maksetut määrät KREIKKA 91/136/ETY 4. 3. 91 ITALIA 93/67/ETY 18. 1. 93 EURATOM NCI YHTEENSÄ 77/270-271/Euratom 80/29/Euratom 82/170/Euratom 85/537/Euratom 90/212/Euratom 78/870/ETY 81/19/ETY(1) 81/1013/ETY(2) 82/169/ETY 83/200/ETY 87/182/ETY 29. 3. 77 20 12. 79 15. 3. 82 5. 12. 85 23. 4. 90 16. 10. 78 20. 1. 81 14. 12. 81 15. 3. 82 19. 4. 83 9. 3. 87 6 6 6 (3) (3) (c) (d) (d) (c) (c) (d) (d) (c) (c) (c) (b)(4) (d)(4) (c) (c) (c) (c) (c) (c) 500,00 3. 478,57 500,00 3. 454,50 572,48 476,00 119,60 °0 748,11 416,00 327,30 2. 200,00 1. 000,00 600,00 600,00 8. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 4. 000,00 500,00 500,00 1. 000,00 1. 000,00 1. 000,00 6. 830,00 1. 000,00 1. 000,00 80,00 1. 000,00 3. 000,00 750,00 21. 030,00 5. 299,16 0,00 892,00 4. 401,40 (5) (1) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1 9 80 maanjäristyksestä kärsineiden Italian alueiden jälleenrakentamiseen. (2) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1981 maanjäristyksestä kärsineiden Kreikan alueiden jälleenrakentamiseen. (3) Pitkäaikaiset lainat, joiden eräpäivät riippuvat maksupäivistä. (4) Neuvosto on päättänyt ulottaa 21 päivänä maaliskuuta 1 9 94 annetulla päätöksellä 94/179/Euratom Euratomin lainat hankkeiden rahoitukseen eräissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa. Kertomuksen antamispäivänä ei ollut myönnetty yhtään lainaa yhteisön ulkopuolisille valtioille. (5) Poikkeama johtuu muiden valuuttojen valuuttakurssien vaihtelusta suhteessa ecuun. Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille TAULUKKO 5b 11) Lainasitoumustilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaltioittain ja lyhennyserittäin miljoonaa ecua MAA Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Lainojen kesto vuosia Eräpäivät Lainananto Päätetyt määrät Sitoumukset 1. 01. 97 Vuosipuoliskon aikana toteutetut toimenpiteet Sitoumukset 30. 06. 97 päätetyt lainat (a) • osittain nostetut lainat (b) • kokonaan nostetut lainat (c) • vielä nostamattomat lainat (d) Nostetut määrät Takaisin maksetut määrät UNKARI I l. e rä 2. erä 3. erä UNKARI II l. e rä 2. erä 90/83/ETY 90/681 /ETY 22. 2. 90 21. 12. 90 91/31 O/ETY 24. 6. 91 TSEKIN TASAVALTA 91/106/ETY 2 5. 2 91 l. e rä 2. erä SLOVAKIAN TASAV. 91/106/ETY 25. 2. 91 l. e rä 2. erä BULGARIA I l. e rä 2. erä BULGARIA II l. e rä 2. erä ROMANIA I l. e rä 2. erä 91/311/ETY 24. 6. 91 92/511/ETY 19. 10. 92 91/384/ETY 22. 7. 91 ROMANIA II ROMANIA III 92/551/ETY 94/369/EY 27. 11. 92 20. 6. 94 l. e rä 2. erä BALTIAN MAAT VIRO l. e rä 2. erä 92/542/ETY 23. 11. 92 20. 4. 95 14. 2. 96 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 7. 12. 2001 29. 8. 2003 1. 2. 99 18. 3. 98 26. 2. 2000 20. 11. 2002 31. 3. 2000 (d) (c) (c) (c) (e) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) 870,00 350,00 260,00 260,00 180,00 100,00 80,00 250,00 123,30 126,60 125,00 61,60 63,30 290,00 150,00 140,00 110,00 70,00 40,00 375,00 190. 00 185,00 80,00 125,00 55,00 70,00 220,00 40,00 20,00 20,00 0,00 100,00 80,00 123,30 126,60 61,60 63,30 150,00 140,00 70,00 40,00 190,00 185,00 80,00 55,00 0,00 20,00 0,00 i 0,00 100,00 80,00 185,00 190,00 150,00 140,00 70,00 40,00 190,00 185,00 80,00 55,00 0,00 20,00 0,00 TAULUKKO 5b (2) Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille Lainasitoumustilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaKbittain ja lyhennyserittäin MAA Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Lainojen kesto vuosia Eräpäivät Lainananto Päätetyt määrät Sitoumukset 1. 01. 97 V u o s i p u o l i s k on aikana toteutetut toimenpiteet Sitoumukset 30. 06. 97 - päätetyt lainat (a) - osittain nostetut lainat (b) • kokonaan nostetut lainat (c) • vielä nostamattomat lainat (d) Nostetut määrät Takaisin maksetut määrät miljoonaa ecua LATVIA l. e rä 2. erä LIETTUA l. e rä 2. erä MOLDOVA 1 l. e rä 2. erä MOLDOVA II UKRAINA 1 UKRAINA II 1/2 erää 1/2 erää 2. erä VALKO-VENÄJÄ l. e rä 2. erä ALGERIA 1 l. e rä 2. erä ALGERIA II l. e rä 2. erä ISRAEL ENT. NL:N TASAVALLAT YHTEENSÄ 7 7 7 10 10 10 10 10 10 31. 3. 2000 27. 7. 2000 16. 8. 2002 7. 12. 2004 8. 8. 2005 30. 10. 2006 28 12. 2005 29. 8. 2006 30. 10. 2006 10 28. 12. 2005 5 7 7 5 3 15. 12. 97 17. 8. 2001 27. 11. 202 15. 12. 97 28. 9. 97 94/346/EY 13. 6. 94 96/242/EY 94/940/EY 95/442/EY 25. 3. 96 22. 12. 94 23. 10. 95 95/132/EY 10. 4. 95 91/51 O/ETY 23. 9. 91 94/938/EY 22. 12. 94 91/408/ETY 91/658/ETY 22. 7. 91 16. 12. 91 (c) (d) (c) (b) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (c) (c) (c) (d) (c) 80,00 40,00 40,00 100,00 50,00 50,00 45,00 25,00 20,00 15,00 85,00 200,00 55,00 30,00 25,00 400,00 250,00 150,00 200,00 100,00 100,00 160,00 1. 