title: Uredba Komisije (EZ) br. 1714/97 od 3. rujna 1997. o odstupanju od Uredbe (EEZ) br. 2454/93 o utvrđivanju pojma proizvoda s podrijetlom koji se koristi za potrebe sustava općih povlastica, kako bi se uzeo u obzir poseban položaj Kambodže u pogledu izvoza nekih tekstilnih proizvoda u Zajednicu

text: L_1997242HR. 01001001. xml 02/Sv. 013 HR Službeni list Europske unije 189 31997R1714 L 242/10 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 03. 09. 1997. UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1714/97 od 3. rujna 1997. o odstupanju od Uredbe (EEZ) br. 2454/93 o utvrđivanju pojma proizvoda s podrijetlom koji se koristi za potrebe sustava općih povlastica, kako bi se uzeo u obzir poseban položaj Kambodže u pogledu izvoza nekih tekstilnih proizvoda u Zajednicu KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (1), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 82/97 Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 249. , uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (3), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1427/97 (4), a posebno njezin članak 76. , budući da je, Uredbom Vijeća (EZ) br. 3281/94 od 19. prosinca 1994. o primjeni četverogodišnjeg sustava općih carinskih povlastica (1995. do 1998. ) u pogledu određenih industrijskih proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju (5), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 998/97 (6), Zajednica dala takve povlastice Kambodži; budući da se člankom 67. et seq. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 utvrđuje određenje pojma proizvoda s podrijetlom koji se koristi za potrebe sustava općih povlastica; budući da se, međutim, člankom 76. Uredbe predviđaju odstupanja od navedenih odredaba u korist najmanje razvijenih zemalja korisnica općeg sustava povlastica (GSP-a) koje Zajednici za to podnesu odgovarajući zahtjev; budući da je vlada Kambodže podnijela zahtjev za takvo odstupanje u pogledu određenih tekstilnih proizvoda; budući da je na zahtjev Zajednice Kambodža pružila potrebne dodatne gospodarske podatke; budući da zahtjev koji je Kambodža podnijela ispunjava zahtjeve iz članka 76. ; budući da, prije svega, uvođenje kvantitativnih uvjeta (na godišnjoj osnovi) koji odražavaju sposobnost tržišta Zajednice da prihvati proizvode iz Kambodže, izvozna sposobnost Kambodže te i stvarno zabilježeni trgovinski tokovi, su takvi da sprečavaju nastanak štete određenim industrijskim granama Zajednice; budući da je, kako bi se potakla regionalna suradnja između zemalja korisnica, poželjno osigurati da sirovine koje će se koristiti u Kambodži u smislu ovog odstupanja budu podrijetlom iz zemalja koje pripadaju Udruženju zemalja jugoistočne Azije (ASEAN-u) (osim Myamnmara), Južnoazijskom udruženju regionalne suradnje (SAARC-u) ili Konvenciji iz Loméa; budući da se svaki zahtjev za proširenje primjene odstupanja preko propisane količine mora razmotriti u dogovoru s nadležnim tijelima Kambodže; budući da se odstupanje ni u kojem slučaju ne može primjenjivati nakon 31. prosinca 1998. , kada ističe sadašnji sustav općih carinskih povlastica za industrijske proizvode; budući da su mjere predviđene ovom Uredbom u skladu s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik (Odjel za pitanja o podrijetlu), DONIJELA JE OVU UREDBU: Članak 1. 1. Odstupajući od članaka 67. et seq. Uredbe (EEZ) br. 2454/93, smatra se da su proizvodi iz priloga ovoj Uredbi koji su proizvedeni u Kambodži od tkanine (tkani predmeti) ili pređe (pleteni predmeti), uvezeni u tu zemlju, a podrijetlom iz zemlje koja pripada Udruženju zemalja jugoistočne Azije (ASEAN-u), Južnoazijskom udruženju regionalne suradnje (SAARC-u) ili Konvenciji iz Loméa, podrijetlom iz Kambodže, a u skladu s dolje navedenim dogovorima. 2. Za potrebe stavka 1. , smatra se da su proizvodi podrijetlom iz ASEAN-a ili SAARC-a ako su dobiveni u tim zemljama sukladno pravilima o podrijetlu iz Uredbe (EEZ) br. 2454/93 ili podrijetlom iz zemalja korisnica Konvencije iz Loméa, ako su dobiveni u tim zemljama u skladu s pravilima o podrijetlu iz Protokola br. 1 Četvrte Konvencije AKP-EEZ (7). 3. Nadležna tijela Kambodže obvezuju se poduzeti sve potrebne mjere da osiguraju poštivanje odredaba stavka 2. Članak 2. Odstupanje predviđeno u članku 1. primjenjuje se na proizvode uvezene u Zajednicu iz Kambodže tijekom razdoblja od 1. kolovoza 1997. do 31. prosinca 1998. , do visine godišnjih količina navedenih u Prilogu za svaki proizvod. Članak 3. Komisija upravlja količinama iz članka 2. , koja može poduzeti sve odgovarajuće administrativne mjere kako bi osigurala učinkovito upravljanje njima. Ako uvoznik podnese deklaraciju za puštanje u slobodni promet u državi članici te zatraži da iskoristi odredbe ove Uredbe, a carinska tijela prihvate deklaraciju, predmetna država članica obavješćuje Komisiju i povlači iznos koji odgovara njezinim zahtjevima. Zahtjevi za povlačenje koji navode datum prihvaćanja deklaracija šalju se Komisiji bez odgode. Komisija povlačenja odobrava pozivanjem na datum kada su carinska tijela predmetne države članice prihvatila deklaraciju za puštanje u slobodni promet, u onoj mjeri u kojoj preostala raspoloživa količina to dopušta. Ako država članica ne koristi povučeni iznos, vraća ga što je moguće prije u odgovarajućoj količini. Ako su zatraženi iznosi viši od predmetne raspoložive preostale količine, iznos se raspoređuje razmjerno na podnositelje zahtjeva. Komisija obavješćuje države članice o izvršenim povlačenjima. Svaka država članica osigurava da uvoznici predmetnih proizvoda imaju jednak i stalan pristup količinama sve dok to odgovarajuća preostala količina dopušta. Članak 4. Kada povlačenja iz članka 3. čine 80 % količina navedenih u Prilogu, Komisija uz savjetovanje s nadležnim tijelima Kambodže razmatra je li potrebno proširiti primjenu odstupanja preko navedenih količina. Članak 5. U polje 4. potvrda o podrijetlu, obrasca A, izdanih u skladu s ovom Uredbom unosi se sljedeće: „Odstupanje - Uredba (EZ) br. 1714/97” Članak 6. U slučaju sumnje, države članice mogu zahtijevati presliku isprave kojom se potvrđuje podrijetlo materijala korištenih u Kambodži sukladno ovom odstupanju. Takav se zahtjev podnosi u vrijeme puštanja u slobodni promet robe koja koristi pogodnosti ove Uredbe ili u okviru upravne suradnje predviđene člankom 94. Uredbe (EZ) br. 2454/93. Članak 7. Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Primjenjuje od 1. kolovoza 1997. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 3. rujna 1997. Za Komisiju Mario MONTI Član Komisije (1)  SL L 302, 19. 10. 1992. , str. 1. (2)  SL L 17, 21. 1. 1997. , str. 1. (3)  SL L 253, 11. 10. 1993. , str. 1. (4)  SL L 196, 24. 7. 1997. , str. 31. (5)  SL L 348, 31. 12. 1994. , str. 1. (6)  SL L 144, 4. 6. 1997. , str. 13. (7)  SL L 229, 17. 8. 1991. , str. 1. PRILOG Redni broj Kategorija tekstila Kombinirana nomenklatura Naziv robe Količina (1. 1. -31. 12. ) 09. 8050 4 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6109 10 00 6109 90 10 6109 90 30 6110 20 10 6110 30 10 Majice, majice kratkih rukava, lagani fino pleteni džemperi i puloveri s visokim presavijenim („dolčevita”), polo ili nepresavijenim ovratnikom (osim od vune i fine životinjske dlake), potkošulje i slično, pleteni ili kačkani 2 543 971 komada 09. 8051 5 6101 10 90 6101 20 90 6101 30 90 6102 10 90 6102 20 90 6102 30 90 6110 10 10 6110 10 31 6110 10 35 6110 10 38 6110 10 91 6110 10 95 6110 10 98 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 91 6110 30 99 Džemperi, puloveri, puloveri bez rukava, prsluci, kompleti od istog materijala i u istoj boji, kardigani, ogrtači i džemperi (osim jakni i sakoa), anorak, vjetrovke, sportske jakne do struka, pletene ili kačkane 1 259 190 komada 09. 8052 6 6203 41 10 6203 41 90 6203 42 31 6203 42 33 6203 42 35 6203 42 90 6203 43 19 6203 43 90 6203 49 19 6203 49 50 6203 61 10 6203 62 31 6203 62 33 6203 62 39 6203 63 18 6203 69 18 6211 32 42 6211 33 42 6211 42 42 6211 43 42 Tkane hlače stisnute ispod koljena, kratke hlače, osim kupaćih gaća i hlača (uključujući sportske hlače) za muškarce i dječake; tkane i sportske hlače, od vune, pamuka ili od umjetnih vlakana; donji dio trenirke s podstavom, osim iz kategorija 16 ili 29, od pamuka ili od umjetnih vlakana, za žene ili djevojčice 703 954 komada 09. 8053 7 6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6206 20 00 6206 30 00 6206 40 00 Bluze, košulje i košulje-bluze za žene i djevojčice, pletene ili ne ili kačkane ili ne, od vune, pamuka ili umjetnih vlakana 546 108 komada 09. 8054 8 6205 10 00 6205 20 00 6205 30 00 Majice za muškarce ili dječake, osim pletenih ili kačkanih, od vune, pamuka ili umjetnih vlakana 481 307 komada 09. 8055 10 6111 10 10 6111 20 10 6111 30 10 ex 6111 90 00 6116 10 20 6116 10 80 6116 91 00 6116 92 00 6116 93 00 6116 99 00 Rukavice, rukavice s jednim prstom i rukavice bez prstiju, pletene ili kačkane 1 100 pari 09. 8056 12 6115 12 00 6115 19 00 6115 19 90 6115 20 11 6115 20 90 6115 91 00 6115 92 00 6115 93 10 6115 93 30 6115 93 99 6115 99 00 Hulahop čarape uključujući i one bez stopala, čarape i slično, kratke čarape, čarape do gležnja, čarape za stopala i slično, pletene ili kačkane, osim za dojenčad, uključujući čarape za proširene vene, osim proizvoda iz kategorije 70 1 100 pari 09. 8057 13 6107 11 00 6107 12 10 6107 19 00 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 Gaće i noćne košulje, za muškarce i dječake, pletene ili kačkane, gaćice za žene i djevojčice, pletene ili kačkane, od vune, pamuka ili umjetnih ili sintetičkih vlakana 1 936 komada 09. 8058 14 6201 11 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6210 20 00 Tkani kaputi, kišni ogrtači i drugi ogrtači, pelerine, i kratki kaputi za muškarce i dječake, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana (osim parka iz kategorije 21) 19 177 komada 09. 8059 15 6202 11 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6204 31 00 6204 32 90 6204 33 90 6204 39 19 6210 30 00 Tkani kaputi, kišni ogrtači i drugi ogrtači, pelerine, i kratki kaputi; jakne i sakoi za žene i djevojčice, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana (osim parka iz kategorije 21) 124 727 komada 09. 8060 16 6203 11 00 6203 12 00 6203 19 10 6203 19 30 6203 21 00 6203 22 80 6203 23 80 6203 29 18 6211 32 31 6211 33 31 Odijela i kompleti za muškarce ili dječake, osim pletenih i kačkanih, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana, isključujući skijašku odjeću; trenirke za muškarce ili dječake, s podstavom, s vanjskom stranom od istovjetnog materijala, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana 4 202 komada 09. 8061 17 6203 31 00 6203 31 00 6203 33 90 6203 39 19 Jakne ili sakoi za muškarce ili dječake, osim pletenih ili kačkanih, od vune, pamuka ili umjetnih vlakana 19 274 komada 09. 8062 18 6207 11 00 6207 19 00 6207 21 00 6207 22 00 6207 29 00 6207 91 10 6207 91 90 6207 92 00 6207 99 00 Potkošulje, majice bez rukava i ostale majice, gaće, noćne košulje, pidžame, kupaći ogrtači, kućni ogrtači i slični proizvodi, osim pletenih ili kačkanih, za muškarce ili dječake 29,7 tona 6208 11 00 6208 19 10 6208 19 90 6208 21 00 6208 22 00 6208 29 00 6208 91 11 6208 91 19 6208 91 90 6208 92 10 6208 92 90 6208 99 00 Potkošulje, majice bez rukava i ostale majice, kombinei, podsuknje, gaćice, spavaćice, pidžame, jutarnje haljine, kupaći ogrtači, kućni ogrtači i slični proizvodi, osim pletenih ili kačkanih, za žene ili djevojčice 09. 8063 21 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6201 91 00 6201 92 00 6201 93 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6202 91 00 6202 92 00 6202 93 00 6202 32 41 6211 33 41 6211 42 41 6211 43 41 Parke; anoraci, vjetrovke svih vrsta, sportske jakne do struka i slični proizvodi; osim pletenih ili kačkanih, od vune, od pamuka ili umjetnih ili sintetičkih vlakana; gornji dijelovi trenirke s podstavom, osim kategorije 16 ili 29, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana 409 755 komada 09. 8064 24 6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 10 6107 91 90 6107 92 00 ex 6107 99 00 Noćne košulje, pidžame, kupaći ogrtači, kućni ogrtači i slični proizvodi, pleteni ili kačkani, za muškarce ili dječake 30 833 komada 6108 31 10 6108 31 90 6108 32 11 6108 32 19 6108 32 90 6108 39 00 6108 91 10 6108 91 90 6108 92 00 6108 99 10 Spavaćice, pidžame, jutarnje haljine, kupaći ogrtači, kućni ogrtači i slični proizvodi, pleteni ili kačkani, za žene ili djevojčice 09. 8065 26 6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6204 41 00 6204 42 00 6204 43 00 6204 44 00 Haljine za žene i djevojčice, od vune, pamuka ili umjetnih ili sintetičkih vlakana 11 767 komada 09. 8066 27 6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6204 51 00 6204 52 00 6204 53 00 6204 59 10 Suknje, uključujući suknje-hlače za žene ili djevojčice 13 270 komada 09. 8067 28 6103 41 10 6103 41 90 6103 42 10 6103 42 90 6103 43 10 6103 43 90 6103 49 10 6103 49 91 6104 61 10 6104 61 90 6104 62 10 6104 62 90 6104 63 10 6104 63 90 6104 69 10 6104 69 91 Hlače, hlače s plastronom i naramenicama, hlače stisnute ispod koljena i kratke hlače (osim kupaćih gaća), pletene ili kačkane, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana 267 951 komada 09. 8068 29 6204 11 00 6204 12 00 6204 13 00 6204 19 10 6204 21 00 6204 22 80 6204 23 80 6204 29 18 6211 42 31 6211 43 31 Kostimi i kompleti za žene ili djevojčice, osim pletenih ili kačkanih, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana, isključujući skijaška odijela; trenirke za žene ili djevojčice, s podstavom, s vanjskom stranom od istovjetnog materijala, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana 6 064 komada 09. 8069 31 6212 10 00 Grudnjaci, tkani, pleteni ili kačkani 21 865 komada 09. 8070 68 6111 10 90 6111 20 90 6111 30 90 ex 6111 90 00 ex 6209 10 00 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 00 Odjeća i pribor za odjeću za dojenčad, isključujući rukavice s prstima, s jednim prstom ili bez prstiju, za dojenčad, iz kategorije 10 i 87, te čarape, kratke čarapice i čarapice za stopala za dojenčad, osim pletenih ili kačkanih, iz kategorije 88 12,1 tona 09. 8071 69 6108 11 10 6108 11 90 6108 19 10 6108 19 90 Kombinei i podsuknje za žene ili djevojčice, pleteni ili kačkani 2 464 komada 09. 8072 72 6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6111 11 00 6111 12 00 Kupaći gaće i kostimi, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana 1 100 komada 09. 8073 73 6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00 Trenirke od pletenih ili kačkanih materijala, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana 96 551 komada 09. 8074 74 6104 11 00 6104 12 00 6104 13 00 ex 6104 19 00 6104 21 00 6104 22 00 6104 23 00 ex 6104 29 00 Pleteni ili kačkani kostimi i kompleti za žene ili djevojčice, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana, isključujući skijaška odijela 14 916 komada 09. 8075 75 6103 11 00 6103 12 00 6103 19 00 6103 21 00 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00 Pletena ili kačkana odijela i kompleti za muškarce ili dječake, od vune, od pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana, isključujući skijaška odijela 1 100 komada 09. 8076 76 6203 22 10 6203 23 10 6203 29 11 6203 32 10 6203 33 10 6203 39 11 6203 42 11 6203 42 51 6203 43 11 6203 43 31 6203 49 11 6203 49 31 Radna odjeća za muškarce ili dječake, osim pletene ili kačkane 9,9 tona 6204 22 10 6204 23 10 6204 29 11 6204 32 10 6204 33 10 6204 39 11 6204 62 11 6204 62 51 6204 63 11 6204 63 31 6204 69 11 6204 69 31 6211 32 10 6211 33 10 6211 42 10 6211 43 10 Pregače, radni ogrtači i druga radna odjeća, osim pletene ili kačkane, za žene ili djevojčice 09. 8077 78 6203 41 30 6203 42 59 6203 43 39 6203 49 39 6204 61 80 6204 61 90 6204 62 59 6204 62 90 6204 63 39 6204 63 90 6204 69 39 6204 69 50 6210 40 00 6210 50 00 6211 31 00 6211 32 90 6211 33 90 6211 41 00 6211 42 90 6211 43 90 Odjeća, osim pletene ili kačkane, osim odjeće iz kategorija 6, 7, 8, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 26, 27, 29, 68, 72, 76 i 77 80,3 tone 09. 8078 83 6101 10 10 6101 20 10 6101 30 10 6102 10 10 6102 20 10 6102 30 10 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 ex 6103 39 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 ex 6104 39 00 6112 20 00 6113 00 90 6114 10 00 6114 20 00 6114 30 00 Kaputi, jakne, sakoi i druga odjeća, uključujući skijaška odijela, pletena ili kačkana, isključujući odjeću iz kategorija 6, 7, 8, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 26, 27, 29, 68, 72, 76, i 77 18,7 tona 09. 8079 84 6214 20 00 6214 30 00 6214 40 00 6214 90 10 Šalovi, rupci, marame, velovi i slični proizvodi, osim pletenih i kačkanih, od vune, pamuka ili od umjetnih ili sintetičkih vlakana 1,1 tona 09. 8080 86 6212 20 00 6212 30 00 6212 90 00 Steznici, steznik-pojasevi, držači čarapa, naramenice, podvezice i slični proizvodi te njihovi dijelovi, uključujući i pletene ili kačkane 1 100 komada 09. 8081 156  61069030 ex 6110 90 90 Bluze i puloveri, pleteni ili kačkani, od svile ili svilenih otpadaka, za žene ili djevojčice 1,1 tona 09. 8082 157 6101 90 10 6101 90 90 6102 90 10 6102 90 90 ex 6103 39 00 6103 49 99 ex 6104 19 00 ex 6104 29 00 ex 6104 39 00 6104 49 00 6104 69 99 6105 90 90 6106 90 50 6106 90 90 ex 6107 99 00 6108 99 90 6109 90 90 6110 90 10 ex 6110 90 90 ex 6111 90 90 6114 90 00 Odjeća, pletena ili kačkana, osim one iz kategorija 1 do 123 i kategorije 156 6,6 tona 09. 8083 159 6204 49 10 6206 10 00 Haljine, bluze, košulje-bluze, koje nisu pletene ili kačkane, od svilenih otpadaka 6,6 tona 6214 10 00 Šalovi, rupci, marame, velovi i slični proizvodi, koji nisu pleteni ili kačkani, od svile ili svilenih otpadaka 6215 10 00 Kravate i leptir kravate i slično, od svile ili svilenih otpadaka 09. 8084 161 6201 19 00 6201 99 00 6202 19 00 6202 99 00 6203 19 90 6203 29 90 6203 39 90 6203 49 90 6204 19 90 6204 29 90 6204 39 90 6204 49 90 6204 59 90 6204 69 90 6205 90 10 6205 90 90 6206 90 10 6206 90 90 ex 6211 20 00 6211 39 00 6211 49 00 Odjeća, koja nije pletena i kačkana, osim one iz kategorija 1 do 123 i kategorije 159 1,1 tona


title: A Bizottság 1713/97/EK rendelete (1997. szeptember 3.) bizonyos textiltermékeknek a Közösségbe történő kivitelénél Laosz különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2454/93/EGK rendeletben foglalt és az általános preferenciális rendszer keretében használt származó termék fogalom meghatározásától történő eltérésről

eurovoc_concepts:
Laos
certificate of origin
clothing
derogation from EU law
import policy
originating product

formats: html pdf print

text: 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 359 31997R1713 L 242/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 9. 4. A BIZOTTSÁG 1713/97/EK RENDELETE (1997. szeptember 3. ) bizonyos textiltermékeknek a Közösségbe történő kivitelénél Laosz különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2454/93/EGK rendeletben foglalt és az általános preferenciális rendszer keretében használt „származó termék” fogalom meghatározásától történő eltérésről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, tekintettel a legutóbb a 82/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 249. cikkére, tekintettel a legutóbb a 1427/97/EK rendelettel (3) módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtási rendelkezéseinek megállapításáról szóló 1993. július 2-i 2454/93/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 76. cikkére, mivel a legutóbb a 998/97/EK bizottsági rendelettel (5) módosí- tott, a fejlődő országokból származó egyes ipari termékek tekin- (1995-1998) általános vámkedvezmény- tetében négyéves rendszer alkalmazásáról szóló, 1994. december 19-i 3281/94/EK tanácsi rendelettel (6) a Közösség megadta ezeket a kedvezménye- ket Laosz részére; mivel a 2454/93/EGK rendelet 67. és az azt követő cikkei meg- határozzák az általános preferenciális rendszerben használatos származó termék fogalmat; mivel azonban a rendelet 76. cikke rendelkezik az e rendelkezések alóli eltérési lehetőségekről az álta- lános preferenciális rendszer legkevésbé fejlett kedvezményezett országai javára, amennyiben azok e célból megfelelő kérelmet nyújtanak be a Közösséghez; mivel ilyen eltérés érdekében egyes textiltermékek vonatkozásá- ban Laosz kormánya kérelmet nyújtott be; mivel a Közösség kéré- sére Laosz megadta a szükséges kiegészítő gazdasági információ- kat; (1) HL L 17. , 1997. 1. 21. , 1. o. (2) HL L 302. , 1992. 10. 19. , 1. o. (3) HL L 196. , 1997. 7. 24. , 31. o. (4) HL L 253. , 1993. 10. 11. , 1. o (5) HL L 144. , 1997. 6. 4. , 13. o. (6) HL L 348. , 1994. 12. 31. , 1. o. mivel a Laosz által beterjesztett kérelem kielégíti a 76. cikk köve- telményeit; mivel különösen a Közösség piacának felvevő kapaci- tását a laoszi termékek befogadására, Laosz kiviteli kapacitását és a ténylegesen nyilvántartott kereskedelmi áramlásokat tükröző mennyiségi feltételek (éves alapon történő) bevezetése alkalmas a Közösség megfelelő iparágainak okozott kár megelőzésére; mivel a kedvezményezett országok közötti regionális együttmű- ködés bátorítása céljából kívánatos úgy rendelkezni, hogy a Laoszban felhasználandó nyersanyagoknak ezen eltérés vonatko- zásában a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségéhez (ASEAN) (Mianmar kivételével), a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetséghez (SAARC) vagy a Loméi Egyezményhez tartozó országokból kell származniuk; mivel az eltérés alkalmazásának a megadott mennyiségeken túl- menő kiterjesztésére vonatkozó minden igényt a laoszi hatósá- gokkal konzultálva kell megvizsgálni; mivel az eltérés semmi esetre sem alkalmazható 1998. decem- ber 31. után, amikor az ipari termékekre vonatkozó általános tari- fális kedvezmények jelenlegi rendszere lejár; mivel az e rendeletben meghatározott rendelkezések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság (Származási Szekció) véleményé- vel, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A 2454/93/EGK rendelet 67. és az azt követő cikkeitőleltérve az e rendelet mellékletében felsorolt olyan termékek, amelyeket Laoszban olyan importált szövetből (szövött áruk) vagy olyan fonalból (kötött áruk) állítanak elő, amely a Délkelet-ázsiai Nem- zetek Szövetségéhez (ASEAN) (Mianmar kivételével), a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetséghez (SAARC) vagy a Loméi Egyezményhez tartozó országok egyikéből származik, az alább intézkedéseknek megfelelően Laoszból származónak közölt tekintendők. 360 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában ASEAN- vagy SAARC- származónak tekintendő egy termék, ha ezekben az országokban kerül előállításra a 2454/93/EGK rendeletben meghatározott szár- mazási szabályoknak megfelelően, vagy a Loméi Egyezmény kedvezményezett országaiból származónak tekintendő, ha ezek- ben az országokban kerül előállításra a Negyedik AKCS-EGK Egyezmény (1) 1. jegyzőkönyvében meghatározott származási szabályoknak megfelelően. (3) Laosz illetékes hatóságai vállalják, hogy megtesznek minden szükséges intézkedést a (2) bekezdés rendelkezései betartásának biztosítása érdekében. 2. cikk Az 1. cikkben meghatározott eltérést 1997. augusztus 1. és 1998. december 31. közötti időszakban Laoszból a Közösségbe behozott termékekre kell alkalmazni a mellékletben felsorolt éves mennyiségekre vonatkozóan. Ha a kérelmezett összeg nagyobb, mint a rendelkezésre álló mennyiség, az egyenleg a kérelmezők között arányosan kerül kiosztásra. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a lehívott mennyiségekről. Minden tagállam biztosítja, hogy a kérdéses termékek importőrei egyenlő a mennyiséghez, mindaddig, amíg a vonatkozó mennyiség egyenlege ezt lehetővé teszi. rendelkeznek hozzáféréssel folyamatos és 4. cikk lehívások a mellékletben feltüntetett Ha a 3. cikk szerinti mennyiségek 80 %-át túllépik, a Bizottság a laoszi hatóságokkal konzultálva megvizsgálja, eltérés hogy alkalmazását e mennyiségeken túl kiterjeszteni. szükséges-e az 3. cikk Az e rendelet alkalmazásában kibocsátott FORM „A” származási bizonyítványok 4. rovatába a következő bejegyzés kerül: 5. cikk A 2. cikkben hivatkozott mennyiségeket a Bizottság kezeli, és bármilyen megfelelő adminisztratív intézkedést megtehet azok hatékony kezelése érdekében. Ha egy importőr egy tagállamban való szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozatot tesz, amelyben e rendelet rendelkezéseiben foglalt előnyök igénybevételéért folyamodik, és a nyilatkozatot a vámhatóságok elfogadják, az érintett tagállam értesíti a Bizottságot, és lehívja az igényeinek megfelelő mennyiséget. iránti kérelmeket A lehívás a nyilatkozatok elfogadása időpontjának feltüntetésével késedelem nélkül meg kell küldeni a Bizottságnak. A Bizottság olyan sorrendben engedélyezi a lehívásokat, amilyen sorrendben az érintett tagállamok vámhatóságai elfogadták a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozatot, olyan mértékben, ahogy a rendelkezésre álló egyenleg engedi. „Eltérés – 1713/97/EK rendelet”. 6. cikk Kétség esetén a tagállamok kérhetik annak a dokumentumnak a másolatát, amely ezen eltérés keretében Laoszban felhasznált anyagok származását Ilyen kérés az e rendelet rendelkezései által kedvezményezett áruk szabad forgalomba bocsátásakor, vagy annak az igazgatási együttműködésnek a keretein belül tehető, amelyről a 2454/93/EGK rendelet 94. cikke rendelkezik. tanúsítja. 7. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Ha egy tagállam nem használja fel a lehívott mennyiséget, akkor azt a lehető leghamarabb vissza kell adnia. Ezt a rendeletet 1997. augusztus 1-jétől kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. szeptember 3-án. a Bizottság részéről Mario MONTI a Bizottság tagja (1) HL L 229. , 1991. 8. 17. , 1. o. 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 361 Sorszám Textilkategória KN-kód Árumegnevezés MELLÉKLET Ing, póló, könnyű finomkötött visszahajtott, póló- vagy garbó- nyakú dzsömper és pulóver (a gyapjúból vagy finom állati szőrből készültek kivételével), atlétatrikó és hasonló, kötött vagy hurkolt anyagból Mennyiség (1. 01. –12. 31. ) 2 130 748 darab 09. 8001 4 09. 8002 5 09. 8003 6 09. 8004 09. 8005 7 8 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6109 10 00 6109 90 10 6109 90 30 6110 20 10 6110 30 10 6101 10 90 6101 20 90 6101 30 90 6102 10 90 6102 20 90 6102 30 90 6110 10 10 6110 10 31 6110 10 35 6110 10 38 6110 10 91 6110 10 95 6110 10 98 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 91 6110 30 99 6203 41 10 6203 41 90 6203 42 31 6203 42 33 6203 42 35 6203 42 90 6203 43 19 6203 43 90 6203 49 19 6203 49 50 6204 61 10 6204 62 31 6204 62 33 6204 62 39 6204 63 18 6204 69 18 6211 32 42 6211 33 42 6211 42 42 6211 43 42 6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6206 20 00 6206 30 00 6206 40 00 6205 10 00 6205 20 00 6205 30 00 Kötszövött mellény, pulóver, ujjatlan bebújós pulóver, mellény, pulóver és kabátka szett, kardigán, ágykabát és dzsömper (nem zakó vagy blézer), anorák, viharkabát, derékkabát és hasonlók, kötött vagy hurkolt anyagból 1 094 326 darab Férfi vagy fiú bricsesznadrág és sortnadrág (a fürdőruha kivételé- vel), hosszúnadrág (pantalló is); női vagy leányka hosszúnadrág és pantalló, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból; tréning- ruha alsó része béléssel (a 16. vagy a 29. kategória kivételével), pamutból vagy szintetikus szálból 2 594 821 darab Női vagy leánykablúz, ing és ingblúz, kötött és hurkolt anyagból is, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 199 378 darab Férfi- vagy fiúing (a kötött és hurkolt anyagból készültek kivéte- lével), gyapjúból, pamutból, illetve szintetikus szálból 254 998 darab 362 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Sorszám Textilkategória KN-kód Árumegnevezés Mennyiség (1. 01. –12. 31. ) 09. 8006 10 09. 8007 12 09. 8008 13 09. 8009 14 09. 8010 15 09. 8011 16 09. 8012 17 6111 10 10 6111 20 10 6111 30 10 ex 6111 90 00 6116 10 20 6116 10 80 6116 91 00 6116 92 00 6116 93 00 6116 99 00 6115 12 00 6115 19 10 6115 19 90 6115 20 11 6115 20 90 6115 91 00 6115 92 00 6115 93 10 6115 93 30 6115 93 99 6115 99 00 6107 11 00 6107 12 00 6107 19 00 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 6201 11 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6210 20 00 6202 11 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6204 31 00 6204 32 90 6204 33 90 6204 39 19 6210 30 00 6203 11 00 6203 12 00 6203 19 10 6203 19 30 6203 21 00 6203 22 80 6203 23 80 6203 29 18 6211 32 31 6211 33 31 6203 31 00 6203 32 90 6203 33 90 6203 39 19 Kesztyű, ujjatlan és egyujjas kesztyű kötött vagy hurkolt anyagból 1 100 pár Harisnyanadrág, harisnya, egyéb harisnyaáru, zokni, bokazokni, gyermekzokni és hasonlók, kötött vagy hurkolt anyagból (a cse- csemőholmi kivételével), beleértve a 70. kategória kivételével a vis- szeres lábra való gumiharisnyát 1 100 pár Férfi vagy fiú alsónadrág és rövidnadrág, női vagy leányka bugyi és rövidnadrág kötött vagy hurkolt anyagból, gyapjúból, pamut- ból vagy szintetikus szálból 10 208 darab Férfi vagy fiú felsőkabát, esőkabát és egyéb kabát, köpeny és pele- rin, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból (a 21. kategóri- ába tartozó csuklyás anorák kivételével) 40 853 darab Női vagy leányka szőtt felsőkabát, esőkabát és egyéb kabát, köpeny és pelerin; zakó és blézer, gyapjúból, pamutból vagy szin- tetikus szálból (a 21. kategóriába tartozó csuklyás anorák kivéte- lével) 48 091 darab Férfi- vagy fiúöltöny és ruha-együttes (a kötött vagy hurkolt anyag- ból készültek kivételével), gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból, a síruha kivételével; férfi vagy fiú tréningruha béléssel, amelynek külső része egyetlen azonos szövetből készült, pamut- ból vagy szintetikus szálból 85 532 darab Férfi- vagy fiúzakó és blézer a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szál- ból 18 998 darab 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 363 Sorszám Textilkategória KN-kód Árumegnevezés Mennyiség (1. 01. –12. 31. ) 4,4 tonna Férfi vagy fiú atléta és más alsóing, alsónadrág, rövidnadrág, hálóing, pizsama, fürdőköpeny, háziköntös és hasonló áru, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével Női vagy leányka atléta és más alsóing, alsószoknya, rövidnadrág, női alsó, hálóing, pizsama, kombiné, fürdőköpeny, háziköntös és más hasonló áru, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivé- telével 09. 8013 18 09. 8014 21 09. 8015 24 6207 11 00 6207 19 00 6207 21 00 6207 22 00 6207 29 00 6207 91 10 6207 91 90 6207 92 00 6207 99 00 6208 11 00 6208 19 10 6208 19 90 6208 21 00 6208 22 00 6208 29 00 6208 91 11 6208 91 19 6208 91 90 6208 92 10 6208 92 90 6208 99 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6201 91 00 6201 92 00 6201 93 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6202 91 00 6202 92 00 6202 93 00 6211 32 41 6211 33 41 6211 42 41 6211 43 41 6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 10 6107 91 90 6107 92 00 ex 6107 99 00 6108 31 10 6108 31 90 6108 32 11 6108 32 19 6108 32 90 6108 39 00 6108 91 10 6108 91 90 6108 92 00 6108 99 10 Csuklyás anorák; anorák, viharkabát, derékkabát és hasonlók, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével, gyapjúból, pamutból vagy műszálból; tréningruha felsőrész, béléssel, a 16-29. kategória kivételével, pamutból vagy műszálból 815 296 darab Férfi vagy fiú hálóing, pizsama, fürdőköpeny, háziköntös és hasonló áru, kötött vagy hurkolt anyagból 53 730 darab Női vagy leányka hálóing, pizsama, kombiné, fürdőköpeny, házi- anyagból köntös és hasonló áru, kötött vagy hurkolt 364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Sorszám Textilkategória KN-kód Árumegnevezés Női vagy leánykakosztüm gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból Mennyiség (1. 01. –12. 31. ) 42 919 darab 6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6204 41 00 6204 42 00 6204 43 00 6204 44 00 6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6204 51 00 6204 52 00 6204 53 00 6204 59 10 6103 41 10 6103 41 90 6103 42 10 6103 42 90 6103 43 10 6103 43 90 6103 49 10 6103 49 91 6104 61 10 6104 61 90 6104 62 10 6104 62 90 6104 63 10 6104 63 90 6104 69 10 6104 69 91 6204 11 00 6204 12 00 6204 13 00 6204 19 10 6204 21 00 6204 22 80 6204 23 80 6204 29 18 6211 42 31 6211 43 31 09. 8016 26 09. 8017 27 09. 8018 28 09. 8019 29 09. 8020 09. 8021 31 68 09. 8022 69 Női vagy leánykaszoknya, beleértve a nadrágszoknyát 22 542 darab Hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), bri- csesznadrág és sortnadrág (a fürdőruha kivételével), kötött vagy hurkolt anyagból, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 313 247 darab Női vagy leánykakosztüm, ruhaegyüttes (a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével), gyapjúból, pamutból vagy szinte- tikus szálból, a síruha kivételével; női vagy leányka tréningruha béléssel, amelynek külső része egyetlen azonos szövetből készült, pamutból vagy szintetikus szálból 17 794 darab 6212 10 00 Melltartó, szőtt, kötött vagy hurkolt anyagból 1 100 darab 6111 10 90 6111 20 90 6111 30 90 ex 6111 90 00 ex 6209 10 00 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 00 6108 11 10 6108 11 90 6108 19 10 6108 19 90 Csecsemőruha és tartozékai, a 10. és 87. kategóriába tartozó gye- rekkesztyű, ujjatlan, illetve egyujjas kesztyű kivételével, valamint a 88. kategóriába tartozó csecsemőharisnya, -zokni és gyermek- zokni a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével 44 tonna Női vagy leányka kombiné és alsószoknya, kötött vagy hurkolt anyagból 1 100 darab 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 365 Sorszám Textilkategória KN-kód Árumegnevezés Mennyiség (1. 01. –12. 31. ) 09. 8023 72 09. 8024 09. 8025 73 74 09. 8026 75 09. 8027 76 Fürdőruha, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 8 620 darab Tréningruha, kötött vagy hurkolt szövetből, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 67 810 darab Női vagy leányka kötött vagy hurkolt kosztüm vagy ruhaegyüttes, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból, a síruha kivételével 11 366 darab Férfi- vagy fiúöltöny és ruhaegyüttes, kötött vagy hurkolt anyag- ból, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból, a síruha kivé- telével 1 100 darab Férfi- és fiú- ipari vagy munkaruha, a kötött vagy hurkolt anyag- ból készültek kivételével 6,6 tonna Női vagy leányka kötény, vállpántos munkanadrág (overall) és egyéb ipari vagy munkaruha, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével 6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6211 11 00 6211 12 00 6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00 6104 11 00 6104 12 00 6104 13 00 ex 6104 19 00 6104 21 00 6104 22 00 6104 23 00 ex 6104 29 00 6103 11 00 6103 12 00 6103 19 00 6103 21 00 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00 6203 22 10 6203 23 10 6203 29 11 6203 32 10 6203 33 10 6203 39 11 6203 42 11 6203 42 51 6203 43 11 6203 43 31 6203 49 11 6203 49 31 6204 22 10 6204 23 10 6204 29 11 6204 32 10 6204 33 10 6204 39 11 6204 62 11 6204 62 51 6204 63 11 6204 63 31 6204 69 11 6204 69 31 6211 32 10 6211 33 10 6211 42 10 6211 43 10 366 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Sorszám Textilkategória KN-kód Árumegnevezés Ruhanemű, a kötött és hurkolt anyagból készültek kivételével, ide nem értve a 6. , 7. , 8. , 14. , 15. , 16. , 17. , 18. , 21. , 26. , 27. , 29. , 68. , 72. , 76. és 77. kategória ruhaneműit Mennyiség (1. 01. –12. 31. ) 111,1 tonna 09. 8028 78 09. 8029 83 09. 8030 84 09. 8031 86 6203 41 30 6203 42 59 6203 43 39 6203 49 39 6204 61 80 6204 61 90 6204 62 59 6204 62 90 6204 63 39 6204 63 90 6204 69 39 6204 69 50 6210 40 00 6210 50 00 6211 31 00 6211 32 90 6211 33 90 6211 41 00 6211 42 90 6211 43 90 6101 10 10 6101 20 10 6101 30 10 6102 10 10 6102 20 10 6102 30 10 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 ex 6103 39 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 ex 6104 39 00 6112 20 00 6113 00 90 6114 10 00 6114 20 00 6114 30 00 6214 20 00 6214 30 00 6214 40 00 6214 90 10 6212 20 00 6212 30 00 6212 90 00 Felsőkabát, zakó, blézer és egyéb ruhanemű, beleértve a síruhát is, kötött vagy hurkolt anyagból, ide nem értve a 4. , 5. , 7. , 13. , 24. , 26. , 27. , 28. , 68. , 69. , 72. , 73. , 74. és 75. kategória ruhaneműit 7,7 tonna Kendő, sál, nyaksál, mantilla, fátyol és hasonló áru, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 1,1 tonna Fűző, csípőszorító, harisnyatartó, nadrágtartó, harisnyakötő, zok- nitartó és hasonló, ezek részei is, kötött vagy hurkolt anyagból is 1 100 darab 09. 8032 156 6106 90 30 ex 6110 90 90 Női vagy leánykablúz vagy pulóver, selyemből vagy selyemhulla- dékból, kötött vagy hurkolt anyagból 1,1 tonna 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 367 Mennyiség (1. 01. –12. 31. ) 1,1 tonna Sorszám Textilkategória KN-kód Árumegnevezés Ruhanemű, kötött vagy hurkolt anyagból, az 1-123. és 156. kate- gória kivételével 09. 8033 157 6101 90 10 6101 90 90 6102 90 10 6102 90 90 ex 6103 39 00 6103 49 99 ex 6104 19 00 ex 6104 29 00 ex 6104 39 00 6104 49 00 6104 69 99 6105 90 90 6106 90 50 6106 90 90 ex 6107 99 00 6108 99 90 6109 90 90 6110 90 10 ex 6110 90 90 ex 6111 90 00 6114 90 00 09. 8034 159 6204 49 10 6206 10 00 Ruha, blúz és ingblúz, nem kötött vagy hurkolt anyagból, selyem- ből vagy selyemhulladékból 1,1 tonna 6214 10 00 Kendő, sál, nyaksál, mantilla, fátyol és hasonló áru, nem kötött vagy hurkolt anyagból, selyemből vagy selyemhulladékból 6215 10 00 Nyakkendő, csokornyakkendő és kravátli selyemből vagy selyem- hulladékból Ruhanemű, nem kötött vagy hurkolt anyagból, az 1-123. és 159. kategória kivételével 1,1 tonna 09. 8035 161 6201 19 00 6201 99 00 6202 19 00 6202 99 00 6203 19 90 6203 29 90 6203 39 90 6203 49 90 6204 19 90 6204 29 90 6204 39 90 6204 49 90 6204 59 90 6204 69 90 6205 90 10 6205 90 90 6206 90 10 6206 90 90 ex 6211 20 00 6211 39 00 6211 49 00


title: Komisjoni otsus 3. september 1997, liikmesriikide RKT-hinnangute muudatuste kohta rahvamajanduse kogutoodangu turuhindades arvutamise ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rakendamiseksEMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
European accounting system
economic convergence
exchange of information
gross national product

text: 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 425 31997D0619 L 252/33 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 16. 9. 1997 KOMISJONI OTSUS 3. september 1997, liikmesriikide RKT-hinnangute muudatuste kohta rahvamajanduse kogutoodangu turuhindades arvutamise ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rakendamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (97/619/EÜ, Euratom) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Enne käesoleva otsuse rakendamist nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 artikli 10 lõike 8 viimase lause kohaselt teatatud RKT-hinnangute muudatuste või täiendavat metoodikat käsitleva teabe, mis osutab selgelt, et kõnealused reservatsioonid ei ole enam asjakohased, ja sellega seotud teabe edastamise tähtpäevaks 1. oktoober 1998. kinnitatakse punktide puhul Teatatud punktid on loetletud käesoleva otsuse A ja B lisas. Liikmesriikide tehtud muudatused edastatakse komisjonile koos kõikide vajalike arvutuste ja selgitustega. Austria, Soome ja Rootsi puhul on A ja B lisas loetletud teatatud punkte käsitlevate muudatuste edastamise tähtpäevaks siiski 1. oktoober 1999. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 3. september 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Yves-Thibault DE SILGUY võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu turuhin- dades arvutamise ühtlustamise kohta (1) ning arvestades, et: on vaja tagada turuhindades arvutatava rahvamajanduse kogutoo- dangu võrreldavus, usaldusväärsus ja ammendavus; nende eesmärkide saavutamiseks on vaja seada tähtajad RKT- hinnangutes tehtavate muudatuste edastamiseks nende punktide puhul, millest teatakse enne käesoleva otsuse rakendamist ühen- duse omavahendeid käsitleva otsuse 88/376/EMÜ, Euratom rakendamist käsitleva nõukogu 29. mai 1989. aasta määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 (2) artikli 10 lõike 8 viimase lause kohaselt, et komisjon saaks nende punktide kohta oma arvamuse esitada; A ja B lisas esitatud loend liikmesriikide ülesannetest käsitleb reservatsioone, mida komisjon ei ole veel ametlikult tühistanud, kuigi osa asjakohasest tööst on tehtud ja tulemused on edastatud komisjonile; käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 6 alusel asutatud komitee arvamu- sega, (1) EÜT L 49, 21. 2. 1989, lk 26. (2) EÜT L 155, 7. 6. 1989, lk 1. 426 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd RKT KOHTA TEATATUD RESERVATSIOONID VÄLJA ARVATUD AMMENDAVUS (1) A LISA BELGIA a) — ehitus- ja turuteenuste toodangu hinnangute, ehituse vahetarbimise osakaalu ja füüsilisest isikust ettevõtjate tulu hinnangute ajakohastamine, — vahetarbimise hinnangute kontrollimine teisese toodangu puhul, — eratarbimise hinnangute täpsustamine, v. a halduslikest allikatest pärinevad, ning litsentside, patentide ja sööklateenuste käsitlemine, — välisriikide tootmisteguritulu täpsustamine maksude ja sotsiaalmaksude ning Belgia ja Luksemburgi vahel vastavate maksebilansi kirjete jagamise osas; b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. TAANI a) — ehitustoodangu arvutamiseks kasutatava kogusel ja hinnal põhineva meetodiga seoses kasutatavate hinnaandmete ajakohastamine, — teatavate jootraha käsitlemisega seotud ebatäpsuste parandamine, — praegu käimasoleva Taani rahvamajanduse arvepidamise üldläbivaatuse tulemuste arvessevõtmine (Taani esitatud reservatsioon); b) — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. SAKSAMAA a) vanad liidumaad — hulgi- ja jaemüüki, veondust (välja arvatud raudteeveod) ja muid turuteenuseid käsitleva, igal neljandal aastal vabatahtlikult tehtava kulude koostise vaatluse esindavuse, katvuse ja korrapärasuse parandamine, — teatavad õhuveo- ja sööklateenuste eratarbimisega seotud ebatäpsused, — kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused autoostude hinnangu puhul (Saksamaa esitatud reservatsioon); (1) Punktis a on esitatud igale liikmesriigile eriomased reservatsioonid ja punktis b on esitatud kõiki liikmesriike käsitlevad reservatsioonid. Erandiks on ammendavust käsitlev reservatsioon, mis on esitatud B lisas. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 427 uued liidumaad — põllumajandustoodangu ja vahetarbimise hinnangute koostamisel kasutatavad allikad ja menetlused, — energia- ja veevarustuse, kaevandamise, töötleva tööstuse ja ehituse toodangu ja vahetarbimise hinnangute koostamisel kasutatavad allikad, — jaekaubanduse, veonduse ja side (välja arvatud Reichsbahn, Bundespost ja Telefon) toodangu ja vahetarbimise hinnangute koostamisel kasutatavad allikad, — täpsete ESA määratluste järgimine (niinimetatud makromajanduslikud ümberliigitamised), — eratarbimiskulutuste ja kapitali kogumahutuste hinnangute uuesti läbivaatamine; b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. KREEKA a) lisandväärtuse hinnangute ajakohastamine järgmiste tegevusalade puhul: — põllumajandus, — kaevandamine, — töötlev tööstus, — kommunaalteenused, — ehitus, — veondus ja side, — kaubandus, — tervishoiuteenused, — eraharidusteenused, — muud teenused; b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. HISPAANIA a) — turuteenuste (välja arvatud hulgi- ja jaemüük, veondus, pangandus ja kindlustus) toodangu ja vahetarbimise ja kogusenäitajatel põhinevate arvesse hinna- võtta et statistilise aluskogumi parandamine, ülekandmismeetodite kvaliteedimuutusi, — toodangu- ja vahetarbimisarvutuste täpsustamine hulgi- ja jaemüügi puhul, — maksude ja sotsiaalmaksude hinnangu arvamine tulusiiretesse välisriikidega, — kontrollimine, kas kvaliteedimuutuste mõju on hinna- ja kogusenäitajatel põhinevates ülekandmistes arvesse võetud; 428 ET b) Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. PRANTSUSMAA a) b) — teatavate rahvamajanduse arvepidamises kasutatavate statistiliste aluste parandamine, eelkõige 1989. aasta pere eelarve vaatluse kasutamine ning parem kohandamine tööstus- ja äritegevuse statistikast puuduvate ettevõtete puhul; — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. IIRIMAA a) — maksuvalimi moodustamise meetodi parandamine ja tulemuste ülekandmine äriühingute tegevuse brutoülejäägi arvutamiseks, — üksikute äriühingute tegevuse brutoülejäägi hinnangu parandamine, eelkõige määratluste kohandamise teel, — mitmesugused raskused, mis on seotud palgahinnangutega ning tulenevad ülekandmisest ja lähendusmeetodist; b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. ITAALIA a) b) — teatavate rahvamajanduse arvepidamises kasutatavate allikate ja meetodite parandamine, eelkõige kodumajapidamisi käsitleva vaatluse kavakindel võrdlemine rahvamajanduse arvepidamise andmetega, — hüpoteesid, mida kasutatakse valikvaatluste tulemuste ülekandmiseks tööühikute üldkogumile; — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. LUKSEMBURG a) — varude maksumuse määramise ja riigi haldusasutuste turutegevuste ja -toodete käsitlemise läbivaatamine; 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 429 b) — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. MADALMAAD b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. AUSTRIA a) b) — vahetarbimise hinnangute parandamine ärihoonete rentimise puhul, — autoostudega seotud lõpptarbimiskulutuste hinnang, — teatavad ebatäpsused, mis on seotud kapitali kogumahutust põhivarasse käsitlevate hinnangute täielikkusega; — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. PORTUGAL a) — kaubavoogude meetodi abil saadud kapitali kogumahutust põhivarasse ja varude muutusi käsitlevate hinnangute kontrollimine ettevõtete vaatluse tulemuste põhjal, — 1981. ja eelkõige 1989. aasta kodumajapidamiste eelarvet käsitleva vaatluse kasutamine kaubavooarvutuste tulemuste kontrollimisel, — liisingu käsitlemise kohandamine 1979. aasta ESAs sätestatule, — taimset ja loomset toodangut käsitlevate erapooletute statistiliste vaatluste kasutamine põllumajandustoodangu hindamiseks [Nomenclatura das Contas Nacionais (NCN) 01], — kalatoodete toodangut käsitlevate hinnangute kontrollimine (NCN 03), — põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse vahetarbimise hinnangute kontrollimine (NCN 01, 02 ja 03), — turistide kulutusi käsitlevate 1990. , 1991. tarbimiskulude koostise kontrollimiseks; ja 1992. aasta vaatluste kasutamine mitteresidentide b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. 430 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd SOOME a) — vahetarbimise ja lisandväärtuse hinnangud ehituse, kaubanduse, hotellide, restoranide, kohvikute ning ettevõtetele ja eraisikutele osutatavate teenuste puhul, — kodumajapidamiste tarbimist ja kapitali kogumahutust põhivarasse käsitlevad hinnangud ettevõtetele ja eraisikutele osutatavate teenuste puhul, — teabeallikate kontrollimise ja vastavusseviimise meetodid, — kodumajapidamiste kulutuste hinnangud mootorsõidukite hindade puhul ja kodumajapidamiste tarbimise käsitlemine kindlustusseltside makstava mootorsõidukite remondi puhul; b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. ROOTSI a) — kodumajapidamiste tarbimist ja kapitali kogumahutust põhivarasse käsitlevate hinnangute läbivaatamine, kasutades juba olemasolevaid ajakohaseid statistilisi andmeid, — varude muutused ehitustööstuses ja turuteenuste (välja arvatud hulgi- ja jaemüük) valdkonnas, — suurte kodumasinate (nt pliidid, külmikud ja pesumasinad) ostude käsitlemine, — teenuste ekspordi ja impordi läbivaatamine seoses maksebilansi viimase läbivaatusega ning 1979. aasta ESA määratluste järgimine kindlustusteenuste ekspordi ja impordi käsitlemisel, — kogutoodangu ja lisandväärtuse hinnangute läbivaatamine, kasutades juba olemasolevaid ajakohaseid statistilisi andmeid, eelkõige aastastest vaatlustest ja käibemaksustatistikast saadud andmeid, — põllumajanduse ja metsanduse, vee-ettevõtete, elektrijaamade, gaasitootjate, ehitustööstuse ja teenuste kogutoodangu kontrollimine tagamaks, et võimalikku teisest toodangut võetakse arvesse; b) — subsiidiumide kaasaarvamine ja maksude liigitamine, — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. ÜHENDKUNINGRIIK b) — eluasemeteenuste käsitlemine, — üleminek SKTlt RKTle, — valitsemissektori ning erasektori kasumitaotluseta institutsioonide käsitlemine, — rahaasutuste käsitlemine, — lõpp- ja vahetarbimise eristamine. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 431 B LISA RKT AMMENDAVUST KÄSITLEV VARUTINGIMUS Saksamaa 1. Belgia 2. Taani 3. 4. Kreeka 5. Hispaania Prantsusmaa 6. Iirimaa 7. Itaalia 8. 9. Luksemburg 10. Madalmaad 11. Austria Portugal 12. 13. Soome 14. Rootsi 15. Ühendkuningriik RKT mõõtmise täielikkus ja eelkõige varimajanduse arvessevõtmise määr


title: Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione del 19 dicembre 1996, relativa all'adozione di un programma d'azione doganale nella Comunità («Dogane 2000»)

eurovoc_concepts:
EU financing
action programme
customs
exchange of information
information technology applications

formats: html pdf pdfa1b print

text: IfiftfP COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 03. 09. 1997 COM(97) 433 def. 97/ 0228 (COD) Proposta di DECISIONE DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO che modifica la decisione del 19 dicembre 1996, relativa all'adozione di un programma d'azione doganale nella Comunità ("Dogane 2000") (presentata dalla Commissione) RELAZIONE La decisione del Parlamento europeo e del Consiglio del 19 dicembre 19961, relativa all'adozione di un programma d'azione doganale nella Comunità ("Dogane 2000") intende rendere globalmente più efficace l'azione delle amministrazioni doganali nell'ambito della Comunità, rafforzando la trasparenza delle operazioni effettuate dalle amministrazioni doganali dell'Unione europea e la cooperazione fra le amministrazioni doganali degli Stati membri oltre che fra queste e la Commissione. Fra le azioni prioritarie 4& avviare in applicazione di detta decisione nel periodo coperto dal programma di azione (1996-2000), figurano il finanziamento e lo sviluppo coordinato delle tecnologie dell'informazione basate sullo scambio elettronico di dati fra gli Stati membri e fra questi ultimi e la Commissione. Il testo della proposta iniziale della Commissione2 menzionava esplicitamente, sia all'articolo 17 (finanziamento del programma) che nella scheda finanziaria ad esso allegata, il finanziamento di azioni del programma "Dogane 2000" tramite altri programmi comunitari, segnatamente il programma Matthaeus per le azioni di formazione e il programma IDA per alcuni progetti informatici. Al momento della presentazione della sua proposta da parte della Commissione, il programma IDA non era stato ancora adottato, cosa che è stata poi fatta dal Consiglio, il 6 novembre 19953, che ne ha stabilito la data di scadenza al 31 dicembre 1997. 1. OBIETTIVI DELLA PROPOSTA DI MODIFICA La comunicazione e gli scambi di informazioni fra amministrazioni diventano estremamente importanti nel rafforzamento dell'efficacia e della coerenza dell'azione doganale, primo obiettivo del programma "Dogane 2000". Analogamente, lo sviluppo coordinato delle tecnologie dell'informazione contribuisce a semplificare le procedure relative al commercio estero della Comunità, a migliorare l'accesso degli operatori al medesimo e a rafforzare l'efficacia dei controlli doganali, senza con ciò ostacolare il commercio autorizzato. Il programma IDA (1995-1997) del Consiglio copre un esercizio finanziario differente fla quello coperto dal programma "Dogane 2000" (1996-2000). La presente proposta di modifica della decisione "Dogane 2000" intende quindi fornire uno stanziamento complementare adeguato di tali operazioni per l'esercizio 1998-2000. I programmi che saranno così finanziati nell'ambito di "Dogane 2000" continueranno a beneficiare dei servizi generali offerti dal programma IDA e Dogane 2000 opereranno in stretta collaborazione al fine di garantire l'interopérabilité tecnica dei sistemi telematici della Comunità e uno sviluppo ottimale delle economie. decisione n. 210/97/CE, GU n. L 33 del 4. 2. 1997, pag. 24. 2COM(95) 119 def, 95/0087 (COD). uccisione n. 95/468/CE, GU n. L 269 dell'11. 11. 1995, pag. 23. 2 Qualsiasi ulteriore decisione della Comunità, inoltre, applicabile in genere a livello amministrativo alle reti telematiche transeuropee, sarà altresì applicata ai sistemi di comunicazione e di scambi di informazioni del programma Dogane 2000. 2. GIUSTIFICAZIONE DELLA PROPOSTA Il finanziamento dell'attuazione e del funzionamento dei progetti summenzionati è subordinato alla decisione "Dogane 2000" per la natura stessa di tali progetti. Già all'adozione del bilancio 1997, l'autorità di bilancio ha raggruppato, in uno spirito di trasparenza finanziaria, tutte le azioni relative al programma "Dogane 2000", ivi comprese le azioni di informatizzazione della dogana comunitaria, nella linea di bilancio della Commissione "Dogane 2000" (B5-303). Che si tratti del funzionamento, della manutenzione o dello sviluppo di sistemi esistenti nonché di attuazione di nuovi sistemi, tutti i progetti settoriali in questione intendono garantire il funzionamento ottimale delle dogane nell'ambito della Comunità e risultano necessari per assicurare una gestione ottimale dell'unione doganale nell'ambito del mercato unico. Questo caso si applica, per esempio, al progetto d'informatizzazione del transito (TRANSIT), espressamente menzionato all'articolo 8 della decisione "Dogane 2000". 3. BASE GIURIDICA L'articolo 100 A del trattato funge da base giuridica della presente decisione, intesa a modificare la decisione del Parlamento europeo e del Consiglio "Dogane 2000", che è essa stessa disciplinata dall'articolo 100 A: il suo obiettivo diretto è, infatti, l'instaurazione e il funzionamento del mercato interno tramite una gestione ottimale della frontiera esterna dell'Unione europea. Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione del 19 dicembre 1996, relativa all'adozione di un programma d'azione doganale nella Comunità ("Dogane 2000") Il Parlamento europèo e il Consiglio dell'Unione europea, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 100 A, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Comitato economico e sociale, 1) considerando che la decisione del Parlamento europeo e del Consiglio, del 19 dicembre 1996, relativa all'adozione di un programma d'azione doganale nella Comunità ("Dogane 2000")1 ha riconosciuto che l'informatizzazione de^e procedure e dei controlli doganali costituiva una priorità essenziale per la gestione dell'Unione doganale nell'ambito del mercato unico; 2) considerando che la medesima decisione Dogane 2000 impone alla Comunità e agli Stati membri l'obbligo di rafforzare e sviluppare quanto prima possibile il ricorso al trattamento informatizzato, ivi compreso l'uso delle tecniche più moderne in materia di scambio elettronico di dati, al fine di far funzionare le amministrazioni doganali della Comunità in maniera tanto performante ed efficace quanto può esserlo un'unica e medesima amministrazione; 3) considerando che il finanziamento dei progetti informatizzati di scambio di informazioni nel settore doganale è stato previsto, fra l'altro, nel quadro del programma IDA, instaurato con decisione del Consiglio del 6 novembre 1995, relativa al contributo comunitario alla fra amministrazioni all'interno della Comunità2; che tale programma giunge alla scadenza il 31 dicembre 1997; telematica di dati trasmissione Ï 4) considerando che l'autorità di bilancio ha proceduto, in occasione dell'adozione del bilancio 1997, al raggruppamento della totalità delle azioni relative a "Dogane 2000", ivi comprese le azioni d'informatizzazione della dogana comunitaria, nella linea di bilancio "Dogane 2000" (B5-303) del bilancio della Commissione, 5) considerando pertanto che il quadro più adatto per il finanziamento dei sistemi informatizzati di scambio di dati nel settore della dogana è il programma "Dogane 2000": 1 Decisione n. 210/97/CE, GU n. L 33 del 4. 2. 1997, pag. 24. 2 Decisione n. 95/468/CE, GU n. L 269 dell'I 1. 11. 1995, pag. 23. </ 6) considerando che la decisione del Parlamento e del Consiglio, del 19 dicembre 1996, deve essere modificata in conseguenza, Hanno adottato la presente decisione: 5" La decisione n. 210/97/CE è modificata come segue: Articolo I 1. L'articolo 18, paragrafo 1, comma 1 è sostituito dal testo seguente: Fatte salve le azioni il cui finanziamento è previsto nel quadro di altri programmi comunitari, la dotazione finanziaria per l'esecuzione del presente programma, per il periodo compreso fra il 1° gennaio 1996 ed il 31 dicembre 2000, è fissata a 85 MECU, secondo le modalità riportate in allegato. 2. L'allegato è pertanto sostituito dall'allegato seguente: - Politiche interne 1996 1997 1998 1999 2000 Totale 1. Reimpiego di stanziamenti 2 2,3 2,6 2,9 3,2 13 mercato interno 2. Informatizzazione "Dogane 2000" 1(,) 3. Miglioramento dei mezzi di lotta contro la frode Totale parziale "Politiche interne" - Azioni esterne TOTALE 1 4 1 3(,) 1,5 6,8 1,5 8,3 16,4 18,5 19,1 1,5 1,5 1,5 20,5 22,9 23,8 1,5 1,5 1,5 22 24,4 25,3 58 7 78 7 85 (1) Nel 1996 e 1997, la maggior parte dei progetti informatici nel settore doganale è stata finanziata dal programma "IDA". Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Articolo 2 Fatto a Bruxelles, il Per il Parlamento europeo Il presidente Per il Consiglio Il presidente £ MODIFICHE ALLA SCHEDA FINANZIARIA 1. IL TESTO DEL PUNTO 6 DELLA SCHEDA FINANZIARIA È COMPLETATO COME SEGUE: 6. Natura delle spese relative all'informatizzazione del programma "Dogane 2000" Finanziamento delle spese di analisi, sviluppo, attuazione e gestione dei sistemi comuni di scambi elettronici di dati nel settore doganale fra le amministrazioni doganali degli Stati membri e fra queste e la Commissione. Nel quadro della sussidiarietà, gli Stati membri sono responsabili dello sviluppo dei sistemi telematici e del finanziamento delle spese d'infrastruttura e di software, necessarie al funzionamento dei detti sistemi nel loro territorio. Le spese operative comportano altresì contributi finanziari per il funzionamento dei sistemi, segnatamente per la codificazione decentralizzata dei dati; il finanziamento di azioni di informazione e di formazione degli utenti dei sistemi; l'acquisizione delle attrezzature comuni e la loro manutenzione; il finanziamento di azioni di assistenza tecnica. 1- IL TESTO DEL PUNTO 7. 2 DELLA SCHEDA FINANZIARIA È MODIFICATO COME 2. SEGUE: 7. 2 Ripartizione per elementi del costo dell'azione Rispetto alle cifre di cui alla decisione del 19 dicembre 1996 ("Dogane 2000"), la modifica attuale riguarda il punto 2. 2. SI in MECU (valore 1996) - Politiche interne 1996 1997 1998 1999 2000 Totale 1. Reimpiego di stanziamenti 2 2,3 2,6 2,9 3,2 13 mercato interno 2. Informatizzazione "Dogane 2000'' 2. 1. "Dogane 2000"(,) 2. 2. Progetti settoriali necessari al funzionamento della dogana comunitaria^ ' 1 3 01 01 6,5 2A 6,5 6 11 1A1 Totale parziale informatizzazione 1( 3) 3(3) 16,4 18,5 19,1 3. Miglioramento dei mezzi di lotta contro la frode Totale parziale "Politiche interne" - Azioni esterne TOTALE l 4 1 1,5 1,5 1,5 1. 5 6,8 1,5 8,3 20,5 22,9 23,8 1,5 1,5 1,5 22 24,4 25,3 23 35 58 7 78 7 85 (1) Già deciso con la decisione "Dogane 2000" (n. 210/97/CE, del 19. 12. 1996). (2) Importi interessati dalla presente modifica, per i progetti TARJC, QUOTA, EBTI, TRANSIT, SCENT/CIS, CCN/CSI e SIGL, stanziati nel 1996 e 1997 nella linea di bilancio B5-7210 (IDA). Reimpiego degli stanziamenti IDA. (3) Promemoria: questi progetti erano stanziati per un importo pari a 10,9 MECU nella linea di bilancio 1997 B5-7210 (IDA). IL TESTO DEL PUNTO 9. 2 DELLA SCHEDA FINANZIARIA È COMPLETATO COME 3. SEGUE: Per quanto riguarda i sistemi informatizzati di scambi di informazioni fra le amministrazioni doganali, occorre specificare le esigenze dei singoli sistemi. La situazione dei sistemi informatici può presentarsi come segue: - nuovi sistemi in corso di sviluppo (Sviluppo); - sistemi esistenti da modernizzare tramite sostituzione di strumenti informatici di sviluppo ormai superati e loro adattamento tecnologico (Modernizzazione); - Sistemi moderni esistenti, capaci di evolvere o di adattarsi alle nuove regole di gestione (Evoluzione). Due evoluzioni maggiori devono essere prese in considerazione: da un lato la diffusione dei dati dei sistemi centrali verso le amministrazioni nazionali, gli operatori economici e, a termine, il vasto pubblico e, dall'altro, la probabile integrazione dell'Euro il 1° gennaio 1999. Il programma di modernizzazione deve altresì tener conto dei problemi che potrebbero sorgere con il cambiamento di millennio e il passaggio al 2000, problema ben noto nel mondo informatico. I sistemi interessati sono i seguenti: ov Sistema "TRANSIT" (sviluppo) Si tratta di uno strumento di politica commerciale, funzionamento degli scambi internazionali. indispensabile al buon L'attuale gestione "cartacea" di questo regime incontra problemi rilevanti a livello: - delle amministrazioni doganali che, di fronte al volume delle operazioni da trattare, si trovano confrontate a grosse difficoltà. Le risorse necessarie a gestire ogni anno in Europa circa 18 milioni di dichiarazioni e a trattare circa 1 milione di inchieste nell'ambito della procedura di ricerca, sono ingenti. - degli operatori economici. Anche se il regime conferisce loro facilitazioni rilevanti, ' le procedure manuali di transito sono relativamente lente e costose. - delle entrate provenienti dai dazi doganali. Il fenomeno della frode connessa ai regimi del transito si è aggravato negli ultimi anni, il che comporta non solo perdite notevoli per quanto riguarda le entrate nazionali comunitarie, ma anche severi illecita pregiudizi economici per gli operatori, a seguito della concorrenza derivante dall'introduzione sul mercato di merci fraudolente che sfuggono al pagamento dei dazi e imposizioni legalmente dovuti nonché all'applicazione delle politiche comunitarie. Il progetto d'informatizzazione del transito intende segnatamente: - - rendere il funzionamento della procedura di transito più effettivo ed efficace; consentire una raccolta di dati statistici esaurienti ed affidabili; - migliorare le operazioni di prevenzione e di accertamento delle frodi effettuate dalle amministrazioni; - facilitare e sveltire maggiormente le operazioni di transito per gli operatori economici. I vantaggi dell'informatizzazione del sistema "TRANSIT" sono molteplici: - per la lotta contro la frode: sicurezza del regime notevolmente migliorata, che consentirà di limitare nettamente lo sfruttamento delle attuali debolezze da parte di operatori dalla prevenzione contro la frode benefici pari a circa 1. 200 MECU su 5 anni; costi-benefìci prevede, d'altronde, fraudolenti. L'analisi - per le amministrazioni nazionali: convergenza delle verifiche sulle transazioni a rischio elevato (l'analisi delle transazioni potrebbe consentire di migliorare in futuro i criteri di selezione); - per gli operatori economici: riduzione dei rischi finanziari e della mole di lavoro, fattori questi che si traducono in un aumento della loro competitività. I costi di attuazione di questo nuovo sistema comprendono le spese relative allo sviluppo del medesimo, al coordinamento dei sistemi nazionali nonché al suo impianto nelle amministrazioni nazionali. Sistema "QUOTA" (modernizzazione) II sistema "QUOTA" gestisce i contingenti tariffari e le merci sotto sorveglianza doganale nell'ambito dell'Unione. L'obiettivo è eseguente: - per i contingenti tariffari, garantire che l'importo delle merci beneficiare di un dazio doganale preferenziale non sia superato a livello comunitario e - per le tariffe, garantire il controllo dell'evoluzione delle importazioni di una merce determinata, onde permettere alle istanze comunitarie, se del caso, di decidere di applicare un dazio doganale preferenziale. l'intervento deve anch'esso essere effettuato Dato che gli importi controllati sono stabiliti secondo i principi del mercato unico a livello comunitario, livello comunitario. I contingenti tariffari sono gestiti su base giornaliera (600 contingenti nel 1995 con prelievi da 15 Stati membri). La vigilanza è per lo più effettuata in base alle statistiche mensili (350 prodotti nel 1995 con comunicazioni dei 15 Stati membri). a Questo sistema è stato introdotto a seguito di una sentenza della Corte di giustizia in cui un operatore risultava leso. La Corte ha criticato la Commissione facendo rilevare l'assenza di una gestione centralizzata. Tale sistema è utilizzato dalle DG XXI, I, III, IO VI e dagli Stati membri (amministrazioni doganali, degli affari economici e dell'industria). Il sistema deve essere modernizzato tramite nuovi strumenti di sviluppo e una maggiore compatibilità con le altre applicazioni tariffarie. Sistema "TARIC" (modernizzazione) Il "TARIC" consente agli Stati membri di applicare la legislazione in maniera corretta, uniforme e simultanea, garantendo così il funzionamento del mercato unico. Esso serve altresì alla lotta contro la frode (UCLAF; DG VI, analisi del rischio) e alla raccolta delle risorse proprie (dazi doganali annuali stimati a 13 500 MECU). Questa base di dati relativa ai prodotti contiene 800. 000 registrazioni attive. Tramite aggiornamenti costanti e una trasmissione elettronica di dati quotidiana, che tiene conto dei cambiamenti intervenuti nella legislazione comunitaria, essa- fornisce alle amministrazioni doganali degli Stati membri informazioni in 11 lingue, relative alle misure comunitarie adottate nell'ambito dell'importazione e dell'esportazione delle merci. Essa è attualmente, per gli Stati membri, lo sfruttamento indispensabile allo sdoganamento: i loro sistemi informatizzati crollerebbero, infatti, se il "TARIC" venisse a mancare o non fosse aggiornato. Il sistema di diffusione dei dati consentirà al settore privato, alle organizzazioni internazionali, alle amministrazioni dei paesi terzi e ai futuri Stati membri (ivi compresi i partner dell'Unione doganale come la Turchia) di accedere direttamente alla base di dati "TARIC". Ci si prefigge, in tal modo, di fornire un accesso conviviale alle dogane dell'Unione europea e alla legislazione del commercio, aumentandone la trasparenza. Attuato nel 1994, dopo quasi 3 anni di sviluppo, il sistema "TARIC" deve essere modernizzato per poter beneficiare dei nuovi strumenti di sviluppo attualmente disponibili, e il lavoro quotidiano dei vari utenti incaricati di mantenere aggiornata la base di dati ne sarà così facilitato. Si dovrebbe sviluppare e installare un nuovo sistema i cui obiettivi principali siano la flessibilità (agevole integrazione dei futuri cambiamenti), la convivialità e l'efficacia (soddisfacimento delle esigenze degli utenti). Attualmente è in corso di sviluppo il progetto NOMENCLATURA COMBINATA, direttamente collegato al sistema "TARIC". La sua realizzazione, prevista per il 1998 sostituirà l'attuale gestione manuale e faciliterà il compito dei gestionari del sistema "TARIC". Sistema "EBTI" (modernizzazione) Il sistema "RTC" (informazioni tariffarie vincolanti) garantisce la centralizzazione in tempo reale di tutte le decisioni adottate dagli Stati membri nel settore della tariffa doganale comune (TDC) a vantaggio degli operatori economici. Attualmente la base dispone di 80. 000 RTC. A ciò si aggiungono in media 25. 000 richieste l'anno da parte degli operatori economici medesimi, miranti a ottenere tali decisioni (dell'ordine di 25. 000). Le decisioni in questione sono applicabili nell'ambito della Comunità per una durata di 6 anni. // Il sistema permette alla Commissione non solo di garantire l'applicazione adeguata delle politiche commerciali dell'Unione, ma soprattutto di eliminare talune irregolarità derivanti da un'applicazione scorretta della tariffa doganale comune nonché le frodi che ne derivano. Le RTC consentono in effetti alla Commissione^ di correggere le irregolarità dovute a classificazioni divergenti di merci, di evitare le distorsioni nell'ambito del commercio e della concorrenza e di garantire il trattamento equivalente ed equo degli operatori economici nell'ambito della Comunità. Il numero di irregolarità tariffarie che possono essere corrette grazie al sistema "RTC" è stimato a varie centinaia l'anno. Tale sistema, in corso di sviluppo, intende sostituire la precedente configurazione tecnologica ormai superata con strumenti attuali e moderni. Il progetto CLASSIFICAZIONE le amministrazioni nazionali a limitare il numero di richieste e a facilitare l'accesso ai dati. Esso è attualmente in corso di sviluppo e sarà attuato a decorrere dal 1998. aiuterà gli operatori economici e Sistema comune "CCN/CSI" Il progetto 'CCN/CSP ("Common communication Network/Common System Interface") prevede una struttura di base comune tra le amministrazioni degli Stati membri o>tre che tra gli Stati membri e la Commissione, che consenta una trasmissione delle informazioni, rapida, economica e voluminosa, con un massimo di garanzie di sicurezza. Questo progetto è finanziato congiuntamente dal programma "Dogane 2000" e "FISCALIS" e la suddivisione delle spese è effettuata in funzione dei regimi doganali e fiscali interessati. All'origine di questo progetto si ritrova la necessità di armonizzare i mezzi informatici; il progetto dovrebbe permettere di: • ridurre la molteplicità dei tipi di competenze necessarie allo sviluppo, alla manutenzione e all'uso delle applicazioni; • ridurre la diversità dei servizi di scambi attuati tramite le applicazioni per facilitarne l'uso e la gestione; • standardizzare l'accesso ai servizi di scambi di dati; • rendere ottimale l'uso delle linee di telecomunicazioni e ridurne i costi associati; • diminuire il numero di punti di accesso diretto nei singoli Stati membri; • migliorare la qualità dei servizi forniti per le applicazioni e agli utenti tramite una struttura comune di gestione; • facilitare l'integrazione delle nuove tecnologie utilizzate per il funzionamento di applicazioni; • aumentare la capacità dei sistemi per poter tenere conto di nuove esigenze. a Nell'ambito del progetto "CCN/CSI", si è proposto di definire un sottoprogetto denominato "AMP" (Applications Migration Project), mirante a pianificare e a coordinare la migrazione delle varie applicazioni verso la configurazione "CN/CSI". All'attuazione di nuovi sistemi, questo progetto permette, inoltre, di evitare costi e perdite di tempo. Si prevede in tal modo di utilizzare già parzialmente questa struttura di base "CCN/CSI" in una fase pilota dalla fine dell'esercizio 1997, e tramite "TRANSIT" dalla fine del secondo trimestre 1998. Sistema "ORNET" (sviluppo) Esso prevede il coordinamento dell'azione di rilascio delle "ROC" (informazioni della vincolanti per regolamentazione doganale comunitaria da parte degli Stati' membri, tramite uno strumento di centralizzazione gestito dalla Commissione. dell'applicazione uniforme la verifica l'origine) e Il progetto deriva da un obbligo contratto dalla Comunità nell'ambito dell'accordo GATT di Marrakech del 1994, relativo alla creazione dell'OMC; tale accordo prevede un certo numero di impegni sulle regole di origine, miranti, fra l'altro, ad il commercio instaurare discipline destinate a facilitare e a rendere sicuro internazionale. Tale sistema, in corso di sviluppo, sarà instaurato entro la fine del 1997. Sistema "TCO" (evoluzione) (Trasmissione delle impronte 'dei timbri di origine). Tale sistema si prefigge essenzialmente di accelerare e migliorare la qualità delle trasmissioni dei modelli delle impronte di timbri destinati ad autenticare i certificati di origine che accompagnano le merci importate nell'ambito degli accordi preferenziali. Lo strumento informatico consentirà segnatamente di lottare contro la frode doganale in materia di impronte di timbri di origine falsificate. Sistema "ECICS" (evoluzione) Esso comporta un repertorio chimico comprendente circa 35. 000 denominazioni chimiche nelle 11 lingue comunitarie e la loro classificazione tariffaria nella nomenclatura combinata della Comunità europea. Sistema "IPR" (evoluzione) Esso prevede la trasmissione elettronica di informazioni relative al rilascio di autorizzazioni di perfezionamento attivo e delle domande di autorizzazione oggetto di rifiuto, al fine di garantire l'osservanza, a livello comunitario, delle condizioni economiche del regime di perfezionamento attivo. Il sistema attuale, basato sugli scambi di informazioni di tipo manuale deve essere sostituito da uno strumento informatico che consenta non solo una gestione maggiormente efficace ma anche un'analisi e un'identificazione delle produzioni comunitarie eventualmente lese. Sistema "AFIS" (Anti - Fraud Information System (modernizzazione e sviluppo) interne dell'Unione ha L'abolizione dei controlli doganali alle inevitabilmente modificato la natura delle frodi sia a livello strettamente doganale che, frontiere /3 per esempio, a livello IVA e accise. Al fine di lottare contro tali frodi e irregolarità, sono stati istituiti due sistemi informatici, basati sulla stessa infrastruttura: lo "SCENT" ("System for Customs Enforcement NeTwork") e il "SED" (Sistema di informazione doganale). La combinazione dei due sistemi è comunemente chiamata "SCENT/SID". Lo "SCENT" offre servizi di scambi di posta elettronica sicuri ed efficaci, che consentono la comunicazione rapida di informazioni sensibili. Esso consente altresì di accedere a basi di dati esterne che forniscono alle autorità doganali informazioni utili per svolgere le inchieste antifrode. Il "SED" permette alle amministrazioni nazionali di ricetrasmettere rapidamente e sicuramente descrizioni esaurienti di casi di frodi. Tali descrizioni sono introdotte e trasmesse tramite messaggi strutturati che possono essere tradotti nelle varie lingue comunitarie. Nel nuovo sistema "SED", che sarà applicabile nel 1998, informazioni pertinenti per i servizi operativi di lotta contro le frodi saranno memorizzate in una base di dati centrale situata presso la Commissione, alle condizioni previste dalla regolamentazione in vigore. Ciò consentirà agli ispettori verificatori degli Stati membri di trovare tali informazioni, migliorando così l'efficacia della lotta contro la frode e le irregolarità. Lo "SCENT/SED" è utilizzato dalle amministrazioni doganali e agricole (regolamento (CE) n. 515/97) nonché fiscali (IVA e acciseJh(Regolamento (CEE) ,» n. 218/92 e direttiva modificata 799/77). Poiché la lotta contro la frode e le irregolarità diventa sempre più un'attività orizzontale, è stata creata la nozione di AFIS (Anti-Fraud Information System) basata sulla medesima infrastruttura di comunicazione e sullo stesso software del SCENT/SID; l'AFIS consente lo scambio multilingue di informazioni tramite video di immissione tra le amministrazioni nazionali e la Commissione (in primo luogo l'UCLAF). Ogni tipo di video corrisponde a un'applicazione in un settore specifico. Un esempio di un'applicazione siffatta è il SIP (Sistema di informazione preventiva) che consente agli utenti dello "SCENT/SID" di ricetrasmettere messaggi e di seguire i documenti di transito. Un'altra applicazione destinata a sostenere la lotta contro la frode e le irregolarità è in corso di sviluppo. Si tratta di "MARINFO" ("MARitime INFOrmation"), mirante ad assistere le autorità doganali nel seguito da dare ai trasporti marittimi. Gli stanziamenti doganali comunitari dello "SCENT/SID" sono finanziati da "Dogane 2000" (linea di bilancio B5-303) e quelli fiscali da "FISCALIS" (linea di bilancio B5-305) Sistema "SIGL" (sviluppo) Reti di controllo delle esportazioni ed importazioni soggette a restrizioni quantitative nell'ambito della Comunità: Il SIGL si prefigge di gestire a livello comunitario le licenze di prodotti contingentati originari dei paesi terzi, importati nell'Unione europea e di prodotti soggetti a controllo alla loro esportazione dall'Unione europea. N Prima del 1993, ed essenzialmente nel settore tessile, la gestione delle restrizioni quantitative era assicurata a titolo individuale dai singoli Stati membri. Dal 1° gennaio 1993, con l'instaurazione del mercato unico, tali controlli regionali risultavano inadeguati e la responsabilità di gestione dei detti contingenti aveva dovuto essere assicurata congiuntamente dalla Commissione e dagli Stati membri. A ciò si aggiunge ancora il fatto che dal 1995 una licenza di importazione rilasciata da uno Stato membro può essere presentata a una qualsiasi altra autorità doganale nell'ambito della Comunità, all'importazione delle merci. Le amministrazioni nazionali devono pertanto suddividersi la responsabilità dei controlli sia delle licenze individuali che della gestione dei contingenti. Il sistema d'informazione attualmente operativo, consente agli Stati membri e alla Commissione di garantire questa gestione comune delle licenze d'importazione di tessili e acciaio. Per poter inserire nuovi prodotti è, tuttavia, necessaria una manutenzione evolutiva permanente del sistema. Per conferire maggiore efficacia alla gestione dei contingenti, si prowederà a stabilire con taluni paesi un sistema di scambi di dati relativi alle licenze. Tale sistema sarà altresì utilizzato per la lotta contro la frode. Attualmente la Commissione non svolge lo stesso ruolo nel caso dei controlli all'esportazione e dei controlli all'importazione. Per le esportazioni di prodotti a doppio uso, nondimeno, è necessaria l'applicazione di una rete, intesa a facilitare la mutua cooperazione; tale operazione è prevista per il 1997-1998. Sistema "PDS" (Data Dissemination System) - (sviluppo) I sistemi tariffari della DG XXI servono per lo più a raccogliere e a fornire informazioni destinate alle amministrazioni doganali e agli operatori economici. Queste informazioni, indispensabili all'applicazione delle procedure doganali, sono principalmente diffuse su carta, dischetto e CD-ROM. Questi mezzi di comunicazione informazioni soggette a modifiche non sono, per contro, adatti a diffondere quotidiane. Le nuove tecnologie Internet/Intranet consentono di soddisfare tali esigenze in maniera più adeguata. II progetto "DDS" ("Data Dissemination System"), recente, determinerà un quadro per la diffusione delle informazioni tariffarie della DG XXI verso gli altri servizi della Commissione, le amministrazioni degli Stati membri, i paesi terzi (per es. : i paesi candidati all'adesione) e gli operatori economici (importatori, esportatori). I dati da diffondere copriranno, a termine, le misure tariffarie, le le classificazioni delle sostanze chimiche, le informazioni informazioni di origine vincolanti, la situazione aggiornata dei contingenti e dei massimali, ecc. tariffarie vincolanti, relativamente Le amministrazioni degli Stati membri potranno utilizzare le applicazioni Intranet, basate su reti di comunicazione di proprietà (per es. : "CCN/CSI", "TESTA"). Gli operatori economici potranno avere accesso alle informazioni via Internet. Questa tecnologia consentirà altresì di presentare questi dati distribuiti (dati nazionali negli Stati membri e dati centralizzati presso la Commissione) come dati integrati. is Il sistema sarà sviluppato nel 1997-1998 e diventerà operativo per i servizi della Commissione e delle amministrazioni degli Stati membri nel 1998. In una seconda fase il sistema sarà accessibile ad un pubblico più vasto. Altri sistemi - Sistemi esistenti Occorre integrare i sistemi di cui sopra con altri sistemi quali sorveglianza PC, sospensioni tariffarie, timbri di transito ("TCT"), valori unitari (per le merci deperibili), che implicano l'adattamento di sistemi esistenti al fine di soddisfare le esigenze degli utenti. - Nuovi sistemi Attualmente sono in corso studi per altri settori di attività quali: le procedure semplificate, il "TIR" (Trasporti internazionali su strada), i criteri di selezione e l'analisi del rischio. In questa fase si valuterà l'opportunità di sviluppare nuovi sistemi informatici per tali settori. - "EDI" (scambio di dati informatizzati nell'ambito del commercio) A seguito della facilitazione degli scambi internazionali e della accresciuta efficacia delle applicazioni comunitarie nel settore doganale, si deve sempre più spesso ricorrere alle procedure automatizzate basate sugli scambi di dati informatizzati. La Commissione intende concentrare le sue attività in questo settore sulla (Messaggio amministrativo unico), equivalente specificazione del "MAU" elettronico del "DAU". Il "MAU" sarà applicato ai regimi di import/export e al nuovo sistema del transito comune ("NCTS"). La Commissione adotterà le misure adeguate per assistere gli Stati membri nell'applicazione armonizzata del "MAU" nell'ambito della Comunità. Le applicazioni comunitarie nel settore doganale saranno progressivamente adeguate alla norma "UN/EDIFACT". In parallelo, le opportunità offerte dallo scambio di dati informatizzati nell'ambito del commercio per le procedure doganali, saranno analizzate e sviluppate di concerto con le amministrazioni nazionali. La Commissione contribuirà alla normalizzazione delle informazioni doganali, segnatamente tramite la procedura "UN/EDIFACT". - Supporto centrale - Un altro settore da menzionare è quello dell'infrastruttura tecnica che presenta un carattere essenziale per l'insieme dei sistemi e dei progetti informatici. Si sono così instaurate funzioni di supporto centrale, quali il "Project Support Office", metodologia, garanzia di qualità, formulazione di modelli di dati e sicurezza, che devono essere mantenute. ic Suddivisione indicativa delle azioni di informatizzazione "Dogane 2000' TRANSITO QUOTA TARIC EBTI CCN/CSI ORNET/TCO ECICS IPR SCENT(AFIS) SIGL DDS ALTRI SISTEMI: - Sistemi esistenti - Nuovi sistemi - Electronic Data Interchange - Supporto centrale 1998 5,500 0,200 1,300 1,400 2,700 0,200 0,170 0,200 1,400 0,900 0,500 0,130 0,900 0,900 16,400 1999 4,000 0,150 1,000 1,400 4,800 0,200 0,170 0,200 1,000 0,900 1,300 0,430 0,450 1,500 0,900 18,500 2000 3,000 0,150 0,500 1,000 4,200 0,200 0,170 0,200 1,000 1,100 2,300 0,780. 2,200 1,500 0,900 19,100 17 ISSN 0254-1505 COM(97) 433 def. DOCUMENTI IT 02 01 10 15 N. di catalogo : CB-CO-97-437-IT-C ISBN 92-78-23881-3 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo a