title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2892/97 af Glyn FORD til Kommissionen. Harmonisering af vitamintilskud og helsekost

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/95 Den Europ(cid:230)iske Union har taget Mohammad Yusefis sag op over for de iranske myndigheder inden for rammerne af den kritiske dialog mellem EU og Iran, der indtil april 1997 var rammen for drłftelser af bl. a. menneskerettighedsspłrgsm(cid:229)l med Iran. Unionen og dens medlemsstater spiller endvidere en aktiv rolle i arbejdet i FN(cid:146)s Menneskerettighedskommission og FN(cid:146)s Generalforsamlings 3. Udvalg, som er de vigtigste fora for behandling af menneskerettighedssituationen i Iran. (98/C 117/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2892/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Harmonisering af vitamintilskud og helsekost Er Kommissionen klar over, at planerne om at harmonisere vitamintilskud og helsekost kan fłre til, at disse produkter kun kommer til at indeholde en begr(cid:230)nset m(cid:230)ngde vitaminer? Mener Kommissionen, at store doser af vitaminer i visse tilf(cid:230)lde har haft held til at forbedre patienternes sundhed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (15. oktober 1997) Der er allerede tidligere af Kommissionen blevet udarbejdet et diskussionspapir om tils(cid:230)tning af vitaminer og mineraler til levnedsmidler og om kosttilskud, som er blevet stillet til offentlighedens disposition og sendt direkte til det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. Dokumentet berłrte en r(cid:230)kke spłrgsm(cid:229)l og anmodede om kommentarer senest den 30. september 1997. Kommissionen vil nu omhyggeligt evaluere de kommentarer, den har modtaget, inden den tager skridt i retning af harmonisering. P(cid:229) dette stadium kan Kommissionen endnu ikke forudse resultaterne af en eventuel harmonisering af denne art i forbindelse med et spłrgsm(cid:229)l som vitaminindhold. Kommissionen vil overveje mulige bel(cid:230)g, som underbygges af generelt acceptable videnskabelige data vedrłrende vitaminernes dosisrelaterede sundhedsfordele. (98/C 117/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2898/97 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Sygesikring i Den Europ(cid:230)iske Union Privatforsikrede i Nederlandene har ved flytning inden for Den Europ(cid:230)iske Union i henhold til bilag VI i forordning 1408/71 (1) (anvendelse af de sociale sikringsordninger p(cid:229) arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for F(cid:230)llesskabet) ikke ret til en E 111-formular for akut l(cid:230)gehj(cid:230)lp i en anden EU-medlemsstat. 1. Er det rigtigt, at der i Sverige, som har en offentlig sygesikringsordning, ved ydelse af l(cid:230)gehj(cid:230)lp til EU-borgere kr(cid:230)ves forevist en E 111-formular, uanset om man i den p(cid:229)g(cid:230)ldendes hjemland er privatforsikret eller falder ind under den offentlige ordning? I hvilke andre EU-medlemsstater med en offentlig sygesikringsordning kr(cid:230)ves der forevist en E 2. 111-formular ved ydelse af l(cid:230)gehj(cid:230)lp?


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1799/97 av den 17 september 1997 om fastställande av bidragssatserna för ägg och äggulor som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2941/97 του Luigi FLORIO προς την Επ τροπή. Παραβιάσεις των κανόνων του κράτους δικαίου στην Ιταλία

eurovoc_concepts:
Italy
administrative transparency
application of EU law
civil servant
corruption
fundamental rights
management accounting
primacy of the law
public contract
tax system

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2891/97 του Glyn FORD προς την Επ τροπή. Μεταφορά μικτού οξειδίου του ουρανίου σε φιάλες τύπου Β του ΔΟΑΕ

eurovoc_concepts:
EU financing
International Atomic Energy Agency
air transport
oxide
plutonium
radioactive materials
transport accident
transport of dangerous goods
transport safety
uranium

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 158/17 (98/C 158/21) GRAPTH ERVTHSH E-2891/97 ypobolh· : Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Metafora· miktoy· ojeidi·oy toy oyrani·oy se fia·lew ty·poy B toy DOAE Mporei· h Epitroph· na epibebaiv· sei o·ti xrhmatodotei· en me·rei th BNFL (Bretanikh· etairi·a pyrhnikv· n kaysi·mvn) kai a·llew etairi·ew pyrhnikv· n gia thn ane·gersh egkatasta·sevn dokimh·w, v· ste to mikto· ojei·dio toy oyrani·oy kai to ojei·dio toy ploytvni·oy (kay·simo mikto· ojei·dio ploytvni·oy-oyrani·oy) na kataxvrhuoy·n san ylika· xamhlh·w diaspora·w kai na metafe·rontai se fia·lew ty·poy B toy DOAE meta· to 2001; Antilamba·netai h Epitroph· o·ti h syne·xish thw xrh·shw fialv· n ty·poy B gia ayto· to skopo· emperie·xei sobaroy·w kindy·noyw se ue·mata asfa·leiaw; Apa· nthsh toy k. Papoytsh· ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Noembri·oy 1997) H Epitroph· e·xei xrhmatodoth·sei epi· seira· etv· n symba·seiw gia th diene·rgeia meletv· n ston tome·a thw asfaloy·w metafora·w radienergv· n ylikv· n. H mele·th poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low enta·ssetai sto pro·gramma dra·shw toy 1996. Gia thn diene·rgeia thw mele·thw, h BNFL (Bretanikh· etairei·a pyrhnikv· n kaysi·mvn) hgh·uhke omi·loy etaireiv· n ston opoi·o symmete·xoyn a·lloi biomhxanikoi· etai·roi apo· to Be·lgio, th Galli·a kai th Germani·a. Ston o·milo ayto· xorhgh·uhke periorisme·nh xrhmatodotikh· eni·sxysh gia na arxi·sei h ekte·lesh toy e·rgoy sxetika· me thn «Ana·ptyjh meuo·dvn ajiolo·ghshw gia ton xarakthrismo· tvn ylikv· n xamhlh·w diaspora·w (YXD)». Gi(cid:146) ayte·w tiw meuo·doyw ajiolo·ghshw ua apaithuei· h kataskeyh· egkata·stashw dokimv· n kai h diene·rgeia orisme·nvn dokimv· n prosomoi·vshw tvn synuhkv· n aeroporikoy· atyxh·matow. Afoy· kauoristoy·n oi me·uodoi ajiolo·ghshw, oiodh·pote yliko· perie·xei kay·sima mei·gmatow ojeidi·vn (MOX) ua ypo·keitai se ayte·w tiw dokime·w, oytvsv· ste na diapistv· netai kata· po·son mporei· na xarakthristei· vw YXD. H Epitroph· gnvri·zei tiw anhsyxi·ew sxetika· me thn synexizo·menh xrh·sh syskeyasiv· n ty·poy B gia tiw aeroporike·w metafore·w kai parakoloyuei· thn ajiolo·ghsh aytv· n tvn anhsyxiv· n sto plai·sio thw mo·nimhw oma·daw ergasi·aw empeirognvmo·nvn thw Epitroph·w sxetika· me thn asfalh· xrh·sh tvn radienergv· n oysiv· n. Ta zhth·mata ayta· apasxoloy·n epi·shw ton Dieunh· Organismo· Atomikh·w Ene·rgeiaw (DOAE), toy opoi·oy h symboyleytikh· epitroph· gia ta pro·typa asfalei·aw syne·sthse prosfa·tvw na systauei· syntonisme·no ereynhtiko· pro·gramma me ti·tlo «Sobaro·thta atyxhma·tvn kata· thn aeroporikh· metafora· radienergv· n ylikv· n». H Epitroph· parakoloyuei· ek toy sy·neggyw thn eje·lijh aytoy· toy progra·mmatow. (98/C 158/22) GRAPTH ERVTHSH E-2896/97 ypobolh· : Phillip Whitehead (PSE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Pro·tash Kanonismoy· toy Symboyli·oy gia thn onomastikh· aji·a kai tiw texnike·w prodiagrafe·w tvn kerma·tvn ey·rv Meta· thn epi·shmh diabi·bash thw anvte·rv pro·tashw (COM(97)0247) (1) to·so sto Koinoboy·lio o·so kai sto Symboy·lio, fai·netai pvw h Epitroph· apofa·sise na symboyleytei· thn Episthmonikh· Epitroph· gia thn tojiko·thta kai thn oikotojiko·thta tvn xhmikv· n env· sevn sxetika· me tiw epiptv· seiw sthn ygei·a thw xrh·shw kra·matow nikeli·oy sta ke·rmata 1 kai 2 ey·rv. Fai·netai epi·shw pvw h Epitroph· xrhmatodotei· symplhrvmatikh· e·reyna se ayto·n ton tome·a. Dedome·noy o·ti h Epitroph· h·tan enh·merh gia tiw anhsyxi·ew to·so thw SESE o·so kai tvn organv· sevn katanalvtv· n sxetika· me tiw epiptv· seiw sthn ygei·a, pv· w dikaiologei·tai episthmonika· h arxikh· thw apo·fash; Pistey·ei h Epitroph· o·ti h para·leich· thw na symboyleytei· thn Episthmonikh· Epitroph· prin fua·sei se symfvni·a symbiba·zetai me th ne·a de·smeysh toy `msterntam gia «ychlo· epi·pedo prostasi·aw thw anurv· pinhw ygei·aw. ston kauorismo·. o·lvn tvn politikv· n kai tvn drasthrioth·tvn thw Koino·thtaw»;


title: Commission Regulation (EC) No 1795/97 of 17 September 1997 fixing the minimum selling prices for beef put up for sale under the invitation to tender referred to in Regulation (EC) No 1570/97

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
minimum price
selling price

formats: html pdfa1b print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2921/97 dell'on. Bertel HAARDER alla Commissione. Aiuti allo sviluppo destinati a paesi terzi

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
developing countries
development aid
foreign national
human rights
return migration
right of asylum


title: VERORDENING (EG) Nr. 1797/97 VAN DE COMMISSIE van 17 september 1997 tot vaststelling van de uitvoerrestituties in de sector eieren


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2945/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Det indre marked og "interne" emigranter

eurovoc_concepts:
EU national
acquisition of property
free movement of goods
freedom of movement
motor car
ownership
right of establishment
single market
vehicle registration


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2949/97 του Florus WIJSENBEEK προς την Επ τροπή. Υποδομή σιδηροδρομικών μεταφορών

eurovoc_concepts:
axle weight
common transport policy
harmonisation of standards
high-speed transport
rail transport
technical regulations
technical standard
trans-European network
transport infrastructure
weight and size

text: C 117/110 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 Ti·tloy VI. Ei·nai e·na apo· ta kauh·konta toy Ke·ntroy gia thn enhme·rvsh, ton problhmatismo· kai thn antallagh· apo·cevn gia to a·sylo (CIREA). Ayth· h oma·da ergasi·aw toy Symboyli·oy proetoima·zei koine·w ekue·seiw gia thn ajiolo·ghsh thw kata·stashw se tri·tew xv· rew poy basi·zontai se stoixei·a poy pare·xoyn ta kra·th me·lh (3). H CIREA proskalei· toyw antiprosv· poyw toy UNHCR na symmete·xoyn stiw ajiologh·seiw ayte·w. H Epitroph· lamba·nei plh·rvw me·row se o·lew tiw syske·ceiw thw CIREA. (1) Koinh· ue·sh, thw 4hw Marti·oy 1996, poy kauo·rise to Symboy·lio ba·sei toy a·ruroy K. 3 thw synuh·khw gia thn Eyrvpai¤kh· Envsh sxetika· me thn enarmonisme·nh efarmogh· toy orismoy· toy «pro·sfyga» kata· thn e·nnoia toy a·ruroy 1 thw sy·mbashw thw Geney·hw thw 28hw Ioyli·oy 1951 peri· toy kauestv· tow tvn prosfy·gvn (EE L 063/2 thw 13. 3. 1996). (2) EE C 319/1 thw 26. 10. 1996 (3) Ble·pe th dey·terh e·kuesh drasthrioth·tvn toy CIREA sthn EE C 274 thw 19. 9. 1996 (98/C 117/140) GRAPTH ERVTHSH E-2949/97 ypobolh· : Florus Wijsenbeek (ELDR) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Ypodomh· sidhrodromikv· n metaforv· n Gnvri·zei h Epitroph· o·ti ana·loga me tiw eunike·w ypodome·w metaforv· n ypa·rxoyn mega· lew diafore·w se o·,ti afora· to me·gisto epitrepo·meno forti·o tvn metaforv· n aytv· n; Proti·uetai h Epitroph· na ypoba·lei prota·seiw prokeime·noy, se syndyasmo· me thn pro·tash toy freight freeways, kai sto plai·sio tvn Dieyrvpai¤kv· n Dikty·vn, na enarmonisuei· to me·gisto epitrepo·meno forti·o tvn metaforv· n aytv· n sthn Eyrv· ph, oy·tvw v· ste na mhn ypa·rxoyn te·toia prosko·mmata texnikh·w fy·sevw stiw endoeyrvpai¤ke·w sidhrodromike·w metafore·w; Ea·n nai, poio ei·nai to me·gisto forti·o poy protei·nei h Epitroph·; Ea·n o·xi, giati· fronei· h Epitroph· o·ti den ypa· rxei ana·gkh enarmo·nishw; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Noembri·oy 1997) H Epitroph· gnvri·zei o·ti ei·nai polya·riumew oi diafore·w metajy· tvn eunikv· n sidhrodromikv· n ypodomv· n se o·lh thn Koino·thta, stiw opoi·ew perilamba·nontai diafore·w o·son afora· ta me·gista ajonika· forti·a kai to perity·pvma fo·rtvshw. Oi diafore·w ayte·w ofei·lontai sto gegono·w o·ti epi· seira· etv· n ta eunika· sidhrodromika· di·ktya anapty·xuhkan xvrista·. H Epitroph· yposthri·zei th dialeitoyrgiko·thta tvn eunikv· n dikty·vn kai h prv· th thw ene·rgeia prow to skopo· ayto· h·tan na ypoba·llei thn pro·tash gia odhgi·a sxetika· me th dialeitoyrgiko·thta toy dieyrvpai¤koy· sidhrodromikoy· systh·matow mega·lhw taxy·thtaw (1), h opoi·a egkri·uhke apo· to Symboy·lio stiw 23 Ioyli·oy 1996. Epiple·on, prokeime·noy na ejeyreuoy·n oi a·ristoi tro·poi gia na beltivuei· h antagvnistiko·thta tvn dieunv· n yphresiv· n metaforv· n emporeyma·tvn kai epibatv· n (ekto·w tvn synde·sevn ychlh·w taxy·thtaw), h Epitroph· e·xei jekinh·sei mele·th sxetika· me th dialeitoyrgiko·thta, h opoi·a kaly·ptei seira· uema·tvn o·pvw to perity·pvma fo·rtvshw, kai sxedia·zei na ypoba·lei prota·seiw sta te·lh toy 1998 sxetika· me apotelesmatika· apo· a·poch ko·stoyw me·tra gia na bohuh·sei thn oloklh·rvsh tvn symbatikv· n eunikv· n sidhrodromikv· n dikty·vn. (1) Odhgi·a 96/48/EK › EE L 235 thw 17. 9. 1966 (98/C 117/141) GRAPTH ERVTHSH E-2950/97 ypobolh·: Florus Wijsenbeek (ELDR) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Eyrvpai¤ko· sy·sthma sidhrodromikh·w prostasi·aw ETCS Gnvri·zei h Epitroph· o·ti sta dia·fora kra·th me·lh ypa·rxoyn diaforetika· systh·mata prostasi·aw kai kykloforiakh·w synodei·aw tvn sidhrodromikv· n metaforv· n; Gnvri·zei para·llhla h Epitroph· o·ti e·xei gi·nei pro·tash gia th ue·spish eno·w eyrvpai¤koy· systh·matow ele·gxoy tvn sidhrodromikv· n metaforv· n (ETCS), gia to opoi·o ua pre·pei na katartisuoy·n oi leitoyrgike·w prodiagrafe·w;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2931/97 του Sergio RIBEIRO προς την Επ τροπή. Διακοπή της βοήθειας που χορηγεί το πορτογαλικό κράτος προς την επιχείρηση EPAC, SA

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
control of State aid
harbour installation
privatisation
public limited company
suspension of aid

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/37 Oi prota·seiw gia to «Nature» ajiologh·uhkan apo· thn Epitroph· kai to apote·lesma thw ajiolo·ghshw egkri·uhke apo· thn epitroph· Endiaith·mata, h opoi·a synista·tai apo· ekprosv· poyw tvn kratv· n melv· n kai proedrey·etai apo· thn Epitroph·. Synolika·, 62 apo· tiw 174 prota·seiw e·tyxan koinotikh·w syneisfora·w. Ston tome·a «Periba·llon», katate·uhkan 514 prota·seiw ek tvn opoi·vn 25 apo· tiw Ka·tv Xv· rew, pososto· poy antistoixei· sto 4,86 % toy synolikoy· ariumoy· tvn katateueisv· n prota·sevn. Ta 25 e·rga «Periba· llon» poy ype·balan oi Ka·tv Xv· rew e·xoyn synoliko· ko·stow 65,59 ekatom. Ecu, gia to opoi·o zhth·uhke synolikh· koinotikh· symmetoxh· 14,17 ekatom. Ecu. H koinotikh· syneisfora· poy zhth·uhke gia ta ollandika· e·rga antistoixei· sto 5,2 % thw synolikh·w koinotikh·w syneisfora·w poy zhth·uhke gia o·lew tiw prota·seiw. Epele·ghsan epta· ollandika· e·rga, ta opoi·a antiprosvpey·oyn pososto· 6,25 % toy synolikoy· ariumoy· tvn epilegeisv· n prota·sevn kai 9,1 % thw synolikh·w koinotikh·w symmetoxh·w toy 1997 gia to «Periba·llon». Oi prota·seiw «Periba·llon» ypoblh·uhkan se diadikasi·a ajiolo·ghshw, sthn opoi·a ekpro·svpoi tvn kratv· n melv· n, mi·a kritikh· epitroph· ejvterikv· n empeirognvmo·nvn kai empeirognvmo·nvn thw Epitroph·w, efarmo·zoyn, se aneja·rthth ba·sh, seira· krithri·vn koinh·w apodoxh·w gia thn sta·umish tvn prota· sevn. Ba·sei tvn apotelesma·tvn thw en lo·gv diadikasi·aw ajiologh·sevw kai ana·loga me thn diaue·simh xrhmatodo·thsh, ypoblh·uhkan 112 apo· ta prokriue·nta eyrvpai¤ka· e·rga gia e·gkrish apo· thn diaxeiristikh· epitroph· toy LIFE «Periba·llon», h opoi·a sygkrotei·tai apo· ekprosv· poyw tvn kratv· n melv· n kai thw Epitroph·w. Leptome·reiew gia ta epilege·nta ollandika· e·rga diabiba·zontai ap(cid:146) eyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sthn Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. (98/C 134/43) GRAPTH ERVTHSH E-2931/97 ypobolh·: Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Diakoph· thw boh·ueiaw poy xorhgei· to portogaliko· kra·tow prow thn epixei·rhsh EPAC, SA H apo·fash poy e·labe stiw 30 Aprili·oy h Epitroph·, sy·mfvna me thn opoi·a kalei·tai h portogalikh· kybe·rnhsh na diako·cei th boh·ueia poy xorhgei· ypo· morfh· kratikv· n eggyh·sevn prow thn EPAC, apotelei· anelastikh· ermhnei·a tvn paragra·fvn 2 kai 3 toy a·ruroy 93 thw Synuh·khw poy, an efarmozo·tan orua·, ua terma·tize katasta·seiw poy ua dikaiologoy·san poly· perisso·tero mia te·toia efarmogh·, o·pvw oi eggyh·seiw poy xorhgh·uhkan prosfa·tvw ston (cid:211)milo Mello kai a·lloyw. Epishmai·netai o·ti h apo·fash ayth· den perilamba· nei mnei·a toy gegono·tow o·ti oi limenike·w egkatasta·seiw thw EPAC metabiba·sthkan sth SILOPOR sta plai·sia thw diadikasi·aw idivtikopoi·hshw, xvri·w vsto·so na symperilamba·netai kai to syssvreyue·n xre·ow, env· h EPAC ejakoloyuei· na epibary·netai me thn ejyphre·thsh toy danei·oy poy e·xei h·dh synafuei· gia thn kataskeyh· tvn egkatasta·sevn. (cid:201)labe a·rage ypo·ch thw h Epitroph· ayto· to gegono·w kai, an o·xi, mh·pvw pre·pei na to la· bei prokeime·noy na mhn ei·nai ekei·nh poy, me tiw apofa·seiw thw, ua symba·lei se mi·a diadikasi·a «apokefalaiopoi·hshw» me syne·peiew idiai·tera sobare·w gia toyw ergazo·menoyw poy den e·xoyn kami·a eyuy·nh o·son afora· th diaxei·rish kai tiw leptome·reiew ylopoi·hshw thw diadikasi·aw idivtikopoi·hshw; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono· matow thw Epitroph· w (28 Oktvbri·oy 1997) H apo·fash poy e·labe h Epitroph· stiw 30 Aprili·oy 1997 (1), zhta· apo· thn portogalikh· kybe·rnhsh na diako·cei th boh·ueia poy xorhgei· ypo· morfh· kratikv· n eggyh·sevn sthn epixei·rhsh Empresa Para a Agroalimenta(cid:231)a(cid:152)o e Cereais, SA (EPAC). Sto plai·sio thw diadikasi·aw ele·gxoy tvn eunikv· n enisxy·sevn ba·sei tvn a·rurvn 92 e·vw 94 thw synuh·khw EK, pro·keitai gia prosvrinh· apo·fash poy proky·ptei apo· to gegono·w o·ti h en lo·gv eggy·hsh xorhgh·uhke prin apofanuei· h Epitroph·, kata· para·bash toy a· ruroy 93 para·grafow 3 thw synuh·khw EK. Me apo·fash thw 9hw Ioyli·oy 1997, h Epitroph· ene·krine telikh· apo·fash o·son afora· ta me·tra poy elh·fuhsan apo· to portogaliko· kra·tow prow o·felow thw EPAC, ta opoi·a uevrh·uhkan para·noma kai asymbi·basta me thn koinh· agora·. Ta gegono·ta poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kauv· w kai oi plhrofori·ew poy diabiba·suhkan apo· tiw portogalike·w arxe·w o·son afora· tiw sxe·seiw metajy· EPAC kai Silopor, elh·fuhsan ypo·ch sto plai·sio thw en lo·gv telikh·w apo·fashw. (1) EE L 186 thw 16. 7. 1997


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2927/97 του Elly PLOOIJ-VAN GORSEL προς την Επ τροπή. Διακρίσεις εις βάρος των τσιγγάνων στη Τσεχική Δημοκρατία και την Ουγγαρία

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Roma
education
ethnic discrimination
free movement of persons
housing
protection of minorities
stateless person
unemployment
welfare


title: EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohane komisjoni teatis liikmesriikidele asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (97/C 281/03)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
State aid
credit insurance
export credit
export credit insurance
export subsidy
restriction on competition

text: 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147 31997Y0917(01) L 281/4 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 17. 9. 1997 EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 93 LÕIKE 1 KOHANE KOMISJONI TEATIS LIIKMESRIIKIDELE KOHTA LÜHIAJALISE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLITE KOHALDAMISE EKSPORDIKREDIIDIKINDLUSTUSE SUHTES JA 93 92 (97/C 281/03) (EMPs kohaldatav tekst) 1. Sissejuhatus 1. 1. Liikmesriigid jätkavad aktiivselt oma eksporditööstuse toe- tamist. Kogu abisummast, mida liikmesriigid on andnud oma töötlevatele tööstustele ajavahemikul 1992. aastast kuni 1994. aastani, läks 7 % ekspordi toetuseks peamiselt ekspor- dikrediitide ja ekspordikrediidikindlustuste soodsate tingi- muste näol. (1) võib samuti mõjutada 1. 2. Ekspordisubsiidiumid mõjutavad turul otseselt kaupade ja teenuste võimalike tarnijate vahelist konkurentsi. Tunnista- des nende kahjustavat mõju, on komisjon kui asutamisle- pingu kohaselt konkurentsi täitmise järelevalvaja alati ran- gelt tauninud ekspordiabi ühendusesiseses kaubanduses. (2) liikmesriikide toetus väljapoole ühendust suuna- Kuigi tud konkurentsi ekspordile ühenduses, (3) ei ole komisjon sellesse järjekindlalt sekkunud riigiabi eeskirjade alusel, mis on sätestatud asutamislepingu artiklites 92, 93 ja 94. Sellel on mitu põhjust. Esiteks regu- leeritakse kõnealust valdkonda osaliselt asutamislepingu artiklite 112 ja 113 sätetega, mis käsitlevad väliskaubandust, ning artiklis 112 on tõepoolest ette nähtud ekspordiabi üht- lustamine. Teiseks ei mõjuta ühendusevälisele ekspordile antav abi üksnes konkurentsi ühenduses, vaid ka ühenduse eksportijate konkurentsivõimet võrreldes samasugust abi andvate ühenduse kaubanduspartneritega. Lõpuks on saavu- tatud edu kaubandust käsitlevate asutamislepingu sätete ning OECD ja WTO tegevuse kohaldamisel abi kontrollimise suh- tes. (1) Allikas: Viies ülevaade riigiabi kohta Euroopa Ühenduses, EÜ Komis- jon, 1997, lk 20. Alates 1992. aastast väheneb kõnealune näitaja tõe- näoliselt tänu Helsingi paketis kokkulepitud subsideeritud ekspordi- krediitide vähendamisele. (2) Konkurentsipoliitikat käsitleva seitsmenda aruande (1977) punk- tis 242 märkis komisjon, et “ühendusesiseses kaubanduses antava ekspordiabi suhtes ei tehta erandit, olenemata selle intensiivsusest, vormist, põhjendustest või eesmärgist”. (3) Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-142/87, Belgia v. komisjon [1990] ECR I, lk 959. Vt ka kohtuasi C-44/93, Assurances du Crédit v. OND ja Belgia [1994] ECR I, lk 3829, punkt 30. 1. 3. Kuigi komisjon on seni hoidunud kasutamast oma volitusi riigiabi kontrollimisel ekspordikrediitide ja ekspordikrediidi- kindlustuse valdkonnas, ilmneb nõukogu ekspordikrediidi töörühma tööst (4) ja Euroopa Ühenduste Kohtus arutusel olnud kohtuasjadest, (5) et vähemalt ühest valdkonnast, s. o lühiajalisest ekspordikrediidikindlustusest tingitud tegelikud või võimalikud ühenduse konkurentsi moonutused võivad õigustada komisjoni meetmeid riigiabi eeskirjade alusel, ilma et eeldatakse edusamme muudel aladel. Konkurentsimoonu- tusi ei pruugi esineda mitte ainult eri liikmesriikide ekspor- tijate vahelise kauplemise korral ühenduses ja väljaspool seda, vaid ka ühenduses ekspordikrediidikindlustuse teenuste pakkujate vahel. 1. 4. Käesoleva teatise eesmärk on kõrvaldada kõnealused riigi- abist tingitud moonutused selles ekspordikrediidikindlustuse sektoris, kus omavahel konkureerivad avalik-õiguslikud ja riigi toetust saavad ekspordikrediidikindlustuse andjad ning eraõiguslikud ekspordikrediidikindlustuse andjad. Kõnealune kaubanduslik ekspordikrediidikindlustuse sektor on seotud lühiajalise ekspordikrediidi riskide kindlustamisega ühendu- sesiseses kaubanduses ja paljude väljaspool ühendust asuvate riikidega peetavas kaubavahetuses. Selliseid riske nimeta- takse tururiskideks ja neid käsitletakse allpool toodud 2. jao- tises. Praegu hõlmab mõiste ainult ühendusesiseses kauban- duses ja enamiku lisas loetletud OECD riikidega peetavas kaubavahetuses esinevaid nn kaubandusriske, mis on vastan- datud poliitilistele riskidele. Kuigi liikmesriigid on ühenduse meetme ootuses teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et (4) “L’assurance crédit et le marché unique 1992 (court-terme)”, aruanne esitatud kooskõlastamise töörühmale, ettekandja P. Callut. (5) Vt kohtuasi C-63/89, Assurances du Crédit ja Cobac v. nõukogu ja komisjon [1991] ECR I, lk 1799, ning kohtuasi C-44/93, Assurances du Crédit v. OND ja Belgia [1994] ECR I, lk 3829. 148 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd kõrvaldada abi kaubanduslikust ekspordikrediidikindlustuse sektorist, eeldab ühtne turg kaitsemeetmeid, et tagada võrd- sed võimalused kõikides olukordades. Käesolevas teatises ei käsitleta nende keskmise tähtajaga ja pikaajalise ekspordikrediidi riskide kindlustamist, mis praegu on enamasti muud kui tururiskid. Kõnealuses valdkonnas on tegureid, mille tõttu on komisjon hoidunud ulatuslikult kasutamast oma volitusi riigiabi kontrollimisel ja mis räägi- vad kõnesolevate meetmete vastu. Seevastu on tehtud jõu- pingutusi, et ühtlustada ekspordikrediidikindlustuse, kind- lustusmaksete ja riigipõhise kattepoliitika tingimusi, võttes nõuetekohaselt arvesse kolmandate riikide kavasid, et vältida ühenduse eksportijate konkurentsivõime kahjustamist. 1. 5. Käesoleva teatise 2. jaotises kirjeldatakse ekspordikrediidi- kindlustuse turu struktuuri ning tehakse vahet kaubandus- ehk turusektori, kus tegutsevad eraõiguslikud kindlustuse andjad ja mida hõlmab käesolev teatis, ning mittekauban- dussektori vahel. Teatise 3. jaotises loetletakse olulisemad tegurid, mis võivad kahjustada muude eraõiguslike, avalik- õiguslike või riigi toetust saavate ekspordikrediidikindlustuse andjate vahelist konkurentsi, ning selgitatakse, miks ja mil määral kohaldatakse riigiabi käsitlevaid asutamislepingu artik- leid. Lõpuks märgib komisjon 4. jaotises, missuguseid meet- meid peetakse vajalikuks, et tagada kõigi ülejäänud, 3. jaoti- ses loetletud riigiabiliikide kõrvaldamine turusektorist, ning nõuab, lähtudes asutamislepingu artikli 93 lõikest 1, et liik- mesriigid võtaksid vajaduse korral kõnesolevaid meetmeid. 2. Lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kaubandus- ja mittekau- bandussektor 2. 1. Nõukogu ekspordikrediidi töörühma aruandest (edaspidi “aruanne”), eraõiguslike ekspordikrediidikindlustuse andjate kaebustest ja Euroopa Kohtu kohtuasjadest selgub, et mõnede liikmesriikide nn ametlikud ekspordikrediidiasutu- sed, kes kindlustavad eksportijate keskmise tähtajaga ja pika- ajalisi riske riigi nimel või riigi tagatisega, (1) tegutsevad riigi nimel või riigi tagatisega ka lühiajalise ekspordikrediidikind- lustuse turul, kus nad konkureerivad eraõiguslike ekspordi- krediidikindlustuse andjatega, kellel puuduvad sellised sidemed riigiga. Kõnealusteks nn ametlikeks ekspordikredii- diasutusteks võivad olla valitsusasutused, riigi omandis ole- vad või riigi kontrollitavad äriühingud või täielikult era- omandis olevad ja eraomandi kontrollitavad äriühingud. Käesoleva teatise kohaldamisel nimetatakse kõnesolevaid asutusi avalik-õiguslikeks või riigi toetust saavateks ekspor- dikrediidikindlustuse andjateks. Analoogselt ametlike asutus- tega, kes tegutsevad keskmise tähtajaga/pikaajalise ja lühi- ajalise kindlustuse valdkonnas, võivad ka mõned eraomandis olevad ja eraomandi kontrollitavad ekspordikrediidikindlus- tuse andjad, kes annavad ainult lühiajalist kindlustust, saada mõnede ärivaldkondade jaoks valitsuselt toetust tagatiste või samaväärse edasikindlustuskorra kaudu. Kõnealused kindlus- tuseandjad tuleb samuti liigitada avalik-õiguslikeks või riigi toetust saavateks kindlustuseandjateks. Seevastu neid eks- pordikrediidikindlustuse andjaid, kes on seotud peamiselt või ainult lühiajalise kindlustusega ning kes üheski ärivald- konnas ei tegutse riigi nimel ega riigi toetusega, (2) võidakse nimetada eraõiguslikeks ekspordikrediidikindlustuse andja- teks. Kõnealusest aruandest selgus, et kui avalik-õiguslikud ja riigi toetust saavad ekspordikrediidikindlustuse andjad tegutsesid riigi nimel või riigi tagatisega nendes lühiajalise kindlustuse turu osades, kus nad konkureerisid eraõiguslike kindlustu- seandjatega, said nad teatavaid finantssoodustusi, millega oli võimalik moonutada konkurentsi eraõiguslike kindlustu- seandjate kahjuks. Mitte üheski riigis ei ole avalik-õiguslikel või riigi toetust saavatel ekspordikrediidikindlustuse andja- tel lühiajalise kindlustuse monopoli. Üks kõige raskemaid aruandes käsitletud valdkondi oli riigi otsene või kaudne edasikindlustustegevus. Aruandega tuvas- tati edasikindlustuskorrad, mis annavad 100 % suuruse katte ja on samaväärsed subsiidiumina antavate tagatistega. Praegu tunnistatakse, et edasikindlustuskorraga, kus riik ainult osa- leb eraõiguslikus sektoris edasikindlustuslepingus või täien- dab seda, võivad kindlustuseandjad saada soodustusi võrrel- des eraõiguslike kindlustuseandjatega, kellel selline kate puudub, moonutades niiviisi konkurentsi. 2. 2. Hoolimata viimasel ajal tehtud edusammudest, kus avalik- õiguslikud või riigi toetust saavad ekspordikrediidikindlus- tuse andjad on üha rohkem eraldanud lühiajalise kindlustuse eraldi äriühinguteks või võtnud kasutusele eraldi raamatupi- damisarvestuse, on eelkõige täheldatud seda, et meetmeid on (1) Mõnedel juhtudel, näiteks Madalmaades, ei taga valitsus keskmise tähtajaga ja pikaajalist kindlustust, vaid selleks sõlmitakse üldine edasikindlustuse leping. (2) Või samaväärse edasikindlustuskorraga. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 on või üldiselt kättesaadav veel vaja soovitud võrdsete võimaluste loomiseks. Esimeseks ülesandeks on kindlaks määrata konkurentsivõimelise tur- uga sektor. Aruandes kasutati turusektori kindlaksmäärami- sel otsustava kriteeriumina seda, kas eraõiguslik edasikind- pigem lustustegevus üksikjuhtudel. Täheldati, et üldiselt oli vastus jaatav eraõigus- like ostjatega seotud kaubandusriskide korral, kuid poliiti- liste riskide (k. a avalik-õiguslike ostjatega seotud riskid, valuutaülekannetega seotud riskid ja mittekaubanduslikud katastroofiriskid) korral oli olemasolev võimsus niivõrd eba- piisav, et kõnealuste riskide katet tuli selgelt käsitleda turu- tegevusena. Kindlustusega kaetud riskide kestusele, asuko- hale ja laadile tugineva eraõigusliku edasikindlustusturu analüüsi põhjal määratleti tururiskid aruandes kaubandusris- kidena, millel on ülemaailmse ekspordi korral tavaliselt mak- simaalselt kolme aasta pikkune riskiperiood. 2. 3. Liikmesriikidelt, tootmisettevõtete ühendustelt ja kindlusta- jatelt aruande kohta saadud märkustest ilmneb, et üldjuhul on kõnealune määratlus liiga lai. Enamikus kõnesolevates esildistes nõustuti aruandega, et poliitilised riskid tuleks välja jätta, kuna eraõiguslik edasikindlustusturg ei ole piisavalt suur, ning kaubandusriskide puhul eelistati maksimaalselt kahe aasta pikkust riskiperioodi. Samuti selgus, et eraõigus- likul turul on väga raske edasi kindlustada pikaajaliselt lepin- guliste kohustuste täitmatajätmisega seotud kaubandusriske OECD-välistes riikides. 2. 4. Silmas pidades pikaajalise lepinguliste kohustuste täitmata- jätmise ja maksejõuetuse vahelisi tihedaid seoseid (arvesta- des et pikaajalise lepinguliste kohustuste täitmatajätmisega seotud riskid võivad muutuda maksejõuetuseks) ning sellest tulenevat vajadust liigitada mõlemad riskid samasse kategoo- riasse (tururiskid või muud kui tururiskid), oleks mõistlik jätta kõik OECD-väliste riikide kaubandusriskid väljapoole tururiskide määratlust ja esialgu väljapoole käesoleva teatise rakendusala. Lõpuks selgub, et praegu on veel mõnedes OECD-riikides raske kaubandusriski eraõiguslikult edasi kindlustada. 2. 5. Eespool öeldut silmas pidades määratletakse tururiskid käes- oleva teatise kohaldamisel selle lisas loetletud riikides asuvate eraõiguslike võlgnike (1) kaubandusriskidena. Kõnealuste ris- kide maksimaalne riskiperiood (s. o valmistamine ning Berni Liidu tavapärase algusajaga krediidiperiood ja tavapärane kehtivusaeg) on lühem kui kaks aastat. Kõiki muid riske (s. o eraõiguslike ostjatega ning lisas loetle- mata riikidega seotud poliitilisi, katastroofi- (2) ja kaubandus- riske) ei käsitleta veel tururiskidena. Käesoleva teatise kohaldamisel on kaubandusriskid järgmi- sed: — võlgniku omavoliline lepingust lahtiütlemine, st eraõi- gusliku võlgniku omavoliline otsus katkestada või lõpe- tada leping ilma õigusliku põhjenduseta, — eraõigusliku võlgniku omavoliline õigusliku põhjendu- seta keeldumine tunnistada vastuvõetavaks lepinguga hõlmatud kaubad, — eraõigusliku võlgniku või tema käendaja maksejõuetus, — asjaolu, kui eraõiguslik võlgnik või käendaja ei tasu lepingust tulenevat võlga ehk pikaajaline lepinguliste kohustuste täitmatajätmine. 2. 6. Eraõigusliku edasikindlustusturu maht on erinev. See tähen- dab, et tururiskide määratlus ei ole püsiv ja võib aja jooksul muutuda; näiteks võidakse seda laiendada nii, et see hõlmab poliitilisi riske. Seetõttu peab komisjon määratluse korrapä- raselt (täpsemalt vähemalt kord aastas) üle vaatama. Komis- jon konsulteerib liikmesriikidega ja muude kõnealustest üle- vaatustest huvitatud isikutega. (3) Niivõrd kui see on vajalik, (1) Või eraõiguslikud käendajad. Avalik-õiguslik võlgnik või käendaja on võlgnik või käendaja, kes mis tahes vormis esindab avalikku võimu ja keda ei saa kohtulikul ega halduslikul tasandil maksejõuetuks tun- nistada. Käesoleva teatise kohaldamisel käsitletakse lisas tururiskirii- gina loetletud riikides asuvaid avalik-õiguslikke või riigi toetust saa- vaid tavapäraseid suhtes äriühinguõiguse sätteid, eraõiguslike võlgnikena/käendajatena. (2) S. o sõda, revolutsioon, loodusõnnetused, tuumaavariid jne, v. a nn kaubanduslikud katastroofiriskid (kahju katastroofiline kuhjumine üksikutele ostjatele või riikidele), mida on võimalik katta kahju edasikindlustuse omavastutusega ja mis on kaubandusriskid. kohaldatakse äriühinguid, kelle (3) Komisjon palub muu hulgas abi nõukogult (näiteks selle ekspordi- krediidi töörühmalt). 150 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd tuleb määratluse muutmisel arvesse võtta ühenduse ekspor- dikrediidikindlustust reguleerivate õigusaktide rakendusala, et vältida vastuolusid ja õiguskindlusetust. 3. Eraõiguslike ja avalik-õiguslike või riigi toetust saavate ekspordi- krediidikindlustuse andjate vahelist konkurentsi moonutavad tegu- rid 3. 1. Tegurid, mis võivad moonutada konkurentsi tururiske kind- lustavate avalik-õiguslike või riigi toetust saavate ekspordi- krediidikindlustuse andjate kasuks, on järgmised: (1) — riigi seaduslikud või tegelikud laenude ja kahjude tagati- sed. Sellised tagatised võimaldavad kindlustuseandjatel saada laenu tavapärasest turumäärast odavamalt või üleüldse seda saada. Peale selle kõrvaldavad need kind- lustuseandjate vajaduse kindlustada end edasi eraõigus- likul turul, — kohustuste erinevus võrreldes eraõiguslike kindlustu- seandjatega, et säilitada piisavaid eraldisi. Tuleks märki- da, et kui nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ (2) muudeti direktiiviga 87/343/EMÜ, (3) mõisteti, et riigi nimel teh- tavate või riigi tagatud ekspordikrediidikindlustuse tehin- gute jätmisel väljapoole direktiivi rakendusala (algse direktiivi artikli 2 lõike 2 punkt d) ei käsitletud tehinguid lühiajaliste kaubandusriskide valdkonnas, mida avalik- õiguslikud või riigi toetust saavad ekspordikrediidikind- lustuse andjad tegid oma nimel ja riigi tagatiseta. (4) See tähendab, et lühiajaliste kaubandusriskide kindlustami- seks peab avalik-õiguslikel või riigi toetust saavatel kind- lustuseandjatel olema teataval määral omavahendeid (solventsusmarginaal, sh tagatisfond) ja kindlustustehni- lisi eraldisi (eelkõige tasanduseraldis) ning nad peavad olema saanud loa kooskõlas direktiivi 73/239/EMÜ artikliga 6 ja sellele järgnevate artiklitega, — osaline või täielik vabastamine tavaliselt makstavatest maksudest (nt ettevõtte tulumaksust ja kindlustuspoliisi- dele kehtestatud maksudest), — riigi antavad toetused või kapitalieraldised. Seoses viimati nimetatuga tuleks silmas pidada, et kui riik ei tegutse turumajanduses eraõigusliku investorina, on kapitalisüs- tid riigiabi; (5) riigipoolsete mitterahaliste teenuste osu- tamine, näiteks juurdepääs riigi infrastruktuurile, rajatis- tele või piiratud levikuga teabele (näiteks saatkondade kogutud teave võlgnike kohta) ning nende kasutamine tingimustel, milles ei kajastu nende kulud; riigipoolne edasikindlustamine kas otse või avalik-õigusliku või riigi toetust saava ekspordikrediidikindlustuse andja kaudu soodsamatel tingimustel kui on kättesaadavad eraõigus- likul edasikindlustuseturul, mis tingib edasikindlustuste- gevuse hindade allalöömise või sellise mahu kunstliku tekitamise, mis eraõiguslikul turul ei ole võimalik. 3. 2. Punktis 3. 1 loetletud juhtudel ekspordikrediidikindlustuse andjad saavad või võivad saada finantssoodustuse võrreldes teiste ekspordikrediidikindlustuse andjatega. Sellised teatava- tele ettevõtetele antavad finantssoodustused moonutavad konkurentsi ja kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses. (1) Kui avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja seostab muude kui tururiskide kindlustamise tururiskide katte heakskiitmisega, võidakse rikkuda EÜ asutamislepingu artiklit 86. Komisjon võib algatada sellise tegevuse suhtes menetluse ning see võidakse vaidlustada kohtutes ja anda arutada riigi konkurentsiasu- tustele. (2) Esimene nõukogu direktiiv 73/239/EMÜ, 24. juuli 1973, otsekind- lustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jät- kamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 228, 16. 8. 1973, lk 3). (3) Nõukogu direktiiv 87/343/EMÜ, 22. juuni 1987, millega muudetakse nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arva- tud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnor- mide kooskõlastamise kohta (EÜT L 185, 4. 7. 1987, lk 72). (4) Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-63/89, Assurances du Credit ja Cobac v. nõukogu ja komisjon, osundatud joonealuses märkuses 5, lk 1848 (punkt 22). Artikli 92 lõiget 1 kohaldatakse kõikide meetmete suhtes, millega teatavatele ettevõtetele või toodetele antakse finants- või majanduslikku soodustust ja mis hõlmavad tegelike või tingimuslike riiklike vahendite suhtes maksu kehtestamist või nendega seotud kahjumit ning mille eest asjaomane abi- saaja ei pea midagi maksma või peab maksma vähe, kui kõnesolevad meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist (5) Vt komisjoni teatis liikmesriikidele ametiasutuste osaluste kohta äri- ühingute kapitalis (EÜ Bülletään 9-1984) ja komisjoni teatis EÜ asu- tamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldatavuse kohta avalik-õiguslike ettevõtjate suhtes tootmissektoris (EÜT C 307, 13. 11. 1993, lk 3). 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 kaubandust ning moonutavad või ohustavad moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. (1) 4. Meetmed, mis on vajalikud konkurentsimoonutuste kõrvaldamiseks tururiskidega seotud lühiajalises ekspordikrediidikindlustuses Punktis 3. 1 loetletud finantssoodustused, mis on seotud punktis 2. 5 määratletud tururiskidega, mõjutavad ühendu- sesisest teenustekaubandust. Lisaks põhjustavad need muu- tusi eri liikmesriikide tururiskide puhul kättesaadavas kind- lustuskaitses, moonutades niiviisi konkurentsi liikmesriikide äriühingute vahel ja mõjutades omakorda ühendusesisest kaubandust, olenemata sellest, kas sellega on seotud ühen- dusesisene või väljapoole ühendust suunatud eksport. (2) Asutamislepingu artiklis 92 sätestatud erandeid ei kohaldata tururiskide kindlustusele antava abi suhtes. Kõnealuse abi moonutav mõju ühenduses kaalub üles asjaolu, et ekspordi toetamine on kooskõlas siseriiklike või ühenduse huvidega. Kõnealust seisukohta kinnitab Euroopa Kohtu otsus koh- tuasjas C-63/89, mis käsitles otseselt käesoleva teatisega hõl- matud küsimust. Kohus jõudis järeldusele, et kuigi kindlus- tusseltside tasanduseraldiste osalist ühtlustamist käsitlev direktiiv, millega vabastati riigi nimel või riigi tagatisega teh- tavad ekspordikrediidikindlustuse tehingud, ei ole õigusvas- tane, oleks eraõiguslike ja avalik-õiguslike või riigi toetust saavate ekspordikrediidikindlustuse andjate vahelist konku- rentsi moonutavate tegurite tõttu “õiguslike meetmete kasu- tamine põhjendatud, et karistada artikli 92 sätete rikkumise eest”. (3) Kohtuasjas C-44/93 (4) tehtud otsuses eeldas kohus, et kõnealuste soodustuste puhul on tegemist riigiabiga, ja kinnitas, et komisjon võib võtta meetmeid nende kõrvalda- mise tagamiseks. (1) Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas 30/59, Steenkolenmijnen v. ülemamet [1961] ECR, lk 1, punkt 19; kohtuasi 173/73, Itaalia v. komisjon [1974] ECR, lk 709, kohtuasi 730/79, Philip Morris v. komisjon [1980] ECR, lk 2671. (2) Kohus jõudis kohtuasjas C-142/87, Belgia v. komisjon, osundatud joonealuses märkuses 3, tehtud otsuses järeldusele, et mitte ainult ühendusesisesele ekspordile antav abi, vaid ka väljapoole ühendust suunatud ekspordile antav abi võib mõjutada ühendusesisest konku- rentsi ja kaubandust. Mõlemat tegevusliiki kindlustavad ekspordikre- diidikindlustuse andjad ning seetõttu võib selles suhtes antav abi mõjutada ühendusesisest konkurentsi ja kaubandust. (3) Osundatud joonealuses märkuses 5; vt punkt 24. Kõnealuses koh- tuasjas leidis kohtujurist Tesauro oma arvamuses, et eraõiguslike ja avalik-õiguslike või riigi toetust saavate ekspordikrediidikindlustuse andjate vahelise konkurentsi korral on väga kahtlane, kas liikmesrii- gid suudavad anda õiguspäraselt rahalist toetust avalik-õiguslikele ettevõtjatele. Selline sekkumine oleks vastuolus riigiabi eeskirjadega ([1991] ECR I, lk 1835, punkt 15). (4) Osundatud joonealuses märkuses 3; vt eelkõige punkt 34. 4. 1. Punktis 3. 1 loetletud riigiabi liigid, mida antakse riigi toetust saavatele ekspordikrediidikindlustuse andjatele punktis 2. 5 määratletud riskide jaoks, võivad moonutada konkurentsi ja seetõttu ei ole õigust teha nende suhtes erandit asutamisle- pingus sätestatud riigiabi eeskirjade alusel. 4. 2. Seepärast peavad liikmesriigid vastavalt asutamislepingu artikli 93 lõikele 1 muutma vajaduse korral tururiske käsit- levat ekspordikrediidikindlustuse süsteemi nii, et ühe aasta jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest lõpetatakse kõnealuste riskide korral järgmiste riigiabiliikide andmine avalik-õiguslikele või riigi toetust saavatele ekspordikrediidi- kindlustuse andjatele: a) riigi tagatised laenude ja kahjude jaoks; b) vabastamine piisavate reservide moodustamise nõudest ja muudest punkti 3. 1 teises taandes loetletud nõuetest; c) osaline või täielik vabastamine maksudest või muudest tavapäraselt makstavatest tasudest; d) abi, kapitalieraldised või muud rahastamisviisid olukor- dades, kus tavapärastes turutingimustes tegutsev eraõi- guslik investor ei investeeri äriühingusse või tingimustel, millega eraõiguslik investor ei ole nõus; e) riigipoolsete mitterahaliste teenuste osutamine, näiteks juurdepääs riigi infrastruktuurile, rajatistele või piiratud levikuga teabele (näiteks saatkondade kogutud teave võlgnike kohta) ning nende kasutamine tingimustel, mil- les ei kajastu nende kulud ja 152 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd f) riigipoolne edasikindlustamine kas otse või avalik- õigusliku või riigi toetust saava ekspordikrediidikindlus- tuse andja kaudu soodsamatel tingimustel kui on kätte- saadavad eraõiguslikul edasikindlustuseturul, mis tingib edasikindlustuskatte hindade allalöömise või sellise mahu kunstliku tekitamise, mis eraõiguslikul turul ei ole võimalik. Kuni punktis 4. 3 nimetatud läbivaatamise tulemuste saami- seni on lubatud vaheperioodi jooksul kohaldada olemasole- vat riigi täiendavat edasikindlustuskorda, tingimusel et: — riigipoolne edasikindlustamine moodustab väikese osa kindlustuseandja edasikindlustuse üldpaketist, — kui kindlustuseandja edasikindlustuslepingud sisaldavad lisaks tururiskidele ka muid riske ning seega on riigi- poolne edasikindlustamine vältimatult seotud tururiski- ga, ei tohi riigipoolse tururiskide edasikindlustamise tase ületada taset, mis oleks olnud kättesaadav eraõiguslikul edasikindlustusturul, kui kõnealuseid riske oleks püütud eraldi edasi kindlustada, — riigipoolse edasikindlustamisega ei võimaldata kindlus- tuseandjal kindlustada üksikute ostjate tegevust sellises ulatuses, mis ületab turul tegutsevate eraõiguslike edasi- kindlustuseandjate kehtestatud piirmäärad, — riigipoolse edasikindlustuse makses kajastuvad selgelt riskid, see arvutatakse turul kehtivate kaubanduspõhi- mõtete kohaselt ja on vähemalt võrdne turul kehtiva kindlustusmaksega, kui selline on olemas, — riigipoolset tururiskide kindlustust võivad saada kõik krediidikindlustuse andjad, kes suudavad järgida üldisi abikõlblikkuse kriteeriume. ei kasuta riigiabi tururiskide kindlustamiseks. Kindlustu- seandja oma nimel kindlustatud äritegevuse kohta peetav raamatupidamisarvestus peab olema kooskõlas direktiiviga 91/674/EÜ. (1) Lisaks peab liikmesriik, kes tagab ekspordikrediidikindlus- tuse andjale edasikindlustuskatte sellega, et osaleb tururiske ja muid kui tururiske hõlmavates eraõigusliku edasikindlus- tussektori lepingutes või on nendega seotud, tõendama, et selline kord ei hõlma riigiabi punkti 4. 2 alapunkti f tähen- duses. Selleks jälgib komisjon alates käesoleva teatise avaldamisest tihedas koostöös liikmesriikidega järjekindlalt kõnealust kor- da, tuginedes asjaomaste liikmesriikide esitatud poolaasta- aruannetele, ja vaatab 1998. aasta lõpuks selle täielikult läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse kõiki lühiajalise ekspordi- krediidikindlustuse turu tehingute kohta vahepeal saadud teadmisi ja kogemusi ning liikmesriikide sellekohast sekku- mist, tuginedes punkti 4. 5 kohaselt esitatud rakendusaruan- netele, esimesele punkti 4. 6 kohaselt läbiviidud iga-aastasele läbivaatamisele ja kõikidele punkti 4. 4 kohase vabastus- klausli kasutamist käsitlevatele teadetele. Kui läbivaatamise käigus peaks selguma, et liikmesriigi kindlustuskord hõlmab riigiabi, peab kõnesolev liikmesriik peatama selle kohalda- mise hiljemalt 1999. aasta lõpuks. 4. 4. Põhimõttest, et avalik-õiguslikud või riigi toetust saavad eks- pordikrediidikindlustuse andjad võivad anda tururiskidele ekspordikrediidikindlustust ainult juhul, kui neilt on võetud punktis 4. 2 loetletud finantssoodustused, võidakse kõrvale kalduda allpool esitatud asjaoludel. Teatavates riikides võib ajutiselt valitseda olukord, et ekspor- dikrediidi tururiskidele ei saada katet eraõiguslikelt ekspor- dikrediidikindlustuse andjatelt ega oma nimel tegutsevatelt avalik-õiguslikelt või riigi toetust saavatelt ekspordikrediidi- kindlustuse andjatelt, kuna puudub kindlustus- või edasi- kindlustusmaht. Seetõttu käsitletakse kõnealuseid riske aju- tiselt muude kui tururiskidena. 4. 3. Punkti 4. 2 järgimiseks peavad avalik-õiguslikud või riigi toe- tust saavad ekspordikrediidikindlustuse andjad vähemalt eraldi haldama riigi nimel või riigi tagatisega tururiskide ja muude kui tururiskide kindlustamist ning pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust, millest nähtub, et nad Sellistel asjaoludel võib avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja, kes kindlustab muid kui (1) Nõukogu direktiiv 91/674/EMÜ, 19. detsember 1991, kindlustusselt- side raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (EÜT L 374, 31. 12. 1991, lk 7). 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 tururiske riigi nimel või riigi tagatisega, kindlustada kõnes- olevaid ajutiselt muid kui tururiske. Kindlustuseandja peaks võimaluse korral ühtlustama oma selliste riskide kindlustus- maksete määrad nendega, mille eraõiguslikud ekspordikre- diidikindlustuse andjad on mujal kehtestanud kõnealuse ris- kiliigi suhtes. Liikmesriik, kes kavatseb kohaldada kõnesolevat vabastus- klauslit, peab teatama komisjonile viivitamata oma otsuse eelnõust. Teatis peaks sisaldama turuaruannet, millest näh- tub, et riskidel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul, kusjuures kaks suurt tuntud rahvusvahelist eraõiguslikku ekspordikrediidikindlustuse andjat ja siseriiklik krediidikind- lustuse andja esitavad sellekohased tõendid, põhjendades sel- lega vabastusklausli kasutamist. Lisaks peaks see sisaldama nende tingimuste kirjeldust, mida avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja soovib kohal- dada kõnealuste riskide suhtes. tamist õigustavad turutingimused ei muutu kõnealuse ajava- hemiku jooksul. Peale selle võib komisjon, konsulteerides teiste liikmesriiki- dega, läbi vaadata vabastusklausli kasutamise tingimused; samuti võib ta otsustada vabastusklausli kohaldamine lõpe- tada või asendada see muu asjakohase süsteemiga. 4. 5. Käesolevat teatist kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1998 viie aasta jooksul. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile kahe kuu jooksul pärast käesoleva teatise saamist, kas nad kiida- vad heaks tema soovitused. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 1999 nende järgimiseks võetud meetmetest. Kui nimetatud aruannetest või muul vii- sil selgub, et liikmesriigis kehtivad süsteemid hõlmavad ikkagi riigiabi, hindab komisjon kõnealust abi eespool keh- testatud korra kohaselt, lähtudes asutamislepingu artiklitest 92 ja 93. Komisjon kontrollib kahe kuu jooksul pärast sellise teatise saamist, kas vabastusklausli kasutamine vastab eespool nimetatud tingimustele ja on kooskõlas asutamislepinguga. Kui komisjon leiab, et vabastusklausli kasutamise tingimu- sed on täidetud, kehtib vastavust käsitlev otsus kaks aastat alates otsuse kuupäevast, tingimusel et vabastusklausli kasu- 4. 6. Komisjon vaatab koostöös liikmesriikide ja huvitatud isiku- tega läbi tururiskide määratluse ja käesoleva teatise toimimi- se, pidades silmas turu arengutendentse ja võimalikke ühen- duse õigusakte. Kogu teave, mida komisjon saab liikmesriikidelt ja huvitatud isikutelt seoses kõnesolevate läbivaatamistega, tehakse teabe andja loal kättesaadavaks kõikidele teistele läbivaatamises osalejatele. 154 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd LISA Tururiskiriikide loetelu Tururiskiriikidena käsitletavad OECD-liikmesriigid Austraalia Kanada Island Jaapan Uus-Meremaa Norra Šveits Ameerika Ühendriigid Euroopa Liit Austria Belgia Taani Soome Prantsusmaa Saksamaa Kreeka Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Hispaania Rootsi Ühendkuningriik


title: Mitteilung der Kommission an die Mitgliedstaaten nach Artikel 93 Absatz 1 EG-Vertrag zur Anwendung der Artikel 92 und 93 EG-Vertrag auf die kurzfristige Exportkreditversicherung (Text von Bedeutung für den EWR)


title: ECUSTAT. 9/1997.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
statistics


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1794/97 z dnia 17 września 1997 r. zmieniające po raz czwarty rozporządzenie (WE) nr 785/95 ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 603/95 w sprawie wspólnej organizacji rynku suszu paszowego

eurovoc_concepts:
EU aid
common organisation of markets
exchange of information
fodder
processing industry

formats: pdf print

text: 03/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 385 31997R1794 L 255/12 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 18. 9. 1997 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1794/97 z dnia 17 września 1997 r. zmieniające po raz czwarty rozporządzenie (WE) nr 785/95 ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 603/95 w sprawie wspólnej organizacji rynku suszu paszowego KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, Komitet Zarządzający ds. Suszu Paszowego nie wydał opinii w terminie wyznaczonym przez jego przewodniczącego, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 603/95 z dnia 21 lutego 1995 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku suszu paszowego (1), ostatnio zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1347/95 (2), w szczególności jego art. 18, a także mając na uwadze, co następuje: artykuł 8 rozporządzenia Komisji (WE) nr 785/95 ustalającego szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 603/95 w sprawie wspólnej organizacji rynku suszonych pasz (3), zmienionego rozporządzeniem (WE) nr 629/97 (4) stanowi, że umowy oraz zgłoszenia dostawy surowców dostar- czonych do przetwórni mają być sporządzone nie później niż do 14 września od rozpoczęcia danego roku gospodarczego, a przetwórnie mają przekazywać właściwym władzom odpisy tych umów oraz zgłoszeń dostawy nie później niż do 15 września, licząc od początku danego roku gospodarczego; przepisy te, podyktowane dbałością o umożliwienie właściwym władzom Państw Członkowskich dokonywania kontroli w celu upewnienia się, czy działki, z których pochodzą surowce, nadają się do zakwalifikowania, okazały się zbyt restrykcyjne, w szczególności w przypadkach gdy warunki atmosferyczne umożliwiają przetwarzanie wspomnianych produktów po upływie wyżej wspomnianych dat; w związku z tym należy ustanowić przepis umożliwiający przedsiębiorstwom sporządzanie i przedkładanie umów oraz zgłoszeń dostawy odpowiednio do 28 i 30 listopada każdego roku gospodarczego; w związku z kontrolami przekrojowymi i wprowadzonymi do zintegrowanego systemu kontroli administracji w zakresie kwalifikacji działek, które mają być stosowane od dnia 15 września, zatwierdzanie przez właściwe władze umów oraz zgłoszeń dostawy złożonych po tej dacie powinny podlegać doraźnym kontrolom dokonywanym przez te władze w celu ustalenia, czy podane działki, z których pochodzi surowiec, kwalifikują się; w świetle wprowadzonych powyżej nowych terminów, terminy podawane w art. 8 ust. 4 i 5 rozporządzenia (WE) nr 785/95 nie powinny być już dłużej traktowane jako ściśle obowią- zujące; w związku z tym należy uchylić art. 8 ust. 5 akapit drugi; PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W art. 8 rozporządzenia (WE) nr 785/95 wprowadza się nastę- pujące zmiany: 1) W ust. 5 skreśla się akapit drugi. 2) Dodaje się ust. 6 w brzmieniu: „6. Bez uszczerbku dla ust. 4 i 5 umowy oraz zgłoszenia dostawy mogą być sporządzane do 28 listopada i przekazy- wane właściwym władzom do 30 listopada, licząc od początku danego nowego roku gospodarczego. Po upływie tego terminu właściwe władze w żadnym przypadku nie mogą przyjąć tych dokumentów. W takim przypadku nie mogą być one realizowane w celu przetwarzania określonych surowców, dopóki właściwe władze po sprawdzeniu, że działka lub działki wymienione we wspomnianych umowach i/lub zgłoszeniach dostawy nie są objęte naliczeniami pomocy w ramach innego wspól- notowego systemu pomocy oraz po przejrzeniu bazy (EWG) art. 2 danych, nr 3508/92 (*), ostatnio zmienionego rozporządzeniem (WE) nr 820/97 (**), potwierdzają pisemnie przedsiębior- stwu przetwórczemu swoją oficjalną zgodę na realizację umów lub zgłoszeń dostawy. rozporządzenia ustanowionej (*) Dz. U. L 355 z 5. 12. 1992, str. 1. (**) Dz. U. L 117 z 7. 5. 1997, str. 1. ” Artykuł 2 (1) Dz. U. L 63 z 21. 3. 1995, str. 1. (2) Dz. U. L 131 z 15. 6. 1995, str. 1. (3) Dz. U. L 79 z 7. 4. 1995, str. 5. (4) Dz. U. L 96 z 11. 4. 1997, str. 4. Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie trzeciego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. 386 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 21 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 17 września 1997 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1791/97 of 17 September 1997 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2909/97 van Elly PLOOIJ-VAN GORSEL aan de Commissie. Acceptatie Eurocheques in Frankrijk

eurovoc_concepts:
EU national
France
bank
cheque
electronic money
euro
free movement of persons
restriction on competition

text: C 117/100 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 Op die basis kan elke Britse onderneming producten aankopen die voorzien zijn van de EG-markering, aangebracht door de fabrikanten (of hun vertegenwoordigers) volgens de toepasselijke bepalingen van de voornoemde richtlijnen, die op dezelfde wijze van toepassing zijn voor alle fabrikanten, ongeacht de plaats waar zij zijn gevestigd. Deze geharmoniseerde technische voorschriften leggen de verantwoordelijkheid voor het in de handel brengen van producten in de Gemeenschap via het aanbrengen van de EG-markering bij de fabrikanten (of hun vertegenwoordigers), maar in geen geval bij de aangemelde instanties die eventueel de beoordelingsprocedure uitvoeren. Daarom kunnen de producten niet worden (cid:132)erkend(cid:148) door deze instanties. (1) PB L 220 van 30. 8. 1993. (2) PB L 126 van 12. 5. 1992. (3) PB L 290 van 24. 11. 1993. (98/C 117/127) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2909/97 van Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Acceptatie Eurocheques in Frankrijk 1. Is het de Commissie bekend dat in Frankrijk geen enkele bank nog Eurocheques verzilvert? Is de Commissie met mij van mening dat een Eurocheque een wettig betaalmiddel is in Europa op basis van 2. bancaire afspraken? 3. 4. Is de Commissie van mening dat Franse banken eenzijdig Europese bancaire afspraken schenden? Kan de Commissie bevestigen dat dit concurrentievervalsend werkt in het bancaire verkeer in Europa? 5. Is de Commissie van mening dat deze handelwijze het vrije verkeer van personen belemmert en Europese burgers regelmatig in financie¤le problemen brengt omdat zij geen geld kunnen opnemen of niet kunnen betalen? 6. Wat denkt de Commissie hieraan te doen? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (15 oktober 1997) De wettelijke regeling met betrekking tot de acceptatie van internationale Eurocheques door Franse banken, is louter van conractuele aard. Deze regeling is vastgelegd in de zogenaamde (cid:132)package deal(cid:148) inzake de provisies, de vervaldagen en de centrale inning van uniforme Eurocheques uitgegeven in plaatselijke munt en inzake het openstellen van de niet-bancaire sector. Deze overeenkomst is bij de Commissie aangemeld krachtens artikel 4 van Verordening nr. 17 van de Raad van 6 februari 1962, de eerste uitvoeringsverordening bij de artikelen 85 en 86 van het Verdrag (1). Volgens deze overeenkomst zijn banken die lid zijn van het internationale Eurocheque-systeem, niet verplicht Eurocheques te accepteren van een ingezetene van een derde land. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt, weigeren bepaalde banken Eurocheques te verzilveren. Dit geldt echter niet voor alle banken die actief zijn in Frankrijk. De banken die weigeren Eurocheques te verzilveren, lijken unilateraal te handelen en niet op basis van een overeenkomst of van onderling afgestemde gedragingen, welke in de werkingssfeer van artikel 85 van het EG-Verdrag vallen. Tenslotte moet beklemtoond worden dat bij de Eurocheques steeds een waarborgkaart hoort, waarmee eveneens contant geld afgehaald kan worden uit bankautomaten. Met Eurocheque-kaarten kunnen praktisch alle bankautomaten in Frankrijk worden gebruikt. (1) PB 13 van 21. 2. 1962


title: WRITTEN QUESTION No. 2977/97 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Non-availability of LPG in Spain for commercial vehicles from other Member States

eurovoc_concepts:
EU national
Spain
application of EU law
equal treatment
marketing restriction
motor fuel
road transport
supply

text: C 134/46 EN Official Journal of the European Communities 30. 4. 98 Following that consultation the Commission felt that the introduction of specific requirements relating solely to bull bars was not enough. Action taken at Community level to prevent the fitting of any bull bars that were likely to be dangerous would have to follow on from the application of more general rules that were intended to reduce the aggressiveness of vehicle front ends towards vulnerable road users, and in particular pedestrians, in the event of impact. In accordance with law-making practice the intention would be to define minimum performance rules rather than propose a ban on specific devices. The Commission has been working in this area and hopes to be able to take action during 1998. (1) OJ L 266, 2. 10. 1974. (98/C 134/55) WRITTEN QUESTION E-2966/97 by Helwin Peter (PSE) to the Commission (17 September 1997) Subject: Planned factory outlet mall in Zweibru¤cken Does the Commission intend to initiate a formal investigation and/or call for an opinion from the authorities involved in response to the information it has received that the sale of land to investors in a planned factory outlet mall on the former military airfield in Zweibru¤cken was unlawfully subsidized by the public authorities? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (7 October 1997) The Commission has asked the German authorities for their comments. It will decide what action to take in the light of their reply. (98/C 134/56) WRITTEN QUESTION E-2977/97 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (17 September 1997) Subject: Non-availability of LPG in Spain for commercial vehicles from other Member States Is the Commission aware that only Spanish commercial vehicles are at present allowed to fill up with LPG in Spain, and that this fuel is not available to non-Spanish residents and hence not available to commercial vehicles from the other Member States of the EU? Does the Commission feel that this policy is in contravention of the rules of the European Union concerning the equal treatment of persons from the Member States of the Union? Is the Commission prepared to take up this matter with the national authorities in order to put a stop to this policy? If so, how? If not, why not? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (19 November 1997) The Commission is not aware of the particulars highlighted by the Honourable Member. In order to establish whether this situation can be regarded as being contrary to Community law, the Commission will contact the national authorities to request information on the legislation governing the supply of the fuel in question and on the practice of the Spanish authorities or businesses


title: QUESTION ECRITE no 2958/97 de Anita POLLACK à la Commission. VIH/SIDA en Inde, au Pakistan, au Bangladesh et au Népal

eurovoc_concepts:
AIDS
Asia
EU aid
disease prevention
health education
non-governmental organisation
prostitution
public awareness campaign
public health
sexually transmitted disease

text: C 102/154 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/230) QUESTION E· CRITE E-2958/97 pose·e par Anita Pollack (PSE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: VIH/SIDA en Inde, au Pakistan, au Bangladesh et au Ne·pal La Commission peut-elle fournir des de·tails sur ses programmes VIH/SIDA dans les pays susmentionne·s et indiquer si elle compte e·largir des projets en cours? Re·ponse donne·e par M. Marin au nom de la Commission (3 octobre 1997) La Commission s(cid:146)est engage·e fermement en faveur des programmes de sante· ge·ne·sique en Asie. Elle y a affecte· 365 millions d(cid:146)e·cus depuis 1991. La ligne budge·taire B7-6211, en particulier, relative au virus de l(cid:146)immunode·ficience humaine et au syndrome d(cid:146)immunode·ficience acquise (VIH/SIDA) a permis de financer des programmes dans les quatre pays e·voque·s par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Inde › Aide aux organisations non gouvernementales (ONG) dans leurs activite·s de lutte contre le VIH/SIDA et les maladies sexuellement transmissibles (MST) 1994-1995: 556 000 e·cus › Aide aux programmes de pre·vention des MST axe·s sur les prostitue·es Depuis 1995: 15 000 e·cus › Aide aux campagnes de sensibilisation sur le SIDA Depuis 1995: 10 906 e·cus En Inde la Commission a surtout voulu aider les ONG locales et europe·ennes a‘ faire campagne contre le VIH/SIDA et la transmission d(cid:146)autres MST. Il faut aussi souligner qu(cid:146)elle a pre·pare· un projet plus large, concernant la sante· et le bien-e(cid:136)tre des familles et, par la‘, le proble‘me du VIH/SIDA, dont l(cid:146)enveloppe s(cid:146)e·le‘ve a‘ 200 millions d(cid:146)e·cus. Pakistan › Promotion de la sante· ge·ne·sique aupre‘s des communaute·s urbaines de·favorise·es de Karachi 1994-1996: 320 000 e·cus › Poursuite de l(cid:146)e·ducation sanitaire sur les MST En cours de pre·paration: 1 100 000 e·cus Bangladesh › Soutien aux initiatives locales en matie‘re de VIH/SIDA 1994-1997: 700 000 e·cus › Soutien aux campagnes de pre·vention et de sensibilisation aux risques du SIDA Depuis 1996: 12 273 e·cus Ne·pal › Projet de sante· ge·ne·sique Depuis 1995: 920 000 e·cus › Formation et e·ducation sur les MST 1994-1995: 625 000 e·cus › Soutien aux programmes inte·gre·s ruraux qui incluent des e·le·ments tels que le planning familial et la sante· ge·ne·sique Depuis 1995: 105 337 e·cus Depuis 1992, le programme VIH/SIDA de la Commission aide le ministe‘re de la sante·, les institutions locales et les ONG a‘ ame·liorer la gestion des MST et a‘ lutter contre la transmission des MST et du VIH. La premie‘re phase du programme s(cid:146)est concre·tise·e par la mise au point de la strate·gie nationale de lutte contre les MST, l(cid:146)achat de mate·riel de laboratoire et une amorce de formation du personnel de base. La seconde phase vise a‘ e·laborer des me·thodes de formation et a‘ mettre en place une structure nationale apte a‘ re·aliser ces actions et a‘ faciliter la coope·ration entre les partenaires nationaux compe·tents


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2922/97 af Klaus REHDER til Kommissionen. Situationen på frugt- og grønsagsmarkedet i Den Europæiske Union

eurovoc_concepts:
Germany
agricultural production
fruit
production surplus
tax
taxpayer
vegetable
withdrawal from the market

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/101 (98/C 117/128) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2919/97 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen (5. september 1997) Om: Implementering af direktiv om kreditinstitutters virksomhed Hvad ang(cid:229)r R(cid:229)dets direktiv 89/646/E(cid:216)F (1) om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udłve virksomhed som kreditinstitut, kan Kommissionen da oplyse, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de og hvorn(cid:229)r bestemmelserne i direktivets artikel 16 vedrłrende partsbegrebet og tavshedspligten er blevet implementeret af medlemsstaterne? (1) EFT L 386 af 30. 12. 1989, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (8. oktober 1997) Kommissionen har sendt en oversigt over referencerne p(cid:229) de nationale bestemmelser, der er vedtaget til gennemfłrelse af det andet bankdirektiv (89/646/E(cid:216)F), direkte til det (cid:230)rede medlem samt til Parlamentets Generalsekretariat. Hvad ang(cid:229)r spłrgsm(cid:229)let om hvorledes artikel 16 er blevet gennemfłrt, skal det n(cid:230)vnes, at Kommissionen er i f(cid:230)rd med at foretage en omfattende undersłgelse med henblik p(cid:229) at danne sig et overblik over, i hvilket omfang bestemmelserne i det andet direktiv er blevet gennemfłrt i medlemsstaternes nationale lovgivninger. Denne undersłgelse vil v(cid:230)re afsluttet ved (cid:229)rets udgang. (98/C 117/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2922/97 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Situationen p(cid:229) frugt- og grłnsagsmarkedet i Den Europ(cid:230)iske Union Ifłlge Arbeitsgemeinschaft der Verbraucher (AgV) er der mellem 1990 og 1994 givet n(cid:230)sten 15 mia. DM ud til produktion og fjernelse af frugt- og grłnsagsoverskud i Den Europ(cid:230)iske Union. 4,5 mia. DM skulle stamme fra tyske skatteyderes lommer. Alene i produktions(cid:229)ret 1993/1994 blev ca. 2,5 mia. kg frugt og grłnsager opkłbt og tilintetgjort for skattepenge (umiddelbare omkostninger i EU: 1,2 mia. DM, heraf 360 mio. tyske skattepenge). Denne tilintetgłrelse forventes i fremtiden at komme til at koste alene de tyske skatteydere yderligere 4-5 mia. DM om (cid:229)ret. 1. Hvor store belłb er der efter Kommissionens beregninger siden 1990 og frem til i dag blevet betalt til tilintetgłrelse af overskud og fjernelse af overskudsprodukter fra markedet i de enkelte medlemsstater hhv. Den Europ(cid:230)iske Union? Hvor stor en del af interventionsm(cid:230)ngderne er blevet omdannet til alkohol eller foder eller h(cid:230)ldt p(cid:229) 2. lossepladser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. oktober 1997) 1. De belłb, der siden regnskabs(cid:229)ret 1990 er blevet udbetalt som finansiel godtgłrelse i forbindelse med tilbagetagelse fra markedet, fremg(cid:229)r af de oversigter, der sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat, og som er opdelt p(cid:229) medlemsstater og regnskabs(cid:229)r. De tilbagetagne m(cid:230)ngder og deres anvendelse i procent af de tilbagetagne m(cid:230)ngder for produktions(cid:229)rene 2. 1970/71-1992/93 (det sidste produktions(cid:229)r, for hvilket tallene foreligger) fremg(cid:229)r ogs(cid:229) af disse oversigter


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2943/97 af Heidi HAUTALA , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Doeke EISMA , David BOWE , Bernd LANGE til Kommissionen. Costbenefitkriterier i auto/olie- programmet

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
cost-benefit analysis
invitation to tender
oil pollution
quality of the environment
road transport

text: C 158/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/28) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2943/97 af Heidi Hautala (V), Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL), Doeke Eisma (ELDR), David Bowe (PSE) og Bernd Lange (PSE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Costbenefitkriterier i auto/olie-programmet Europa-Kommissionen har for nylig offentliggjort et udbud vedrłrende en undersłgelse af omkostningseffek- tiviteten af foranstaltninger til begr(cid:230)nsning af emissioner fra vejtransport (ref. B1/ETU/970013). Europa-Parlamentet har valgt en anden fremgangsm(cid:229)de, nemlig costbenefitkriterier. »da omkostningerne ved de vedtagne foranstaltninger under alle omst(cid:230)ndigheder skal afholdes af forbrugerne, har man ikke i auto/ olie-undersłgelsen foretaget en makrołkonomisk costbenefitanalyse med inddragelse af omkostningseffektivi- tetsaspekterne samt de sociale omkostninger og is(cid:230)r de besparelser inden for sundhedssystemerne, som łgede luftkvalitetsnormer vil głre det muligt at foretage« (˘ndringsforslag 7 › Bet(cid:230)nkning A4-0096/97). Er Europa-Kommissionen bekendt med den costbenefitanalyse, der fra 1970 til 1990 blev gennemfłrt i forbindelse med den amerikanske Clean Air Act, og som viste, at fordelene selv efter de mest konservative skłn var meget hłjere end udgifterne? Vil Europa-Kommissionen derfor revidere sit udbud vedrłrende undersłgelser i forbindelse med auto/olie II-programmet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. november 1997) Kommissionen vil gerne understrege, at dens fremf(cid:230)rd i bund og grund ikke er anderledes end Europa- Parlamentets, forudsat at auto/olie-programmet (1) ses i sammenh(cid:230)ng med R(cid:229)dets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet (2) og de heraf afledte direktiver. Med hensyn til sidstn(cid:230)vnte blev Kommissionen den 8. oktober 1997 f(cid:230)rdig med et forslag til direktiv om fasts(cid:230)ttelse af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for svovldioxid, kv(cid:230)lstofdioxid, partikler og bly (3), og der er for łjeblikket ved at blive udarbejdet flere andre afledte direktiver. Sigtet hermed er at f(cid:229) fastlagt et hensigtsm(cid:230)ssigt niveau for F(cid:230)llesskabets luftkvalitet med hensyn til en r(cid:230)kke forskellige forureningsfaktorer, idet de fordele, der er forbundet med strengere krav, tages i betragtning. Ved vurderingen er der bl. a. benyttet en cost-benefit analyse. Kommissionen er bekendt med den cost-benefit analyse, der er foretaget i forbindelse med »Clean Air Act« i USA, og plejer gode forbindelser til de ansvarlige institutioner p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Kravene til luftkvalitet i forslagene til afledte direktiver vil ligeledes blive brugt som m(cid:229)l i forbindelse med auto/olie-programmet. Programmets form(cid:229)l er at finde frem til den kombination af forholdsregler inden for vejtransportsektoren, hvormed m(cid:229)ls(cid:230)tningerne kan opfyldes til de lavest mulige omkostninger, samtidig med at der tags hensyn til mulige bidrag fra andre sektorer end vejtransport. Hertil er en cost-effectiveness analyse hensigtsm(cid:230)ssig. Hvis man skiftede fra auto/olie-programmets cost-effectiveness analyse til en cost-benefit analyse, se bort fra det arbejde, der allerede er gjort i forbindelse med rammedirektivet om luftkvalitet. Kommissionen łnsker dog ligeledes at bekr(cid:230)fte, at den agter at imłdekomme Europa-Parlamentets łnsker med hensyn til definitionen af et relevant omkostningsbegreb til brug i forbindelse med programmet, og at der er behov for at vurdere fłlgevirkningerne af mulige politiske scenarier, indbefattet eventuelle makrołkonomiske virkninger. Af de ovenfor skitserede grunde agter Kommissionen ikke at revidere sin udbudsprocedure vedrłrende undersłgelsen af omkostningseffektiviteten i forbindelse med foranstaltningerne til reduktion af emissionerne fra vejtransporten. (1) KOM(96) 248. (2) EFT L 296 af 21. 11. 1996, s. 55. (3) KOM(96) 500


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2968/97 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. Dagcentra voor de verzorging van personen met bijzondere behoeften

eurovoc_concepts:
care of the disabled
marginalisation
mentally disabled person
reintegration into working life
social facilities
social policy
special education
worker with disabilities

text: C 102/156 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (7 oktober 1997) Aangezien de plannen voor overname van Sicilcassa door de Banco di Sicilia gepaard zouden kunnen gaan met staatssteun overeenkomstig de artikelen 92 en 93 van het EG-Verdrag en de mededinging zouden kunnen vervalsen in de zin van artikel 92, lid 1, van het Verdrag, heeft de Commissie de Italiaanse autoriteiten onlangs erom verzocht alle noodzakelijke informatie in te dienen die nuttig kan zijn om na te gaan of er al dan niet sprake is van steunmaatregelen en om de verenigbaarheid daarvan met de gemeenschappelijke markt te beoordelen. Wat betreft de mogelijke toepassing van Verordening (EEG) nr. 4064/89 van de Raad van 21 december 1989 betreffende de controle op concentraties van ondernemingen (1) (de (cid:132)concentratieverordening(cid:148)), blijkt dat de overname niet onder deze verordening valt aangezien zowel Sicilcassa als Banco di Sicilia meer dan twee derden van hun omzet in dezelfde staat (Italie¤) behalen. Om die reden moet deze operatie op basis van deze regels niet bij de Commissie worden aangemeld. Overeenkomstig de bevoegdheidsverdeling inzake toezicht op concentraties in de Gemeenschap, zijn de Italiaanse autoriteiten volledig bevoegd om een buiten de communautaire dimensie vallende nationale concentratie te beoordelen. (1) PB L 395, 30. 12. 1989. (98/C 102/233) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2967/97 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Thuishulp aan gehandicapte personen Op de Griekse eilanden Leros en Kalymnos leven ongeveer 700 lichamelijk en geestelijk gehandicapte personen, waaronder ook 25 voormalige sponsvissers, onder ellendige omstandigheden, zonder enige steun van de kant van hun families, zonder toezicht van de kant van wetenschappelijk geschoold personeel en zonder financie¤le steun om hun een menswaardig leven mogelijk te maken. Voor dergelijke personen werd het programma (cid:132)Thuishulp(cid:148) ingesteld, maar de bovengenoemde personen komen daarvoor niet in aanmerking. Zou de Commissie kunnen mededelen: 1. 2. wat de financieringsbronnen van dit programma zijn; waarom bovengenoemde personen hiervoor niet in aanmerking komen? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (28 oktober 1997) Het programma (cid:132)Thuishulp(cid:148) waarnaar de geachte afgevaardigde verwijst heeft tot nu toe geen communautaire financiering ontvangen. De Commissie is dan ook niet in staat informatie te verstrekken over de uitvoering van dit programma en stelt de geachte afgevaardigde voor zich tot de Griekse autoriteiten te wenden. (98/C 102/234) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2968/97 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Dagcentra voor de verzorging van personen met bijzondere behoeften Het administratieve programma (cid:132)Bestrijding van uitsluiting van de arbeidsmarkt(cid:148), en meer in het bijzonder subprogramma 1 daarvan (cid:132)Integratie en wederopneming op de arbeidsmarkt van personen met bijzondere behoeften(cid:148), is gericht op geestelijk gehandicapten en personen met psychische problemen. Het omvat daartoe acties om deze personen te helpen de vaardigheden te verwerven die nodig zijn om zelfstandig te leven. In combinatie met het administratieve programma (cid:132)Gezondheidsvoorzieningen(cid:148) draagt subprogramma 1 zorg voor de oprichting en het functioneren van dagcentra voor de verzorging van personen met bijzondere behoeften


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2939/97 του Georges BERTHU προς την Επ τροπή. Μειωμένος συντελεστής ΦΠΑ για την ανακαίνιση παλαιών οικιών

eurovoc_concepts:
VAT
VAT rate
housing
improvement of housing
local tax
reduced price

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/39 H Epitroph· lamba·nei dy·o sygkekrime·na me·tra prokeime·noy na bohuh·sei tiw epixeirh·seiw na proetoimastoy·n gia thn eisagvgh· toy eyrv·. Prv· ton, periori·zei thn abebaio·thta h opoi·a parempodi·zei tiw epixeirh·seiw apo· to na proetoimastoy·n kai na ependy·soyn gia to eyrv· • ayto· epitygxa·netai me·sv, gia para·deigma, toy senari·oy thw meta·bashw poy symfvnh·uhke sth Madri·th to Deke·mbrio toy 1995, kai toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1103/97 thw 17hw Ioyni·oy 1997 sxetika· me orisme·new diata·jeiw poy aforoy·n thn eisagvgh· toy eyrv· (1). Oi etairei·ew dy·nantai epome·nvw na xara·joyn ek tvn prote·rvn thn politikh· toyw kai epome·nvw na meiv· soyn to ko·stow. Epiple·on, h Epitroph· symmete·xei se dia·forew synanth·seiw antallagh·w apo·cevn gia thn antimetv· pish ekkremv· n zhthma·tvn (p. x. stiw synanth·seiw me tiw eunike·w dioikh·seiw syzhtoy·ntai forologike·w kai logistike·w ptyxe·w thw oikonomikh·w kai nomismatikh·w e·nvshw (ONE)) kai se polya·riumew oma· dew ergasi·aw empeirognvmo·nvn, mi·a apo· tiw opoi·ew asxolei·tai sygkekrime·na me thn eje·tash tvn anagkv· n tvn mikromesai·vn epixeirh·sevn. Dey·teron, h Epitroph· symba·llei sth dia·dosh plhroforiv· n stiw etairei·ew. Ayto· epitygxa·netai, gia para· deigma, me th dhmosi·eysh odhgv· n kai thn paroxh· oikonomikh·w yposth·rijhw gia thn pragmatopoi·hsh diaske·cevn. Idiai·terh prosoxh· pre·pei na apodouei· stiw anhsyxi·ew tvn mikromesai·vn epixeirh·sevn, kai fe·tow ton Ioy·nio h (cid:201)nvsh gia th nomismatikh· e·nvsh thw Eyrv· phw, se synergasi·a me thn Epitroph·, dhmosi·eyse ta apotele·smata meletv· n periptv· sevn poy aforoy·n thn proetoimasi·a e·ji mikromesai·vn epixeirh·sevn (MME) eno·cei thw kauie·rvshw toy eyrv·. Epi·shw to 1997, to ˝dryma gia to Eyrv· eje·dvse praktiko· odhgo· sxetika· me thn proetoimasi·a tvn MME. Epiple·on, h Epitroph· sxedia·zei thn ekpo·nhsh peraite·rv meletv· n kai enhmervtikv· n programma·tvn. (1) EE L 162 thw 19. 6. 1997. (98/C 134/46) GRAPTH ERVTHSH E-2939/97 ypobolh· : Georges Berthu (I-EDN) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Meivme·now syntelesth·w FPA gia thn anakai·nish palaiv· n oikiv· n Sthn 6h Odhgi·a 77/388/EOK (1) thw 17hw Mai(cid:143)oy 1977 h efarmogh· toy meivme·noy syntelesth· FPA periori·zetai, o·son afora· to stegastiko· tome·a, stiw oiki·ew poy oikodomoy·ntai h· anakaini·zontai sto plai·sio thw koinvnikh·w politikh·w. Den pistey·ei h Epitroph· o·ti h dynato·thta efarmogh·w toy meivme·noy syntelesth· ua pre·pei na epektauei· se o·la ta progra·mmata anakai·nishw toy palaioy· oikistikoy· xv· roy, dedome·noy o·ti afeno·w aytoy· toy ei·doyw h drasthrio·thta prosfe·rei perisso·terew dynato·thtew apasxo·lhshw ap(cid:146) o·ti oi ne·ew oikodome·w kai, afete·roy, h anakai·nish tvn palaiv· n oikiv· n mporei· na dieykoly·nei th diath·rhsh tvn zvnv· n thw ypai·uroy; Ypo· to fvw tvn proanaferue·ntvn, mh·pvw h anakai·nish tvn palaiv· n oikiv· n ua mporoy·se na symba·lei kai sthn ylopoi·hsh tvn proteraioth·tvn thw Atze·nta 2000; (1) EE L 145 thw 13. 06. 1977, sel. 1. Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (12 Noembri·oy 1997) H Epitroph· pro·keitai sy·ntoma na ypoba·lei e·kuesh sto Symboy·lio kai to Koinoboy·lio sthn opoi·a ua ekue·tei analytika· › metajy· a·llvn › th ue·sh thw o·son afora· th xrhsimopoi·hsh meivme·nvn syntelestv· n FPA vw me·so a·skhshw politikh·w me eidiko· sto·xo uesh thw Epitroph·w sto Symboy·lio kai to Koinoboy·lio sy·mfvna me to a· ruro 12, para·grafow 4, thw e·kthw odhgi·aw toy Symboyli·oy, thw 17hw Mai(cid:143)oy 1977 gia thn enarmo·nish tvn nomouesiv· n tvn kratv· n melv· n sxetika· me toyw fo·royw ky·kloy ergasiv· n › koino· sy·sthma Fo·roy Prostiue·menhw Aji·aw: omoio·morfh ba·sh epibolh·w toy fo·roy). Sthn en lo·gv e·kuesh gi·netai epi·shw anafora· sto erv· thma poy ue·tei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Se genike·w gramme·w, h Epitroph· amfiba·llei kata· po·so o FPA apotelei· kata·llhlo me·so gia tiw ana·gkew thw politikh·w ston tome·a thw apasxo·lhshw ergasi·aw h· se a·lloyw tomei·w, idi·vw an sygkriuei· me a·lla, perisso·tero a·mesa me·tra. Vsto·so, h Epitroph· epanejeta·zei thn pro·tash toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy prokeime·noy na thn ue·sei dokimastika· se efarmogh·, sto plai·sio toy sxedi·oy thw gia to ne·o koino· sy·sthma FPA


title: WRITTEN QUESTION No. 2962/97 by Leonie van BLADEL to the Commission. Supermarket delivery of groceries to elderly people in the EU living on their own who suffer from mobility problems

eurovoc_concepts:
delivery
elderly person
facilities for the disabled
foodstuff
population ageing
social policy
supermarket

text: 3. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 102/155 (98/C 102/231) WRITTEN QUESTION E-2962/97 by Leonie van Bladel (UPE) to the Commission (17 September 1997) Subject: Supermarket delivery of groceries to elderly people in the EU living on their own who suffer from mobility problems Does the Commission think that, in the EU, where demographic statistics show that the population is ageing 1. and that some old people are suffering from mobility problems, attempts must be made to find within the free market sector ways of guaranteeing that elderly people may remain independent? Can the Commission give some idea of how many supermarkets in the urban areas of the fifteen Member 2. States have made arrangements for elderly people who suffer from mobility problems to have their groceries delivered to their door for a small consideration? 3. What measures will the Commission take to encourage the provision of such services in urban areas where nothing has yet been done to meet this requirement? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (17 October 1997) Independent living for older people with mobility problems is certainly a priority in the Commission(cid:146)s 1. support for European projects in the field of older people, and has been so since the European year for older people and solidarity between the generations in 1993. 2. The Commission does not possess detailed information on this issue. 3. The kind of problem raised by the Honourable Member does not fall within the area of responsibility of the Community. The Commission will however continue to support trans-European projects that contribute to independent living for older people with mobility problems, to the extent that the budget permits. (98/C 102/232) WRITTEN QUESTION P-2963/97 by Leoluca Orlando (V) to the Commission (10 September 1997) Subject: The take-over of Sicilcassa by the Banco di Sicilia The plan for the take-over of Sicilcassa by the Banco di Sicilia has reached an advanced stage. This operation means that around 500 bank branches in one region, Sicily, will be in public hands. They represent one third of all the bank branches in Sicily (1 500). The project is being carried out without the involvement of any private capital and the Italian Government has announced that it intends to complete the operation by the end of this week. Can the Commission say whether the Italian Government informed the Community authorities about the project beforehand and whether it received the approval required? If no notification and approval were given, does the Commission intend to take urgent steps vis-a‘-vis the Italian Government in order to assess whether this operation is compatible with safeguarding free competition?


title: Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna i enlighet med artikel 93.1 i EG-fördraget avseende tillämpningen av artikel 92 och 93 i fördraget på kortfristig exportkreditförsäkring


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1799/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Σεπτεμβρίου 1997 για καθορισμό του ύψους των επιστροφών που εφαρμόζονται στα αυγά και στους κρόκους αυγών τα οποία εξάγονται υπό μορφή εμπορευμάτων τα οποία δεν υπάγονται στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1796/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Σεπτεμβρίου 1997 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των συμπληρωματικών δασμών κατά την εισαγωγή στους τομείς του κρέατος πουλερικών και των αυγών καθώς και της αυγοαλβουμίνης και για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
poultrymeat
representative price


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2974/97 del Joaquín SISÓ CRUELLAS a la Comisión. Seguridad en los parques de atracciones

eurovoc_concepts:
accident prevention
consumer protection
death
fact-finding mission
leisure park
product safety
roadworthiness tests
safety device
safety standard
transport accident

text: C 102/158 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 4. 98 (98/C 102/236) PREGUNTA ESCRITA E-2973/97 de Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Informa·tica en las PYME europeas Recientemente, un directivo espan(cid:152)ol de una importante empresa l(cid:14)·der mundial en el desarrollo de software afirmo· que en Espan(cid:152)a se invierte en tecnolog(cid:14)·as de la informacio·n la mitad de lo que se invierte en Europa. Esta diferencia es especialmente acusable en las pequen(cid:152)as y medianas empresas, ya que la mitad de ellas no tienen un ordenador personal y el otro 50 % que dispone de ellos no supera los cinco, a pesar de que el empresario espan(cid:152)ol es consciente de su importancia para mejorar la competitividad de una PYME. A tenor de las cifras arriba expuestas, ¿tiene la Comisio·n datos, desglosados por pa(cid:14)·ses, con el porcentaje de 1. las PYME europeas que esta·n informatizadas en el seno de la Unio·n y, de ser as(cid:14)·, podr(cid:14)·a facilitarlos? ¿Podr(cid:14)·a indicar si las PYME cuentan con alguna ayuda comunitaria para poder hacer frente a este tipo de 2. inversiones y, de responder afirmativamente, que· tipo de actuaciones se esta·n haciendo al respecto? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisio·n (24 de octubre de 1997) Habida cuenta de la amplitud de la respuesta, la Comisio·n la env(cid:14)·a directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 102/237) PREGUNTA ESCRITA E-2974/97 de Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Seguridad en los parques de atracciones El pasado d(cid:14)·a 5 de julio de 1997 una persona fallecio· en el parque de atracciones de Port Aventura (Espan(cid:152)a) al salir despedido de la atraccio·n Stampida, la montan(cid:152)a rusa de madera de mayor inclinacio·n del mundo, en el punto en que alcanza su ma·xima velocidad (72 kilo·metros por hora) y tras una pronunciada pendiente. Los responsables del parque apuntaron que las vagonetas de Stampida tienen un sistema de sujecio·n individual, que los empleados del parque comprueban antes de cada salida, y que si se produce un fallo en la sujecio·n de alguna barra se origina un bloqueo que imposibilita la puesta en marcha de la atraccio·n. Al final del viaje la barra estaba trabada, por lo que consideran que el sistema de seguridad funcionaba. En la actualidad, se ha abierto una investigacio·n para determinar las causas del accidente. A ra(cid:14)·z de este tra·gico suceso, algunos medios de comunicacio·n divulgaron noticias sobre la inexistencia de legislacio·n alguna que regulara los sistemas de seguridad de las diferentes atracciones de estos parques. Teniendo en cuenta la masiva afluencia de personas que acude a estas atracciones para disfrutar de sus momentos de ocio, ¿podr(cid:14)·a indicar la Comisio·n si existe alguna normativa europea sobre seguridad en los parques de atracciones? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (27 de octubre de 1997) Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se refiera a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta oral H-669/97 del Sr. Willockx, formulada en el turno de preguntas de la sesio·n de septiembre de 1997 (1) del Parlamento. (1) Debates del Parlamento (septiembre de 1997)


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1790/97, annettu 17 päivänä syyskuuta 1997, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: WRITTEN QUESTION No. 2911/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Children with AIDS in Africa

eurovoc_concepts:
AIDS
Africa
EU aid
Unicef
child
dissemination of information
health education
mortality
public awareness campaign
sexually transmitted disease


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2947/97 von Johanna MAIJ-WEGGEN an die Kommission. Haltung der europäischen Mitgliedstaaten gegenüber Flüchtlingen und Asylbewerbern aus dem Iran

eurovoc_concepts:
EU Member State
Iran
UNHCR
admission of aliens
foreign national
political asylum
political refugee
removal
right of asylum


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2972/97 του Robert STURDY προς την Επ τροπή. Κανονισμοί που αφορούν τους πληθυσμούς κορμορανών στην ΕΕ

eurovoc_concepts:
Denmark
Netherlands
bird
ecological balance
environmental protection
protection of animal life
sea fish
wildlife

text: C 117/118 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 (98/C 117/149) GRAPTH ERVTHSH E-2971/97 ypobolh· : Michael Hindley (PSE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Antiprosvpei·a toy Symboyli·oy Synergasi·aw toy Ko·lpoy Lo·gv thw mei·zonow shmasi·aw tvn emporikv· n maw synallagv· n me ta kra· th toy SSK, proti·uetai a·rage h Epitroph· na systh·sei mi·a antiprosvpei·a sta kra·th toy SSK; Apa· nthsh toy k. Van den Broek, ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Oktvbri·oy 1997) H Epitroph· anauevrei· synexv· w to di·ktyo tvn antiprosvpeiv· n thw. H Epitroph· gnvri·zei poly· kala· thn oloe·na kai megaly·terh shmasi·a poy apoktoy·n oi sxe·seiw metajy· thw Koino·thtaw kai tvn kratv· n toy Symboyli·oy Synergasi·aw toy Ko·lpoy (GCC). Sto plai·sio ayto·, to a·noigma mi·aw antiprosvpei·aw sto Riyadh ei·nai e·naw apo· toyw sto·xoyw thw Epitroph·w. Vsto·so, to a·noigma mi·aw ne·aw antiprosvpei·aw den mporei· na gi·nei xvri·w na ypa·rxoyn diaue·simoi oi anagkai·oi po·roi, ei·te me metaki·nhsh tvn yparxo·ntvn po·rvn, ei·te me kauie·rvsh pro·suetvn po·rvn toy proy¤pologismoy·. (98/C 117/150) GRAPTH ERVTHSH E-2972/97 ypobolh· : Robert Sturdy (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Kanonismoi· poy aforoy·n toyw plhuysmoy·w kormoranv· n sthn EE H Eyrvpai¤kh· Epitroph· apofa·sise na diagra·cei ton kormora·no Phalacrocorax carbo sinensis apo· to Para·rthma I thw Odhgi·aw 79/409/EOK (1). H apo·fash ayth· apodesmey·ei ta kra·th me·lh apo· thn ypoxre·vsh lh·chw eidikv· n me·trvn gia th diath·rhsh toy oikosysth·matow tvn proanaferue·ntvn poyliv· n. Oi sobare·w zhmi·ew sta alieytika· apoue·mata poy prokaloy·n oi diarkv· w ayjano·menoi plhuysmoi· kormoranv· n, o·pvw epishmai·netai kai sto ch·fisma toy Koinoboyli·oy B4-0138/96 (2), ua synexistoy·n. Para· tiw idiai·tera eynoi¤ke·w synuh·kew diath·rhshw poy epikratoy·n, oi aparai·thtew eunike·w kanonistike·w ryumi·seiw gia toyw plhuysmoy·w kormoranv· n ejakoloyuoy·n na periori·zontai apo· tiw synuh·kew poy ryumi·zoyn tiw ejaire·seiw poy proble·pontai sta plai·sia thw odhgi·aw gia ta poylia·. H k. Bjerregaard ane·fere ston k. Moscovici (19 Noembri·oy 1996) o·ti h Epitroph· parakoloyuei· to e·rgo poy pragmatopoiei·tai sth Dani·a kai thn Ollandi·a sta plai·sia thw Sy·mbashw thw Bo·nnhw gia e·na dieune·w pro·gramma diaxei·rishw toy ei·doyw Phalacrocorax carbo. Proble·petai a·rage dra·sh gia thn efarmogh· eno·w te·toioy sxedi·oy poy ua perilamba·nei me·tra poy aforoy·n th bretanikh· ypooma·da Phalacrocorax carbo carbo; Mh·pvw ua e·prepe kai ta dy·o vw a·nv ei·dh kormoranv· n na prosteuoy·n tv· ra sto Para·rthma II thw odhgi·aw gia ta poylia·, vw epei·gon endia·meso me·tro gia na perioristei· h peraite·rv zhmi·a sta alieytika· apoue·mata, epitre·pontaw sta kra·th me·lh na nomouetoy·n, alla· kai prow to o·felow thw oikologikh·w isorropi·aw (`ruro 7(4) thw Odhgi·aw); (1) EE L 103 thw 25. 04. 1979, sel. 1 (2) EE C 65 thw 04. 03. 1996, sel. 158 Apa·nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Oktvbri·oy 1997) To dieune·w diaxeiristiko· pro·gramma gia ton mega·lo kormora·no, to opoi·o proparaskeya·zetai me prvtoboyli·a thw Dani·aw kai tvn Ka·tv Xvrv· n, den ei·nai ako·mh plh·rew. Sy·mfvna me th sy·stash 5. 3, poy egkri·uhke sthn teleytai·a synedri·ash thw Dia·skechw tvn Merv· n thw Sy·mbashw gia ta apodhmhtika· ei·dh (Sy·mbash thw Bo·nnhw), ton Apri·lio toy 1997, h ergasi·a ayth· aname·netai na oloklhrvuei· prin apo· to te·low toy 1997 kai ua estia·zetai arxika· sto ypoei·dow phalacrocorax carbo sinensis. Oi dra·seiw diaxei·rishw, tiw opoi·ew analamba·noyn ta kra·th me·lh, pre·pei na ei·nai sy·mfvnew me tiw diata·jeiw thw odhgi·aw 79/409/EOK peri· thw diathrh·sevw tvn agri·vn pthnv· n (1). Sto plai·sio ayto·, h Epitroph· ua synexi·sei na enuarry·nei th synergasi·a kai thn allhleggy·h metajy· tvn kratv· n melv· n, idiai·tera sto plai·sio thw epitroph·w «ORNIS», poy sygkroth·uhke sy·mfvna me to a·ruro 16 thw en lo·gv odhgi·aw


title: WRITTEN QUESTION No. 2902/97 by W.G. van VELZEN , Ria OOMEN- RUIJTEN to the Commission. Liability

eurovoc_concepts:
Belgium
chemical industry
chemical pollution
industrial pollution
liability
polluter pays principle
soil pollution
transfrontier pollution


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2971/97 του Michael HINDLEY προς την Επ τροπή. Αντιπροσωπεία του Συμβουλίου Συνεργασίας του Κόλπου

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
GCC countries
Gulf Cooperation Council
the EU's international role
trade policy
trade volume


title: Decision of the Committee of the Regions of 17 September 1997 concerning public access to documents of the Committee of the Regions

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
access to EU information


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1800/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Σεπτεμβρίου 1997 για τον καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα του ρυζιού

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2927/97 af Elly PLOOIJ-VAN GORSEL til Kommissionen. Diskriminering af romanier i Tjekkiet og Ungarn

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Roma
education
ethnic discrimination
free movement of persons
housing
protection of minorities
stateless person
unemployment
welfare


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2886/97 del Glyn FORD a la Comisión. Discriminación por razones de edad en la contratación para las instituciones europeas

eurovoc_concepts:
EU institution
European official
anti-discriminatory measure
distribution by age
job access
older worker
personnel administration
recruitment

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/93 La Comisio·n ha establecido (3) una nomenclatura comu·n de ingredientes que permite identificar las sustancias mediante un solo nombre en todos los Estados miembros. Los nombres INCI (International Nomenclature Cosmetic Ingredient) que se han adoptado son los que mejor se ajustan a esos requisitos, ya que son relativamente sencillos y, adema·s, ya se utilizan a escala internacional. De este modo, los consumidores pueden reconocer fa·cilmente las sustancias que se les haya aconsejado evitar (por ejemplo, en caso de alergia) en cualquier lugar donde adquieran sus productos cosme·ticos. En los casos en que un ingrediente determinado se conoce bajo un nombre comu·n diferente en distintos pa(cid:14)·ses, se ha adoptado la forma latina a efectos del etiquetado; por ejemplo, aqua es el nombre INCI para «agua». Este me·todo se ha adoptado para varios extractos de plantas e ingredientes naturales similares. No obstante, la nomenclatura publicada ha sido aprobada a escala internacional. (1) DO L 262 de 27. 9. 1976. (2) DO L 151 de 23. 6. 1993. (3) Decisio·n 96/335/CE, de 8 de mayo de 1996, por la que se establece un inventario y una nomenclatura comu·n de ingredientes empleados en los productos cosme·ticos › DO L 132 de 1. 6. 1996. (98/C 117/117) PREGUNTA ESCRITA E-2885/97 de Glyn Ford (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Subvenciones comunitarias a Donaldson, Lovaina ¿Puede confirmar la Comisio·n si se han otorgado subvenciones comunitarias a Donaldson, fabricante de filtros de cartucho y unidades de extraccio·n instalado en Lovaina, Be·lgica, para ayudarle en sus planes de ampliacio·n? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (8 de octubre de 1997) No se ha concedido ninguna ayuda de los Fondos estructurales a la empresa Donaldson, con sede en Leuven, ya que no se trata de una zona subvencionable de acuerdo con los objetivos regionalizados de dichos Fondos. (98/C 117/118) PREGUNTA ESCRITA E-2886/97 de Glyn Ford (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Discriminacio·n por razones de edad en la contratacio·n para las instituciones europeas ¿Sabe la Comisio·n de la existencia de algu·n estudio que apoye su pretensio·n de que la discriminacio·n por razones de edad es necesaria en la contratacio·n para las instituciones europeas con el fin de superar los desequilibrios geogra·ficos en la composicio·n del personal? ¿Mejorar(cid:14)·an dichos desequilibrios en el caso de que no se aplicaran las restricciones de edad al contratar a personas procedentes de las regiones perife·ricas de la Unio·n Europea? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (23 de octubre de 1997) Por lo que se refiere a la relacio·n entre la aplicacio·n del l(cid:14)·mite de edad y el equilibrio geogra·fico en la contratacio·n, la Comisio·n ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se remita a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta parlamentaria E-1623/97 del Sr. Smith (1). Por otra parte, la Comisio·n ha iniciado una reflexio·n sobre su pol(cid:14)·tica en materia de l(cid:14)·mites de edad para la contratacio·n de funcionarios


title: QUESTION ECRITE no 2954/97 de Patricia McKENNA à la Commission. Grattage de la conduite de décharge radioactive à la centrale nucléaire de La Hague (France)

eurovoc_concepts:
Upper Normandy
environmental protection
maintenance
marine pollution
nuclear accident
nuclear power station
radioactive pollution
radioactive waste