250,00 40,00 0,00 50,00 25,00 25,00 20,00 15,00 85,00 50,00 50,00 0,00 30,00 0,00 250,00 150,00 100,00 0,00 160,00 143,70 I o) \ 40,00 0,00 50,00 25,00 25,00 20,00 15,00 85,00 50,00 50,00 0,00 30,00 0,00 250,00 150,00 100,00 0,00 160,00 109,60 34,10 5. 035,00 2. 678,50 0,00 34,10 2. 644,60 MAANTIETEELLINEN ALUE Viittaukset päätöksiin Päätösten päivämäärät Takaus- prosentit TAULUKKO 6 EIP:N LAINOILLE ANNETUT TAKAUKSET Lainojen kesto (vuosia) Takaus sopimusten päivämäärät Päätetyt määrät Allekirjoitetut lainat Lainojen kokonaismäärä 1. 1. 97 mennessä vuosipuolis k on aikana 1. 1. 97 mennessä 30. 6. 97 mennessä Välim. ai. rahoituspöytäkirjat (1) 8. 03. 77 75% (2) Välim. ai. horisontaal. yhteistyö R/1762/92/CEE 29. 06. 92 75% (2) VÄLIMEREN ALUE YHTEENSÄ KIE-maat I 90/62/CEE(4) 12. 02. 90 91/252/CEE(5) 14. 05. 91 KIE-maat II 93/696/CE(6) 13. 12. 93 Aasia ja L at Amerikka I 93/115/CEE 15. 02. 93 Aasia ja L at Amerikka II 96/723/CE 12. 12. 96 ETElJUAFRIKKA 95/207/CE 01. 06. 95 100% 100% 100% 100% 100% 100% Uudet valtuudet 97/256/CE(7) 14. 04. 97 70% YHTEENSÄ 15 15 15 15 15 15 15 15 15 30. 10. 78/10. 11. 78 09. 11. 92/18. 11. 92 24. 04. 90/14. 05. 90 19. 01. 93/04. 02. 93 22 07. 94/12. 08. 94 04. 11. 93/17. 11. 93 18. 03. 97/- 04. 10. 95/16. 10. 95 25. 07. 97/29. 07. 97 6062 1800 7862 1000 700 3000 750 275 300 7105 20992 5325 1800 7125 (3) 928 700 2980 647 101 60 0 60 (3) 0 20 0 50 75 2057 30-1 2357 615 356 335 204 32 2321 466 2787 664 380 486 250 51 56 12481 205 3898 4674 I (1) Josta 1 500 miljoonaa ecua Espanjan, Kreikan ja Portugalin hyväksi. (2) Yleistakuu, joka kattaa 75% kaikista lainajärjestelyjen perusteella avatuista luotoista yhteisön ja EIP:n 30. 10. 78 ja 10. 11. 78 tekemän takaussopimuksen mukaisesti. Lisäksi Portugalille hätäapuna myönnetyt luotot taataan poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti 7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. (3) Yhteisön takaama osuus on 5379,4 miljoonaa ecua, josta 141,5 miljoonaa ecua on taattu Portugalille 100-prosenttisesti. (4) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot: Puola, Unkari. - (5) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot: Tsekin ja Slovakian tasavallat, Bulgaria, Romania. (6) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot: Puola, Unkari, Tsekin ja Slovakian tasavallat, Bulgaria, Romania, Baltian maat ja Albania. (7) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat, Etelä-Afrikka. - 3 2- I. C Arviot EIP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien oletusten laskemiseksi ja jotka koskevat EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja kolmansille maille. Arviot lainojen allekirjoittamisesta Välimeren alue Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä oli kertomuksen antamispäivänä 642 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä 227 miljoonaa ecua (Jugoslavian ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan jäännös, jota ei allekirjoiteta), joten allekirjoittamatta olevien lainojen todellinen määrä on 190 miljoonaa ecua. Syyriaa koskevista kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan perustuvista lainoista (yhteensä 225 miljoonaa ecua) komissio arvioi, että ne allekirjoitetaan vuonna 1998, mutta arvio on varsin epävarma. Aasian ia Latinalaisen Amerikan maat (ALA) lainojen määrä oli Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien kertomuksen antamispäivänä 20 miljoonaa ecua. Neuvosto päätti 12. joulukuuta 1996 uudesta 275 miljoonan ecun määrästä. Allekirjoittamatta olevien lainojen määrä on 225 miljoonaa ecua. Vuonna 1997 allekirjoittamatta on siis lainoja yhteensä 245 miljoonalle eculle. Etelä-Afrikka Ensimmäisen valtuuden perusteella vuonna 1997 allekirjoitettavien lainojen määrä oli kertomuksen antamispäivänä 124 miljoonaa ecua. Arviot lainojen nostoista Allekirjoittamatta olevien allekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. lainojen nostojen arvioidaan jakautuvan seuraavasti: Kertomuksen antamispäivänä jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 5 868 miljoonaa ecua. Määrä jakautuu seuraavasti^: VÄLIMERI: KIE: ALA: Etelä-Afrikka: 2 197 miljoonaa ecua, 3 135 miljoonaa ecua, 411 miljoonaa ecua, 125 miljoonaa ecua. 7 luvut perustuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan ainoastaan lainan korkoja. 33 I. D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt L. D. l Otto-ja antolainaus Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa varten siirtääkseen jäsenvaltioiden (maksutaseet), kolmansien maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NO, Euratom) käyttöön. tuoton samoin korko- ja aikaehdoin lainan Antolainojen takaisinmaksulla on katettava yhteisön liikkeelle laskemien lainojen erääntyminen. Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. Jos yhteisön myöntämän maksamiseksi tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjettitakauksen a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä rahoituskeino otetaan käyttöön, lainan takaisinmaksun välittömästi määräpäivänä silloin kun lainansaajan maksu viivästyy. jotta yhteisö voisi suorittaa b) jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen erääntymisestä, komissio pyytää takuurahastoa suorittamaan laiminlyödyn maksun. Komission tavoitteena on tällöin saada korvaus kassavaroistaan suorittamista maksuista. c) määrärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan saadaan laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne otetaan ensisijaisesti takuuvarauksessa käytettävissä olevasta marginaalista. Määrärahasiirtoa käytetään, kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. d) käyttämällä uudelleen määriä, jotka on peritty takaisinmaksun aiemmin laiminlyöneiltä talousarviosta on maksettu takauksia. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä varauksella, että perityt määrärahat ovat käytettävissä. joiden osalta yhteisön lainanottajilta, L. D. 2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin (EIP) antamien lainojen takaajana. ElP. n huomatessa, että lainansaaja ei maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se pyytää yhteisöä takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen velallisen erääntyneet suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen kun yhteisö on vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän pankkitavan mukaisesti huolella ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen jälkeen kun vakuus on asetettu maksuun. - 3 4- Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP. n välisessä sopimuksessa määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun laiminlyönnin vuoksi, komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, LAINAKAPA TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA SITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 II. A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään Eurooppa-neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tehdään varaus kolmansien maiden lainojen takuita varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston ranoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa talousarviosta. Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina. Varauksen määrä on 329 miljoonaa ecua vuonna 1997. Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi määritellään seuraavissa säädöksissä: • neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta • neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N. o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta talousarvioon sovellettavan 21 päivänä 1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta • neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen omista varoista. Il. B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, eli 70:tä, 75:tätai 100:aa prosenttia: - neuvoston hyväksymiin ja valmistelemiin lainatakuisiin rahoitusselvityksissä esitettyjen allekirjoitettujen laina-arvioiden perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), sekä komission ehdottamiin lainatakauksiin - neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. 35 Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että otto- ja/tai antolainaustoimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana usealle vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, jotka tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. kolmansien maiden maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa toiminnan erässä, rahastoon suoritettava määrä lasketaan neuvoston päättämän kokonaismäärän perusteella. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle vuodelle jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon maksettavia määriä edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun perustana olleen arvion ja saman vuoden kuluessa toteutuneiden allekirjoitettujen lainojen määrän erotuksella Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan seuraavana vuonna. Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, missä määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun perin vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo vireillä olevan toiminnan osalta. 1997 ensimmäisellä puoliskolla budjettivallan Vuoden hyväksyikin määrärahasiirron 9/97, jonka tarkoituksena on korjata rahastolle suoritettuja maksuja ja suorittaa rahoitusselvityksissä esitettyjä vuosittaisia eriä vastaavat maksut yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin (Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Välimeren maissa, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa ja Etelä-Afrikan tasavallassa) myönnetyistä EIP:n lainoista. käyttäjä II. C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa EIP. n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon lainojen kokonaismäärää koskevan vuosiennusteen suoritetaan allekirjoitettavien perusteella aina 75 prosenttiin hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. Neuvoston 14. 4. 1997 myöntämien lainojen takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia avattujen luottojen yhteismäärästä. Käytetty peruste on 70 prosenttia allekirjoitettavien lainojen kokonaismäärää koskevasta vuosiennusteesta. II. D Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn laskentaperusteeseen asianmukaisia suoritettavia osuuksia, eli 15:ta tai 14:ta prosenttia. -36 Suoritettavien määrien 15 prosentin osuutta käytetään takuurahaston käyttämisen jälkeen myönnettyihin lainoihin ja niin kauan kun laiminlyötyjen maksujen määrää ei ole palautettu takuurahastolle. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 5 artiklassa täsmennetään: "Jos takaisinmaksun takausmaksujen suoritusten johdosta rahaston varat ovat pienemmät kuin 75 prosenttia tavoitesummasta, korotetaan suoritettavat määrät 15 prosenttiin uusien toimenpiteiden osalta, joko siihen saakka kunnes tavoitesumma saavutetaan uudelleen tai, jos laiminlyönti tapahtuu ennen kuin on kokonaisuudessaan palautettu". Koska takausmaksujen suoritukset ovat korvaamatta, uusiin toimenpiteisiin sovellettava osuus on 15 prosenttia. laiminlyönnistä aiheutuneiden tavoitesummaa takausmaksu saavutettu, suoritettu kunnes on Sen sijaan 14 prosentin osuutta sovelletaan niihin lainoihin, jotka EIP on päättänyt ennen kuin takuurahasto on alkanut kattaa laiminlyönnit ja joista rahoitusselvitysten mukaan osa on nostettavissa vuonna 1997. (Takuurahastosta annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia toimenpiteiden pääoma- arvosta kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. ) säädetään, että rahastoa U. E Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen (1) ja takuurahaston rahoittamista koskevan budjettikohdan (3) välisen erotuksen perusteella. II. F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) Järjellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa järjellä olevaa lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 37 III. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORIT AULUKOT 38 Maarisklosolttimet Maa: Bulgaria alaviitteet 1994 1995 1996 ennakkotiedot BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (lev/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 1,8 7,8 12,8 121,9 66 2,1 8,6 11,6 32,8 70,7 -10,9 -8,3 12,5 310,8 487,4 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -5,8 -5,7 -11 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKThen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kulta (jakson loppu) miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti {%) IMP. n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (1) (2) (2) (3) Alaviitteet (1) (2) (3) Katso selitysosa (4) (5) Lontoon klubi DDSR (heinäk. ). Pariisin klubin uudellenjärjestely (huhtik. ). SBA keskeytetty 09/94 ja 09/96 5,3 -2,1 105 1,3 3 11,4 0,9 0,5 0,5 119 220 28 17,6 (4) 6,8 4,6 8,9 7 -0,5 90 1,5 2,8 10,2 0,9 0,3 0,6 79 151 14 ei ole ei ole 7,3 5,7 7,7 6,1 -0. 0 115 (09/96) arv. 0,8 1,56447953 9,7 1 0,4 0,6 99 159 17 ei ole ei ole 8,1 6,5 10,3 (09/96) SBA/STF (3/94-3/95) ei (5) SBA (7/96 - 2/98) ei (5) ei ole ei ole 03/94 09/94 (167) (167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 19. 8 20. 8 ei ole ei ole 03/95 09/95 (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 21. 9 22. 2 ei ole ei ole 03/96 09/96 (178) (178) 03/96 09/96 03/96 09/96 (135) (135) (135) (135) 23. 1 23. 5 3 9- Maariskiosoittimet Maa: Tsekki alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (koruna/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa B K T h e n) Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) (1) IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa 2,6 2,1 3,2 9,7 28,8 1 18,909 -0,1 749 6,2 3,9 10,7 2,5 2,1 0,4 27,9 56,6 13,2 ei ole ei ole 5,2 3,4 2,5 SBA (3/93-3/94) kyllä (4) 4,8 8,7 2,9 7,9 26,6 0,6 28,18 -2,9 2526 14 5,6 16,5 2,6 2 0,6 35,1 58,6 9,2 ei ole ei ole 5,8 2,6 2,5 - 4,4 6,8 3,5 8,6 27,1 0,01 29,654 -8,6 1388 12,4 4,4 20,4 3,8 3 0,8 39,2 68,8 12,8 ei ole ei ole 7,3 2,8 1,9 - Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus BBB+ (07/94) 03/94 09/94 03/94 09/94 (167) (167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 49. 7 52. 8 A 03/95 09/95 03/95 09/95 (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 55. 8 58. 4 (2) (2) (3) A 03/96 09/96 03/96 09/96 (178) (178) 03/96 09/96 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 60. 1 62. 0 (1) (2) (3) (4) Katso selitysosa Kaikki velat IMF:lle maksettu ennen määräaikaa. 40- Maarlskiosoittlmet Maa: Viro alaviitteet 1994 1995 1996 arv. 4 1,1 4,3 14,8 12,4 (11) -1,5 arv. arv. 2074 -12 70 640 2,4 arv. arv. arv. arv. arv arv. BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT. hen) Rahoitustase Budjettitase Maksutase -1,8 3,5 4,5 41,7 12,6 (4) (4) 2,9 1,3 Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) (pl. viralliset siirrot) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 1312 -11,7 214 447 3,2 4,3 1,4 4,1 28,9 11,5 -0,4 -0,8 1838 -7,4 204 583 2,7 Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (ml. velka Kansainväliselle valuuttarahastolle) (miljardia dollaria, jakson loppu Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) (5) pääoma korko + maksut Kansainväliselle valuuttarahastolle Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU. n riski/EU. n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnakemyksan osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (1) (2) (2) (3) 170,3 246,8 296,5 8,1 3 5,1 7,2 12,8 0,8 ei ole ei ole 0,4 15,7 2,0 21 6 15 7,8 15,3 1,1 ei ole ei ole 0,5 16,5 2,2 51,2 27,5 23,7 6,4 13,5 2,5 ei ole ei ole 0,5 15,6 2,2 SBA/STF (10/93-3/95) kyllä SBA (4/95-6/96) kyllä SBA (7/96 - 6797) kyllä ei ole ei ole 03/94 09/94 (167) (167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 20. 7 23. 6 ei ole ei ole 03/95 09/95 (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 25. 4 26. 3 ei ole ei ole 03/96 09/96 (178) (178) 03/96 09/96 03/96 09/96 (135) (135) (135) (135) 28. 9 31. 1 Alaviitteet (1) (2) (3) (4) (5) (6) Katso selitysosa Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. Kruunuina ilmaistut luvut on muunnettu käyttäen dollarin keskimääräistä vuosikurssia. Vuonna 1996 Viro maksoi joitain ulkomaisia lainoja etukäteen. Viro on pyytänyt luokitusta. - 4 1- Maariskiosoittimet Maa: Unkari arv. alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuttakurssi (forintti/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) Qakson loppu) 2,9 9 10,4 21,2 111 1,5 6 10,4 28,5 139,5 1 2,3 10,5 19,8 164 Konsoiidoitu valtion budjettitasapaino (% suhteessa BKT:hen) -6,3 -6,8 -3,3 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljardia dollaria ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma, mukaan lukien ennakkolyhennykset korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU: n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus Alaviitteet (1)(2)(3) Katso selitysosa (4) Ensimmäinen tarkastelu kesken 7,613 -9,5 1100 6,8 7,2 28,5 6,2 4,3 1,9 68,4 267,2 48,7 ei ole ei ole 16,5 4,0 11,3 12,81 -5,6 4410 12 9,5 31,7 7,7 5,3 2,4 72,3 185,9 43,8 ei ole ei ole 14,183 -3,2 1987 9,7 6,9 27,6 7,4 5,1 2,3 63,6 144,1 44,7 ei ole ei ole 13,0 3,1 6,6 9,6 2,7 5,2 SBA (9/93-12/94) ei SBA (3/96-2/98) kyllä BB+ 03/94 09/94 03/94 09/94 (167) (167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 46. 1 46. 2 BB+ 03/95 09/95 03/95 09/95 (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 46. 4 45. 0 BBB- 03/96 09/96 03/96 09/96 (178) (178) 03/96 09/96 03/96 09/96 (135) (135) (135) (135) 43. 6 44. 7 (1) (2) (2) (3) -42 Maariskiosoittlmet Maa: Latvia alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (lati/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 2 -2,2 6,5 26,3 0,548 -1,6 -6,3 6,1 23,1 0,537 2,8 1,4 7,2 13 0,56 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) Maksutase Vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU. n riski/EU. n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU. n riski/tavaroiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson lopp 0 S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus Alaviitteet (1)(2)(3) Katso selitysosa 997 545 4,5 545 4,5 359 9,2 34,1 5,1 10 36,0 5 ei ole ei ole 0,7 13,3 4,8 1306 527 2,9 527 3,2 1430 652 2,9 649 3,5 arv. 423 500 9,2 31,4 3 9 32,4 3 ei ole ei ole 8,2 28,6 4,9 9 35,0 5 ei ole ei ole 0,7 12,3 4,0 0,7 10,4 3,6 SBA/STF (12/93-3/95) kyllä SBA (4/95-4/96) ei SBA (5/96-8/97) kyllä ei ole ei ole 03/94 09/94 (135) (135) (167) (167) 03/94 09/94 94 92 (135) (135) 19. 6 21. 3 ei ole ei ole 03/95 09/95 (135) (135) (187) (181) 03/95 09/95 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 Baa3 (01/97) BBB (01/97) 03/96 09/96 (135) (135) (178) (178) 03/96 09/96 86 88 (135) (135) 24. 7 25. 7 (1) (2) (2) (3) 43 Maarlsklosolttlmet Maa: Liettua alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (IKI/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) J u l k i s y h t e i s ö j en rahoitustasapaino ('/• suhteessa BKT:hen) Rahoitusta se Budjettltase Maksutase (1) (1) Vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) pl. viralliset siirrot Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu, kaikki ulkomaiset saatavat l miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanholtomenot/tavarolden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista Ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset Ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet 1 -6,7 3,8 72,2 4,27 -1,5 -4,2 1,93 -4,2 60 587,35 3,1 448,0 19,0 el saat. ei saat. 8,0 23,2 1,0 ei ole ei ole 3 0,8 7,3 39,6 4 -1,8 -3,3 2,705 -3,2 55 819,07 3,9 3,6 -1. 5 6,2 13,1 4 -1,9 -3,4 3,279 -2,7 152 834 2,4 757,0 1076,0 69,0 ei saat. ei saat 13,9 34,3 3,1 ei ole el ole 120,0 ei saat. ei saat. 15,6 32,7 3,6 ei ole ei ole EU: n rlski/EU:n kokonaisriski (%) EU: n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) (1) 0,9 13,3 3,1 1,4 13,9 4,8 1,4 10,2 3,3 IMF:n Järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Risklluokitus STF (10/93 -3/94) EFF EFF :FF (10/94-11/97 (10/94-10/97) (10/94-10/97) kyllä kyllä kyllä ei ole ei ole 03/94 09/94 (167)(167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 18. 4 20. 0 ei ole ei ole 03/95 09/95 (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 21. 7 22. 9 Ba2 ei ole 03/96 09/96 (178) (178) 03/96 09/96 03/96 09/96 (135) (135) (135) (135) 23. 8 25. 3 (3) (3) (4) Alaviitteet (1) (2) (3) Katso selitysosa (4) Raholtustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettltaseessa otetaan. 44- Maarlskiosoittlmet Maa: Romania BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka, mukaan lukien lyhytaikainen velka Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) (miljardia dollaria, jakson loppu) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus Oakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus alaviitteet 1994 1995 1996 3,9 3,3 8,1 61,7 1767 -2 7,2 -1,4 341 1596 2,24 5,5 589 313 276 18,3 76,6 15,4 ei ole ei ole 8,4 10,7 9,7 7,1 9,4 8 27,8 2760 4,1 9,9 6,3 56,9 4035 -2,6 -3,9 9,4 -4,6 367 1523 1,9 6,6 1366 1073 293 18,7 73,9 14,5 ei ole ei ole 10,2 11,5 10,1 9,8 -5,8 555 2099 2,1 8,3 1980 1524 456 23,5 85 20,2 ei ole ei ole 10,2 9,4 8,0 arv. arv. SBA (5/94-12/95) kyllä SBA (5/94 -12/95) kyllä SBA (4) ei (5) ei ole ei ole 03/94 09/94 (167) (167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 25. 4 26. 2 ei ole ei ole 03/95 09/95 (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 28. 1 29. 7 BB- BB- 03/96 09/96 (178) (178) 03/96 09/96 03/96 09/96 (135) (135) (135) (135) 30. 9 31. 0 (1) (2) (2) (3) Alaviitteet" (1) (2) (3) Katso selitysosa (4) (5) Toukokuussa 1994 hyväksyttyä valmiusluottojärjestelyä laajennettu ja jatkettu vuoteen 1997. Keskeytetty maaliskuussa 1996. IMF:n johtokunta hyväksyi uuden valmiusluottojärjestelyn 22. 4. 1997. 45- Maarlskiosoittlmet Maa: Slovakia BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (Slovakian koruna/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) Qakson loppu) Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT: hen) Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka alaviitteet 1994 1995 1996 4,9 4,8 14,8 11,7 31,3 -1,3 8,947 4,8 184 1691 2,3 6,8 8,3 13,1 7,2 29,6 6,9 2,5 12,8 5,4 31,9 0,1 -1,3 10,955 2,3 157 3400 4,1 10,899 -10,1 189 3473 3,4 Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 4,2 5,7 7,7 765,612 496,612 269 30,5 46,9 8,6 ei ole ei ole 1390,078 1130,078 260 32,9 52,03103606 12,6889822 ei ole ei ole 1444,42 1186,42 258 40,6 70,64868337 13,25277548 ei ole ei ole EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU. n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) (1) 2,9 5,3 2,3 4,1 5,2 2,8 IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa STF (7/93 - 7/94) kyllä SBA (7/94-3/96) ei (4) 4,5 4,5 3,2 - Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus BB- (02/94) 03/94 09/94 03/94 09/94 (167) (167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 31. 6 33. 1 BB+ 03/95 09/95 03/95 09/95 (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 33. 2 35. 7 BBB- 03/96 09/96 03/96 09/96 (178) (178) 03/96 09/96 03/96 09/96 (135) (135) (135) (135) 38. 6 41. 2 (2) (2) (3) Alaviitteet (1) (2) (3) Katso selitysosa (4) Ohjelman puolivälissä tehtävää katsausta, joka oli määrä antaa helmikuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. 46- Maarlskiosoittlmet Maa: Valko-Venäjä BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (rupla/USD) (jakson loppu) (vuoden keskiarvo) (keskiarvo) -12,6 -19,9 2,1 1959,9 10600 -10,4 -11,5 2,7 244 11500 2,6 ' 3,3 3,9 39,3 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -1,6 -2,3 -1,8 alaviitteet 1994 1995 1996 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuontl (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria Ilmoitettuna tavaroiden Ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanholtomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan uudelleenjärjestelysopimus EU:n riskien osoittimet EU:n riskl/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n rlskl/tavarolden ja palvelusten vienti (%) IMP:n Järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (Jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Rlskiluokltus 2,51 -12,4 10 101 0,3 1,251 123 ei saat. el saat. 25,9 47,4 4,3 493 (4) 4,695 -4,7 7 377 0,7 1,513 178 ei saat. ei saat. 14,7 32,7 3,4 460 ei ole 5,403 arv. arv. arv. 0,95 arv. ei saat. ei saat. 8,1 17,6 3,0 el saat. ei ole (1) 0,9 4,8 2,3 0,5 2,6 0,8 0,5 4,0 0,7 STF SBA SBA (07/93 - 06/94) (12/95-11/96) (12/95-11/96) el (5) ei (6) el (6) (2) (2) (3) el ole el ole (167) (167) 03/94 09/94 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 15. 5 15. 7 ei ole ei ole (187) (181) 03/95 09/95 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 15. 2 15. 5 ei ole ei ole 03/95 09/95 (178) (178) 03/96 09/96 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 14. 5 14. 6 Alaviitteet (1)(2)(3) Katso selitysosa (4) (5) ; Venäjän kanssa erääntyneistä kaasumaksuista IMF:n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi Jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF suhtautui kuitenkin myönteisesti hallituksen syksyllä 1994 hyväksymään ohjelmaan, jota tuettiin toisella STF-erällä tammikuun 1995 lopulla. Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa Joulukuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. (6) 47 Maarlskiosoittlmet Maa: Moldova alaviitteet 1994 1995 1996 BKT(%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) (vuoden keskiarvo) (jakson loppu) -30,9 -12 20,6 116 4,3 -1,9 -6 24,5 23,8 4,5 -8 -5,1 23,4 15,1 4,6 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -5,9 -5,9 -10,0 Maksutase Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria Ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU: n riski/EU: n kokonaisriski (%) EU: n riski/ulkomaanvelka (%) EU: n riskl/hyödykkelden vienti (%) IMF:n Järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Rlsklluokltus (1)(2) Katso selitysosa 618,0 -12,9 11,6 179,0 2,9 506,2 12,3 ei saat. ei saat. 30,0 55,5 4,0 ei ole ei ole 739,0 -8,1 63,7 257,0 3,2 696,3 91,0 ei saat. ei saat. 38,0 91,1 11,0 ei ole ei ole 801,0 -18,8 315,0 4,1 818,2 el saat. ei saat. ei saat. 57,6 102,1 11,0 ei ole ei ole (1) 0,9 18,0 10,0 0,8 8,7 7,9 1,0 9,3 9,5 SBA (12/93-3/95) kyllä SBA (3/95-3/96) kyllä EFF (5/96-5/99) kyllä el ole ei ole 03/94 09/94 (167)(167) (167) (167) el ole ei ole 03/95 09/95 (187) (181) (187) (181) ei ole el ole 03/96 09/96 (178) (178) (178) (178) (2) ei ole el ole el ole ei ole ei ole ei ole 48 Maarlskiosoittlmet Maa: Ukraina alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Inflaatio Valuuttakurssi (karbovanet/USD) (grivna/USD vuonna 1996) - huutokauppa/pankkien velinen - käteinen (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) (jakson loppu) 23 -28,5 0,3 401 108196 128000 -11,8 -11,7 0,6 182 179400 186000 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (S suhteessa BKT:hen) -8,2 -5 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (siirtoja lukuun ottamatta) (% suhteessa BKT: hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljardia dollaria) Virallinen valuuttavaranto (brutto) miljoonaa dollaria ilmoitettuna tavaroiden |a palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, Jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanholtomenot/tavarolden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista Ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestely 14,7 -6 0,09 646 646 7,2 1794 1794 n. a. n. a. 29,2 48 ei saat. (4) 16,4 -5 0,27 1134 1134 8,1 1531 1531 986 545 23,3 53. 6 el saat. (4) -10 -5,1 1,3 39,7 1,89 1,89 -3,2 20,3 -3,9 0,52 1994 1994 9,2 1221 1221 716 505 21,2 45,3 ei saat. (4) EU:n riskien osoittimet EU:n rlskl/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (Jakson loppu) S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus Qakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Rlsklluokitus Alaviitteet (1)(2)(3) Katso selitysosa (4) (5) Venäjän/Turkmenistanin velan uudelleenjärjestely. Keskeytetty marraskuussa 1995. (1) 1,6 1,6 1,6 1,5 1,4 1,4 1. 5 2,6 2,6 STF (04/93 - 04/95) kyllä SBA (04/95 - 04/96) el (5) SBA (05/96 - 02/97) kyllä ei ole ei ole 03/94 09/94 149 147 (167) (167) 03/94 09/94 111 113 (135) (135) 15. 1 14. 5 ei ole el ole 03/95 09/95 145 138 (187) (181) 03/95 09/95 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 el ole el ole 03/96 09/96 136 135 (178) (178) 03/96 09/96 107 111 (135) (135) 16. 7 16. 6 (2) (2) (3) -49 Maarlskiosoittlmet Maa: Algeria BKT (%) Öljyn ja kaasun tuotanto (muutosprosentti) Inflaatio Valuuttakurssi (dinaari/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) alaviitteet 1994 1995 1996 -0,9 -2,5 38,6 42,9 3,9 4,4 21,9 52. 2 4 6,3 15,1 56,2 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -4,4 -1,4 3 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukau sinä Ulkomaanvelka Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt (miljardia dollaria) EU:n riskien osoittimet E Un riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional Investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (1)(2)(3) Katso selitysosa 8,9 -4,4 0,001 2,6 2,6 29,5 8,9 8,9 7,1 1,8 70 307,5 ei ole 4,5 9,9 2,4 2,4 10,3 -5,3 0,001 2,1 2,1 32,5 9,4 9,4 7,1 2,3 78,4 297,1 ei ole 4,9 12,2 2,8 2,8 13,2 2,8 0,3 3,7 4,2 32,7 7,6 7,4 5,2 2,2 73,3 240,1 ei ole 3,3 11,6 2,7 2,7 SBA (5/94 - 5/95) kyllä SBA/EFF (5/94 - 5/95) kyllä EFF/CCFF (5/95 - 5/98) kyllä ei ole ei ole 03/94 09/94 92 96 (167) (167) 03/94 09/94 75 78 (135) (135) 26. 3 24. 6 ei ole ei ole 03/95 09/95 102 107 (187) (181) 03/95 09/95 89 91 (135) (135) 23. 5 22. 8 ei ole ei ole 03/96 09/96 109 97 (178) (178) 03/96 09/96 95 95 (135) (135) 21. 5 22. 8 (1) (2) (2) (3) 50- Maariskfosoittfmet Maa: Israel alaviitteet 1994 1995 1996 BKT (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Kuluttajahintaindeksi Valuuttakurssi (sekeli/USD) (vuoden keskiarvo) (vuoden keskiarvo) (jakson loppu) 6,8 7,4 7. 8 14,5 3,01 7,1 8,4 6,9 8,1 3,12 4,4 5,4 6,7 10,6 3,244 Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -2,3 -4,2 -3,6 Maksutase Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljardia dollaria) Virallinen valuuttavaranto (brutto) miljardia dollaria ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (bruttovelka) (miljardia dollaria, Jakson loppu) Velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko (brutto) Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien osoittimet EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) IMF. n järjestelyt Tyyppi (Päiväys) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Institutional investor Järjestysnumero (maiden lukumäärä) Riskiluokitus Alaviitteet (1) (2) (3 Katso selitysosa 16 -3,2 0,62 6,792 6,6 41 4,6 3,8 2,2 1,6 56,2 171 ei ole ei ole 4,4 0,8 0,8 17,9 -5,6 1,97 8,119 9,1 46 3. 9 4,2 2,5 1,7 53,8 165 ei ole ei ole 19,1 -5,6 2,44 10,05 10 (4) (4) 4,5 2,8 1,7 51,1 164 ei ole ei ole 4,4 0,7 0,7 3,9 (4) 0,6 ei ole ei ole ei ole ei ole BBB+ 03/94 09/94 30 33 (167) (167) 03/94 09/94 46 43 (135) (135) 43. 4 46. 5 A3 A- 03/95 09/95 31 31 (187) (181) 03/95 09/95 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 A3 A- 03/96 09/96 33 32 (178) (178) 03/96 09/96 41 40 (135) (135) 50. 8 52. 2 (1) (2) (2) (3) - 5 1- Maariskiosoittimien selitysosa Vakioalaviitteet (1) Sisältää vain EIB-ja maksutaselainat (suoritettavat maksut) KIE-maille, entisen Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren maille. (2) Mitä korkeampi järjestysnumero, sitä heikompi maan luottokelpoisuus. (3) Maat arvioidaan asteikolla 0-100; 100 tarkoittaa pienintä maksun laiminlyönnin mahdollisuutta. Maa voi parantaa luottokelpoisuuttaan ja silti menettää sijoitustaan, jos keskimääräinen kaikkien luokiteltujen maiden luottokelpoisuus paranee. Lyhenteet ja taulukoissa käytetyt englanninkieliset termit S&P Standard and Poor's CCFF= EFF= SBA = STF= arv. ei saat. Compensatory and Contingency Financing Facility Extended Financing Facility Stand-By Arrangement Systemic Transformation Facility arvio ei saatavissa - S<L _ ISSN 1024-4492 KOM(97) 464 lopullinen x\. i3Xx\. J\JL M\. J ±\. M. FI 01 06 09 10 Luettelonumero : CB-CO-97-479-FI-C ISBN 92-78-24935-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg