title: Oznámenie Komisie členským štátom podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým sa uplatňujú články 92 a 93 zmluvy na krátkodobé poistenie vývozných úverov (97/C 281/03)Text s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
State aid
credit insurance
export credit
export credit insurance
export subsidy
restriction on competition

text: 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 147 31997Y0917(01) L 281/4 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 17. 9. 1997 Oznámenie komisie členským štátom podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým sa uplatňujú články 92 a 93 zmluvy na krátkodobé poistenie vývozných úverov (97/C 281/03) (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD 1. 1. Členské štáty presadzujú aktívnu politiku podpory svojho vývozného odvetvia. Z celkovej pomoci, ktorú členské štáty poskytli svojmu spracovateľskému priemyselnému odvetviu v rokoch 1992 až 1994, išlo 7 % na podporu vývozu, a to predovšetkým vo forme výhodných podmienok pre vývozné úvery a poistenia vývozného úveru (1). v vo pre rámci vývoz obchodu 1. 2. Finančný príspevok exportu priamo negatívne ovplyvňuje hospodársku súťaž na trhu medzi súperiacimi potenciálnymi dodávateľmi tovaru a služieb. So zreteľom na to, že Komisia, ktorá dohliada na hospodársku súťaž podľa zmluvy, si je vedomá škodlivých vplyvov dotácií, vždy ostro odsudzuje pomoc vnútri spoločenstva (2). Hoci podpora, ktorú poskytujú členské štáty svojmu vývozu do tretích štátov, môže takisto nega- tívne ovplyvniť hospodársku súťaž v rámci spoločenstva (3), Komisia podľa pravidiel o štátnej pomoci obsiahnutých v článkoch 92, 93 a 94 Zmluvy o ES do tejto oblasti syste- maticky nezasahovala. Bolo to z niekoľkých dôvodov. Po prvé, je čiastočne upravená ustanoveniami zmluvy, ktoré sa týkajú zahraničného obchodu, konkrétne článkami 112 a 113, kde článok 112 samozrejme upravuje harmonizáciu pomoci pre vývoz. Po druhé, pomocou pre vývoz do tretích štátov nie je negatívne oplyvňovaná iba hospodárska súťaž v rámci spoločenstva, ale takisto konku- rencieschopnosť vývozcov spoločenstva voči obchodným partnerom spoločenstva, ktorí poskytujú podobnú pomoc. A konečne, bol dosiahnutý pokrok v oblasti kontroly pomoci na základe ustanovení zmluvy, ktoré sa týkajú obchodu aj v rámci OECD a WTO. táto oblasť (1) Zdroj: Piata úradná správa o štátnej pomoci v Európskom spoločen- stve, Komisia (ES), 1997, s. 20. Toto číslo bude na základe Helsinskej dohody od roku 1992 pravdepodobne znižované, pretože dôjde k obmedzovaniu dotácií vývozných úverov. (2) Vo svojej siedmej správe o politike hospodárskej súťaže (1977) v bode 242 Komisia stanovila, že podpory pre vývoz v rámci obchodu vo vnútri spoločenstva „nemôžu dostať výnimku, a to bez ohľadu na ich intenzitu, formu, dôvody alebo účel“. (3) Pozri rozsudok Súdneho dvora v prípade C-142/87 Belgicko verzus Komisia, Zb. rozh. ESD 1990, s. I-959. Pozri taktiež prípad C-44/93 Assurances du Crédit verzus OND a Belgicko, Zb. rozh. ESD 1994 I – 3829, odsek 30. 1. 3. Hoci Komisia doteraz upustila od vykonávania kontrolných právomocí, týkajúcich sa štátnej pomoci v oblasti vývozných úverov a poistenia vývozných úverov, z práce vykonanej skupinou pre vývozné úvery (4) a z prípadov pred Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev (5) vyplynulo, že aspoň v jednej oblasti, a to v oblasti krátkodobého poistenia vývoz- ných úverov, môže skutočné alebo potenciálne narúšanie hospodárskej súťaže v spoločenstve ospravedlniť zásah Komisie podľa pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci bez toho, aby musela Komisia počkať na pokrok na iných fron- toch. K narušeniu hospodárskej súťaže môže dôjsť nielen medzi vývozcami v rôznych členských štátoch, ktorí obcho- dujú v rámci spoločenstva i mimo územia spoločenstva, ale taktiež medzi poisťovateľmi vývozných úverov, ktorí ponú- kajú svoje služby v spoločenstve. 1. 4. Účelom tohto oznámenia je odstrániť takéto narušenia hos- podárskej súťaže, ku ktorým dochádza následkom štátnej pomoci v odvetví podnikania so zameraním na poistenie vývozných úverov, kde existuje konkurencia medzi štátnymi poisťovateľmi alebo štátom podporovanými poisťovateľmi a súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov. Toto komerčné odvetvie poistenia vývozných úverov súvisí s poistením rizík krátkodobých vývozných úverov v rámci spoločenstva a do mnohých štátov mimo spoločenstva. Takéto riziká sa označujú ako „obchodovateľné“ a budú ďalej vymedzené v oddiele 2. Tento pojem v súčasnej dobe obsa- huje iba tzv. „komerčné“ riziká ako protipól k pojmu „poli- tické“ riziká, v obchode v rámci spoločenstva a s väčšinou štátov OECD uvedených v prílohe k tomuto oznámeniu. Hoci členské štáty vynaložili značné úsilie na zrušenie (4) „ L’assurance credit et le marché unique 1992 (court-terme)“ správa pred- ložená koordinačnej skupine, spravodajca: P. Callut. (5) Pozri prípad C-63/89 Assurances du Crédit a Cobac verzus Rada a Komisia, Zb. rozh. ESD, s. I-1799 a prípad C-44/93 Assurances du Crédit verzus OND a Belgicko, Zb. rozh. ESD 1994, s. I-3829. 148 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 pomoci v komerčnom odvetví poistenia vývozných úverov, pretože očakávali zásah zo strany spoločenstva, jednotný trh si vyžaduje, aby boli prijaté ochranné opatrenia, ktoré by za každých okolností zaručili rovnosť pravidiel. Toto oznámenie sa nebude zaoberať poistením rizík stred- nodobých a dlhodobých vývozných úverov, ktoré sú v súčas- nosti prevažne neobchodovateľné. Faktory, ktoré v tejto oblasti viedli Komisiu k tomu, aby sa zdržala rozsiahleho využívania svojich právomocí kontrolovať štátnu pomoc, ešte stále pôsobia proti takejto činnosti. Namiesto toho sa vynaložilo úsilie na harmonizáciu podmienok poistenia vývozných úverov, poistného a politiky poistného krytia v jednotlivých štátoch, pričom sa náležite prihliada na pro- gramy v tretích štátoch tak, aby sa nedochádzalo k narúša- niu konkurencieschopnosti vývozcov spoločenstva. 1. 5. Časť 2 tohto oznámenia opisuje štruktúru trhu poistenia vývozných úverov a odlišuje obchodné alebo trhové odve- tvie, v rámci ktorého pôsobia súkromní poisťovatelia a ktoré je predmetom tohto oznámenia, od súkromných poisťova- teľov a štátnymi alebo štátom podporovaných poisťovateľov vývozných úverov a vysvetľuje prečo a v akom rozsahu sa uplatňujú články o štátnej pomoci zmluvy. Nakoniec, v oddiele 4 Komisia stanovuje, aké opatrenie pokladá za potrebné na zabezpečenie toho, že zostávajúce druhy štát- nej pomoci vymenované v oddiele 3 sa odstránia z trhového odvetvia a požiada členské štáty podľa článku 93 ods. 1 zmluvy, aby prijali takéto opatrenia, ak to bude potrebné. 2. Trhové a netrhové odvetvie poistenia krátkodobých vývozných úverov 2. 1. Zo správy skupiny Rady pre vývozné úvery (ďalej len „správa“), sťažností súkromných poisťovateľov vývozných úverov a prípadov pred Súdnym dvorom Európskych spo- ločenstiev vyplýva, že v niektorých členských štátoch tie isté „úradne ustanovené“ agentúry pre vývozné úvery, ktoré poisťujú strednodobé a dlhodobé riziká vývozcov na účet štátu alebo s jeho zárukou (1), a taktiež prevádzkujú na účet štátu alebo s jeho zárukou poisťovania krátkodobých vývoz- ných úverov, a tak na trhu konkurujú súkromným poisťo- vateľom vývozných úverov, ktorí nemajú žiadne podobné vzťahy so štátom. Uvedenými „úradne ustanovenými“ agen- túrami pre poistenie vývozných úverov môžu byť sekcie v agentúry pôsobiace vlády, štátom vlastnené alebo štátom kontrolované podniky alebo podniky úplne súkromné alebo súkromným sektorom ovládané spoločnosti. Na účely tohto oznámenia sa takéto organizácie nazývajú „štátni alebo štátom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov“. Rovnako ako tieto „úradne ustanovené“ oblasti strednodobých/dlhodobých a krátkodobých úverov, niektorí súkromne vlastnení a súkromným sektorom ovládaní poisťovatelia vývozných úverov, ktorí poskytujú iba krátko- dobé poistenie vývozných úverov, môžu byť podporovaní svojimi vládami prostredníctvom záruk alebo rovnocenných dojednaní o zaistení pre niektoré segmenty ich obchodnej činnosti. Títo poisťovatelia taktiež musia byť zaradení do kategórie „štátni alebo štátom podporovaní“ poisťovatelia. Na druhej strane poisťovatelia vývozných úverov, ktorí kryjú prevažne alebo výhradne krátkodobé obchodné činnosti a ktorí nepracujú na účet štátu alebo s jeho zárukami (2), sa budú označovať ako „súkromní poisťovatelia vývozných úverov“. Správa ukázala, že keď štátni alebo štátom podporovaní poisťovatelia pôsobili na účet štátu alebo s jeho zárukou v určitých oblastiach trhu s krátkodobým poistením, pred- stavovali konkurenciu pre súkromných poisťovateľov, mali určité finančné výhody, ktoré mohli narušiť hospodársku súťaž voči súkromným poisťovateľom. V žiadnom štáte nevlastnia títo štátni alebo štátom podporovaní poisťovate- lia vývozných úverov monopol na poisťovanie krátkodo- bých vývozných úverov. Jednou z najproblematickejších oblastí obsiahnutých v správe bola otázka zaistenia poskytovaného priamo alebo nepriamo štátom. Správa poukázala na dojednania o zaistení, ktoré poskytujú krytie vo výške 100 % a sú tak rovnocenné so zárukami, ktoré pôsobia ako dotácia. V súčas- nej dobe je už jasné, že systémy zaistenia, na ktorých sa štát iba zúčastňuje alebo dopĺňa zmluvy o zaistení, sú súkrom- ným sektorom, môžu taktiež priniesť poisťovateľom, ktorí majú k nim prístup, určitú výhodu nad súkromnými poisťo- vateľmi, ktorí takéto krytie nemajú, a to má za následok narušenie hospodárskej súťaže. 2. 2. Napriek nedávnym zlepšeniam dosiahnutým u štátnych alebo štátom podporovaných poisťovateľov vývozných úve- rov, ktorí postupne prevádzajú svoje transakcie v oblasti krátkodobých poistení vývozných úverov na oddelené spo- ločnosti alebo zavádzajú oddelené účtovníctvo, vyššie bolo poznamenané, že ešte stále je potrebné prijať opatrenie (1) V prípade niektorých členských štátov, ako napríklad Holandsko, sa strednodobé a dlhodobé transakcie neuzatvárajú na základe štátnej záruky, ale v rámci všeobecnej dohody o zaistení uzatvorenej s vlá- dou. (2) Alebo v rámci rovnocenných dohôd o zaistení. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 149 na vytvorenie rovnakých podmienok. Prvou úlohou je vyme- dziť sektor, v ktorom existuje konkurenčný trh. V správa bolo použité ako rozhodujúce kritérium pre rozlíšenie sek- toru trhu to, či súkromné zaistenie bolo dostupné predov- šetkým všeobecne a nielen v jednotlivých prípadoch. Zistilo sa, že toto súkromné zaistenie existuje v prípade komerč- ných rizík u neštátnych odberateľov, ale u politických rizík (vrátane štátnych odberateľov, rizík prevodu mien a neko- merčných, živelných rizík) bola dostupná kapacita taká nedostatočná, že pokrytie takýchto rizík sa malo zjavne považovať za obchodnú aktivitu. Na základe analýzy súkromného zaisťovacieho trhu pomocou odkazov na tri kritéria – trvanie, umiestnenie a povaha poistených rizík – ako riziká „obchodovateľné“ správa posúdila obchodné s obdobím rizika bežne maximálne tri roky u vývozov do celého sveta. riziká 2. 3. Z následných pripomienok z členských štátov, profesijných združení a poisťovateľov vyplynulo, že táto definícia je, vše- obecne povedané, príliš široká. Väčšina predložených pripo- mienok je v súlade s názorom uvedeným v správe, že poli- tické riziká by sa mali vylúčiť, pretože trh súkromných zaisťovateľov nie je dostatočne rozsiahly, a pokiaľ ide o komerčné riziká, dávajú prednosť obdobiu maximálne dva roky. Taktiež sa javí ako veľmi ťažké zaistiť na súkromnom trhu komerčné riziko pretrvávania neplnenia finančného záväzku v štátoch, ktoré nie sú členmi OECD. 2. 4. S prihliadnutím na tesné väzby medzi možným pretrváva- ním neplnenia finančného záväzku a platobnou neschopno- sťou – možné riziko pretrvávania neplnenia finančného záväzku sa môže zmeniť na platobnú neschopnosť – a z toho vyplývajúcej potreby zaradiť obidve riziká do tej istej kate- je górie (obchodovateľné a neobchodovateľné riziká), v súčasnej dobe prezieravé vylúčiť všetky komerčné riziká vo vzťahu k nečlenským štátom OECD z definície obchodova- teľných rizík a oblasti pôsobnosti tohto oznámenia. A nako- niec, javí sa, že aj v súčasnosti ešte pretrvávajú ťažkosti pri získavaní súkromného zaistenia komerčného rizika v nie- ktorých členských štátoch OECD. 2. 5. S prihliadnutím na uvedené faktory sa na účely tohto ozná- menia pod pojmom „obchodovateľné“ riziká rozumejú komerčné riziká neštátnych dlžníkov (1), ktoré majú sídlo v štátoch uvedených v prílohe. U takýchto rizík je (1) Alebo neštátni ručitelia. Štátny dlžník alebo ručiteľ je dlžník alebo ručiteľ, ktorý akoukoľvek formou zastupuje orgány verejnej moci a nemôže byť súdne alebo v správnom konaní prehlásený za pla- tobne neschopného. Na účely tohto oznámenia sa podniky vlastnené štátom alebo pod kontrolou štátu podliehajúce bežným ustanove- niam právnych predpisov o súkromných spoločnostiach so sídlom v jednom zo štátov uvedených v prílohe ako štát s obchodovateľným rizikom pokladajú za neštátnych dlžníkov/ručiteľov. maximálne obdobie trvania rizika (to znamená výroba plus obdobie úveru s bežným východiskovým bodom Bernskej únie a obvyklými úverovými podmienkami) menej ako dva roky. Všetky ostatné riziká (t. j. politické, katastrofické riziká (2) a komerčné riziká u štátnych odberateľov a štátov, ktoré nie sú uvedené v prílohe) sa zatiaľ považujú za neobchodova- teľné. „Komerčné riziká“ sú definované na účely tohto oznámenia ako: — svojvoľné vypovedanie zmluvy dlžníkom, t. j. akékoľvek svojvoľné rozhodnutie neštátneho dlžníka prerušiť alebo ukončiť platnosť zmluvy bez zákonom uznávaného dôvodu, — svojvoľné odmietnutie neštátneho dlžníka prijať tovar, ktorý je predmetom zmluvy bez zákonom uznávaného dôvodu, — platobná neschopnosť neštátneho dlžníka alebo jeho ručiteľa, — neplatenie záväzkov vyplývajúcim zo zmluvy, t. j. pre- trvávajúce neplnenie finančného záväzku zo strany neštátneho dlžníka. 2. 6. Kapacita trhu súkromných zaisťovateľov môže byť rôzna. To znamená, že definícia obchodovateľného rizika nie je nemenná a môže sa časom zmeniť; mohla by sa napríklad rozšíriť o krytie politických rizík. Preto Komisia bude musieť definíciu pravidelne posudzovať (konkrétne aspoň raz ročne). Komisia bude tieto posúdenia konzultovať s člen- skými štátmi a ostatnými zúčastnenými stranami (3). Ak to bude potrebné, zmeny definície budú musieť zohľadniť pôsobnosť právnych predpisov spoločenstva, ktorými sa (2) T. j. vojna, revolúcia, prírodná katastrofa, jadrové havárie a podobne, a nie tzv. „riziká komerčnej katastrofy“ (katastrofické nahromadenie strát jednotlivých odberateľov alebo štátov), ktoré môžu byť pokryté škodným nadbytkom zaistenia a sú komerčnými rizikami. (3) Medzi iným Komisia vyzve na pomoc Radu (napríklad jej skupinu pre vývozné úvery). 150 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 riadi poistenie vývozných úverov, aby sa predišlo akémukoľ- vek konfliktu alebo právnej neistote. určité množstvo vlastných finančných prostriedkov (miera platobnej schopnosti, vrátane záručného fondu) a technických rezerv (najmä vyrovnávajúcu rezervu) a musia získať povolenie v súlade s článkom 6 a nasl. smernice 73/239/EHS, 3. Faktory, ktoré narúšajú hospodársku súťaž medzi súkromnými a štátnymi alebo štátom podporovanými poisťovateľmi vývozných úverov 3. 1. Faktory, ktoré môžu narušiť hospodársku súťaž v prospech štátnych alebo štátom podporovaných poisťovateľov vývoz- ných úverov, ktorí kryjú obchodovateľné riziká sú tieto (1): — štátne záruky de jure alebo de facto na úvery alebo na stra- ty. Takéto záruky umožňujú poisťovateľom získať úver s úrokovou sadzbou nižšou, než sú úrokové sadzby bežné na trhu alebo sa im umožní vypožičať si peniaze vôbec. Popritom je odstránená potreba týchto poisťova- teľov, aby sa zaistili na súkromnom trhu, — každý rozdiel v povinnostiach štátnych a súkromných poisťovateľov pri udržaní primeraných rezerv. Je treba poznamenať, že keď smernica Rady 73/239/EHS (2) bola zmenená a doplnená smernicou 87/343/ES (3), bolo dohodnuté, že vyňatie operácií poistenia vývozných úve- rov poskytovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou (článok 2 ods. 2 písm. d) pôvodnej smernice) z pôsob- nosti smernice sa netýka operácií krytia krátkodobých komerčných rizík, ktoré štátni alebo štátom podporo- vaní poisťovatelia vývozných úverov preberajú na svoj vlastný účet a bez záruk štátu (4). To znamená, že pre krytie krátkodobých komerčných rizík musia mať štátni alebo štátom podporovaní poisťovatelia k dispozícii — úľava alebo oslobodenie od daní obvykle splatných (ako napríklad daň z príjmov právnických osôb alebo dane vyberanej poistiek), — udelenie pomoci alebo poskytnutie kapitálu štátom. Pokiaľ ide o poskytnutie kapitálu štátom, mala by sa dodržiavať zásada, podľa ktorej kapitálové injekcie v sebe zahŕňajú prvok štátnej pomoci (5), ak štát v rámci trho- vého hospodárstva nekoná ako súkromný investor; poskytovanie služieb štátom v naturáliách, ako je naprí- klad sprístupnenie a využívanie štátnej infraštruktúry, štátnych zariadení alebo privilegovaných informácií (na- príklad informácie o dlžníkoch, ktoré zhromaždili zastu- piteľské úrady) za podmienok, ktoré nezodpovedajú ich skutočným nákladom; a zaistenie poskytované priamo alebo nepriamo štátom prostredníctvom niektorého štát- neho alebo štátom podporovaného poisťovateľa vývoz- ných úverov výhodnejších podmienok ako sú pod- mienky, ktoré poskytuje trh súkromných zaisťovateľov, čo vedie buď k podhodnoteniu ceny zaistenia, alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú súkromný trh nie je schopný poskytnúť. 3. 2. Typy prístupov uvedených v odseku 3. 1 poskytujú alebo môžu poskytovať poisťovateľom vývozných úverov, ktorí také konanie využívajú, nejakú finančnú výhodu v porov- naní s ostatnými poisťovateľmi vývozných úverov. Takéto finančné výhody poskytnuté len určitým podnikom narúšajú hospodársku súťaž a predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 92 ods. 1 zmluvy. (1) Viazaním štátneho alebo štátom podporovaného poisťovateľa pois- tenia vývozného úveru na poistenie neobchodovateľného rizika na prijatie pokrytia obchodovateľného rizika by sa mohol porušiť člá- nok 86 Zmluvy o ES. Takáto akcia by mohla aj byť predmetom vyše- trovania vedenom Komisiou a dokonca aj konania pred súdmi a vnú- troštátnymi orgánmi, ktoré sa zaoberajú hospodárskou súťažou. (2) Prvá smernica Rady 73/239/EHS z 24. júla 1973 o zbližovaní práv- nych predpisov, nariadení a správnych predpisov súvisiacich so zača- tím a vykonávaním podnikania v priamom poistení inom než život- nom poistení (Ú. v. ES L 228, 16. 8. 1973, s. 3). (3) Smernica Rady 87/343/EHS z 22. júna 1987, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 73/239/EHS o zbližovaní právnych a správnych pred- pisov súvisiacich so začatím a výkonom podnikania v priamom pois- tení inom ako životné poistenie (Ú. v. ES L 185, 4. 7. 1987, s. 72). (4) Pozri rozsudok Súdneho dvora v prípade C-63/89, Assurances du Credit a Cobac verzus Rada a Komisia, citovaný v poznámke pod čia- rou č. 5 na s. 1848 (ods. 22). Ustanovenie článku 92 ods. 1 sa týka všetkých opatrení, kto- rými sa poskytuje nejaká finančná alebo ekonomická výhoda určitým podnikom alebo výrobkom a predstavujú pre štátne prostriedky výdavok alebo stratu, skutočnú či možnú, za ktorú sa od dotknutého príjemcu nepožaduje nič alebo sa ide o opatrenia, ktoré negatívne požaduje málo, pokiaľ štátmi a hrozí ovplyvňujú obchod medzi členskými (5) Pozri oznámenie Komisie členským štátom týkajúce sa účasti štát- nych orgánov na kapitále spoločností (Bulletin ES 9-1984) a ozná- menie Komisie o uplatňovaní článku 92 a 93 zmluvy na štátne pod- niky v spracovateľskom odvetví (Ú. v. ES C 307, 13. 11. 1993, s. 3). 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 151 narušenie hospodárskej súťaže uprednostňovaním určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru (1). 4. Opatrenia požadované na odstránenie narušenia hospodárskej súťaže v oblasti poistenia krátkodobých vývozných úverov s ohľa- dom na obchodovateľné riziká Finančné výhody uvedené v odseku 3. 1 s ohľadom na obcho- dovateľné riziká, ako sú definované v odseku 2. 5, negatívne pôsobia na vnútorný obchod spoločenstva v oblasti služieb. Popritom vedú k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôz- nych členských štátoch k dispozícii na krytie obchodovateľ- ných rizík a týmto narúšajú hospodársku súťaž medzi spo- ločnosťami v členských štátoch a majú druhotné účinky na obchod vo vnútri spoločenstva bez ohľadu na to, či ide o vývoz v rámci spoločenstva, alebo o vývoz do štátov mimo spoločenstva (2). Výnimky poskytnuté podľa článku 92 zmluvy sa neuplatňujú na pomoc pri poistení obchodova- teľných rizík. Rušivé účinky takejto pomoci v spoločenstve prevažujú nad prípadnými národnými záujmami alebo záuj- mami spoločenstva pri podpore vývozu. Tento názor bol potvrdený v rozsudku Súdneho dvora v prípade C-63/89, ktorý sa priamo dotýkal problému, ktorým sa zaoberá toto oznámenie. Súd konštatoval, že hoci smernica o čiastočnej harmonizácii vyrovnávajúcich rezerv použiteľná pre poisťo- vacie spoločnosti, ktorá vylučuje transakcie s poistením vývozného úveru na účet štátu alebo s jeho zárukou, nebola nezákonná, faktory narúšajúce hospodársku súťaž medzi súkromnými alebo štátnymi alebo štátom podporovanými poisťovateľmi vývozných úverov „by mohli ospravedlniť využitie súdnych žalôb na stanovenie pokút za porušenie ustanovení (článku 92) (3)‚. Vo svojom rozsudku v prípade C-44/93 (4) Súdny dvor predpokladá, že predmetné výhody predstavujú štátnu pomoc a potvrdil, že Komisia by mohla podniknúť kroky na ich zrušenie. ‘“ (1) Pozri rozsudok Súdneho dvora v prípade 30/59 Steenkolenmjenen verzus High Authority, Zb. rozh. ESD 1961, s. 1, ods. 19; prípad 173/73 Taliansko verzus Komisia, Zb. rozh. ESD 1974, s. 709, prí- pad 730/79 Philip Morris verzus Komisia, Zb. rozh. ESD 1980, s. 2671. (2) Vo svojom rozsudku v prípade C-142/87 Belgicko verzus Komisia, uvedenom v poznámke pod čiarou č. 3, Súdny dvor konštatoval, že nielen pomoc pre vývoz uskutočňovaný v rámci spoločenstva, ale aj pomoc pre vývoz do štátov mimo spoločenstva môže ovplyvniť hos- podársku súťaž a obchod vo vnútri spoločenstva. Oba typy operácií sú poisťované poisťovateľmi vývozných úverov a pomoc, ktorá je im poskytnutá, môže preto mať dopad na hospodársku súťaž a obchod vo vnútri spoločenstva. (3) Uvedené v poznámke pod čiarou č. 5; pozri odsek 24. Generálny prokurátor Tesauro vo svojich záveroch k danému prípadu berie do úvahy, že keď existuje hospodárska súťaž medzi súkromnými a štát- nymi alebo štátom podporovanými poisťovateľmi vývozných úverov, potom ‚je veľmi pochybné, či členské štáty môžu legitímne poskyto- vať finančnú podporu štátnym prevádzkovateľom. Takýto zásah by nemusel byť zlučiteľný s pravidlami pre poskytovanie štátnej pomoci (Zb. rozh. ESD 1991, s. I-1835, ods. 15). ‘ (4) Uvedený v poznámke pod čiarou 3; pozri najmä odsek 34. 4. 1. Druhy štátnej pomoci uvedené v odseku 3. 1, ktoré využívajú štátni alebo štátom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách definovaných v odseku 2. 5, môžu narúšať hospodársku súťaž a nemôžu byť preto predmetom výnimky podľa pravidiel zmluvy, týka- júcich sa štátnej pomoci. 4. 2. Preto sa podľa článku 93 ods. 1 zmluvy vyžaduje od člen- ských štátov, aby zmenili a doplnili, v prípadoch, kde je to potrebné, svoje systémy poistenia vývozných úverov pre obchodovateľné riziká takým spôsobom, aby štátni alebo štátom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov nemohli využívať s ohľadom na takéto riziká ďalej uvedené druhy štátnej pomoci, a to v lehote jedného roka od uverej- nenia tohto oznámenia: a) štátne záruky na výpožičky alebo straty; b) oslobodenie od povinnosti vytvárať primerané rezervy a ostatných povinností uvedených v druhej zarážke odseku 3. 1; c) úľava alebo oslobodenie od dane alebo iných obvykle splatných poplatkov; d) pridelenie pomoci alebo poskytnutie rezerv kapitálu alebo iných foriem financovania za okolností, keď by súkromní investori konajúci podľa obvyklých podmie- nok trhu neinvestovali do spoločnosti, alebo za podmie- nok, ktoré sú pre súkromného investora neprijateľné; e) poskytnutie služieb v naturáliách zo strany štátu, ako je napríklad sprístupnenie a využívanie štátnej infraštruk- túry, štátnych zariadení alebo privilegovaných informá- cií (napríklad o dlžníkoch zhromaždené zastupiteľskými úradmi) za podmienok, ktoré nezodpovedajú ich skutoč- ným nákladom a 152 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 f) zaistenie poskytované priamo alebo nepriamo štátom prostredníctvom štátneho alebo štátom podporovaného poisťovateľa vývozných úverov za podmienok výhodnej- ších ako sú podmienky, ktoré poskytuje trh súkromného zaistenia, čo vedie buď k podhodnoteniu ceny zaistenia, alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú by súkromný trh nebol schopný poskytnúť. neobchodovateľných rizík poisťovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou oddelenú administratívu a samostatné účtov- níctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc. Účtovníctvo týkajúce sa poisťovacích činností vykonávaných na vlastný účet poisťo- vateľa smernice Rady 91/674/ES (1). by malo spĺňať náležitosti Pokiaľ však nie je výsledok rozboru uvedeného v bode 4. 3, existujúce doplnkové dohody štátu o zaistení zostávajú prí- pustné na prechodné obdobie za predpokladu, že: — štátne zaistenie je menšinovým prvkom v celkovom zaisťovacom balíku poisťovateľa, — tam, kde zmluvy o zaistení uzatvorené poisťovateľom kryjú obchodovateľné a zároveň aj neobchodovateľné riziká a akékoľvek štátne zaistenie takto nevyhnutne kryje obchodovateľné riziká, nesmie štátne krytie obcho- dovateľných rizík prekročiť hranice krytia, ktoré by bol schopný poskytnúť súkromný trh so zaistením, ak by krytie pre takéto riziká bolo zaisťované oddelene, — zaistenie poskytované štátom neumožňuje poisťovate- ľovi kryť riziká vzniknuté jednotlivým odberateľom nad rámec hraníc stanovených účasťou súkromných zaisťo- vateľov, — poistné požadované štátnym zaistením je preukázateľne úmerné riziku a vypočíta sa pomocou postupov použí- vaných v trhovom sektore a tam, kde je dostupná ekvi- valentná trhová sadzba poistného, sa rovná najmenej tejto sadzbe, — štátne zaistenie obchodovateľných rizík je prístupné pre všetkých poisťovateľov úverov, ktorí sú schopní splniť všeobecné kritériá spôsobilosti. Okrem toho každý členský štát, ktorý poskytuje zaisťovacie krytie pre poisťovateľa vývozných úverov prostredníctvom účasti alebo zapojenia sa do zaisťovateľských zmlúv súkrom- ného sektora, ktoré kryjú obchodovateľné aj neobchodova- teľné riziká, bude povinný preukázať, že tieto dojednania neobsahujú štátnu pomoc v zmysle odseku 4. 2 písm. f). Na tento účel bude Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi, od uverejnenia tohto oznámenia, nepretržite sledo- vať takéto dojednania na základe správ vypracovaných raz za šesť mesiacov a predkladaných dotknutými členskými štátmi a do konca roka 1998 vypracuje ucelený rozbor týchto dojednaní. Rozbor vezme do úvahy všetky doteraz získané poznatky a skúsenosti týkajúce sa trhového mecha- nizmu poisťovania krátkodobých vývozných úverov a o zasahovaní členských štátov do týchto trhových mecha- nizmov, a to na základe správ o realizácii dodaných podľa odseku 4. 5, z prvých z výročných rozborov, ktoré sa majú vykonať podľa odseku 4. 6 a na základe oznámení o využí- vaní únikovej doložky podľa odseku 4. 4. Ak z tohto rozboru vyplynie, že dojednania v členskom štáte zahŕňajú štátnu pomoc, potom bude členský štát požiadaný, aby ich ukončil najneskôr do konca roka 1999. 4. 4. Výnimky zo zásady, podľa ktorých by sa poistenie vývoz- ných úverov pri obchodovateľných rizikách malo kryť štát- nymi alebo štátom podporovanými poisťovateľmi vývoz- ných úverov iba vtedy, keď krytie neobsahuje žiadnu z finančných výhod uvedených v odseku 4. 2, sa smú povo- liť len za okolností určených ďalej. V určitých štátoch môže dôjsť k situácii, že z dôvodu nedo- statočnej kapacity poistenia alebo zaistenia nemusí byť kry- tie obchodovateľného rizika vývozného úveru dočasne dostupné ani zo strany súkromných poisťovateľov vývoz- ných úverov, ani zo strany štátnych alebo štátom podporo- vaných poisťovateľov vývozných úverov, ktorí poskytujú krytie na svoj vlastný účet. Preto sú takéto riziká dočasne pokladané za neobchodovateľné. Za takýchto okolností môžu byť tieto dočasne neobchodo- vateľné riziká poistené na účet štátneho alebo štátom pod- porovaného poisťovateľa vývozných úverov, ktorý kryje 4. 3. Na účely dosiahnutia súladu s odsekom 4. 2 štátni alebo štá- tom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov budú povinní aspoň viesť pre poistenie obchodovateľných a (1) Smernica Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o celoročnej závierke účtov a konsolidovanej účtovnej závierke poisťovacích pod- nikov (Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1991, s. 7). 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 153 neobchodovateľné riziká poistené na účet štátu alebo s jeho zárukou. V takomto prípade by poisťovateľ mal, pokiaľ je to možné, zjednotiť svoje sadzby poistného pre takéto riziká so sadzbami, ktoré si za porovnateľné druhy rizika účtujú súkromní poisťovatelia vývozných úverov. Každý členský štát, ktorý má v úmysle použiť túto únikovú doložku, by mal bezodkladne informovať Komisiu o takomto zámere. Oznámenie by malo obsahovať správu o trhu s dôkazom, že nevyhnutné krytie rizík nie je na trhu súkromného poistenia dostupné a zdôvodniť použitie tejto únikovej doložky dôkazmi predloženými dvoma veľkými známymi medzinárodnými poisťovateľmi vývozných úverov a jedným vnútroštátnym poisťovateľom vývozných úverov. Toto oznámenie by okrem toho malo obsahovať popis pod- mienok, ktoré štátny alebo štátom podporovaný poisťovateľ vývozných úverov zamýšľa použiť s ohľadom na krytie takýchto rizík. Komisia do dvoch mesiacov po prijatí takéhoto oznámenia preskúma, či použitie únikovej doložky je v súlade s horeu- vedenými podmienkami a či je zlučiteľné so zmluvou. Ak Komisia zistí, že podmienky na využitie únikovej doložky sú splnené, jej rozhodnutie o zlučiteľnosti je obmedzené na dva roky od dátumu vydania rozhodnutia za predpokla- du, že trhové podmienky zdôvodňujúce použitie únikovej doložky sa počas tohto obdobia nezmenia. Okrem toho môže Komisia po konzultácii s ostatnými člen- skými štátmi revidovať podmienky pre použitie únikovej doložky; môže taktiež rozhodnúť o jej prerušení alebo nahradení iným vhodným systémom. 4. 5. Toto oznámenie je uplatniteľné od 1. januára 1998 na obdo- bie piatich rokov. Členské štáty musia informovať Komisiu do dvoch mesiacov od zverejnenia tohto oznámenia, či pri- jímajú odporúčania obsiahnuté v oznámení. Členské štáty sú povinné najneskôr do 1. januára 1999 informovať Komisiu o opatreniach, ktoré prijali na dosiahnutie súladu s týmto oznámením. Ak zo správ členských štátov, prípadne z ďal- ších zdrojov vyplynie, že systémy v používané v členských štátoch ešte stále obsahujú prvky štátnej pomoci, Komisia posúdi takúto pomoc podľa článkov 92 a 93 zmluvy v súlade s vyššie uvedenou politikou. 4. 6. Komisia v spolupráci s členskými štátmi a zúčastnenými stranami preverí definíciu obchodovateľného rizika a použí- vania tohto oznámenia z hľadiska vývoja na trhu a prípad- ných právnych predpisov spoločenstva. Všetky informácie, ktoré Komisia dostane od členských štátov a zúčastnených strán v súvislosti s takýmto preverovaním, budú so súhla- som poskytovateľov informácií sprístupnené všetkým ostat- ným účastníkom preverovania. 154 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 PRÍLOHA Zoznam štátov s obchodovateľným rizikom Štáty, ktoré sú členmi OECD a ktoré sú považované za štáty s obcho- dovateľným rizikom Austrália Kanada Island Japonsko Nový Zéland Nórsko Švajčiarsko Spojené štáty americké Európska únia Rakúsko Belgicko Dánsko Fínsko Francúzsko Nemecko Grécko Írsko Taliansko Luxembursko Holandsko Portugalsko Španielsko Švédsko Spojené kráľovstvo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2942/97 του Rolf LINKOHR προς την Επ τροπή. Ποιότητα των θαλασσίων υδάτων στη νήσο Grand Canaria, στις ακτές του San Augustin έως την Bahia Felix

eurovoc_concepts:
Spain
bathing water
coastal pollution
marine pollution
quality of the environment
tourism
wastewater
water treatment

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2961/97 del Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM a la Comisión. Reducción de la burocracia en la política regional y de investigación de la UE

eurovoc_concepts:
EU financing
EU regional policy
administrative formalities
administrative transparency
aid system
eligible region
research and development
structural policy

formats: html pdf print

text: C 134/44 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 98 Respuesta (22 de diciembre de 1997) El Consejo lamenta los incidentes mencionados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y hace notar que concede la mayor importancia al respeto de los derechos humanos y de la democracia en Turqu(cid:14)·a, condenado sin ambages cualquier violacio·n a este respecto de sus contactos con las autoridades turcas. Por lo que se refiere al convoy por la paz, el Presidente del Consejo menciono· el 1 de septiembre de 1997 en Ankara la forma en que se hab(cid:14)·a trado a dicho convoy. El Gobierno turco justifico· ese trato, concluida la negativa de autorizacio·n para que el convoy llegara a Ankara, invocando motivos de orden pu·blico. No existe la menor duda de que las autoridades turcas han manejado mal todo este asuto y no ignoran la leg(cid:14)·tima consternacio·n que su intervencio·n ha suscitado en la Unio·n Europea. (98/C 134/52) PREGUNTA ESCRITA E-2961/97 de Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Reduccio·n de la burocracia en la pol(cid:14)·tica regional y de investigacio·n de la UE La Unio·n Europea intenta reducir las diferencias de desarrollo entre sus regiones mediante soluciones en el a·mbito de la pol(cid:14)·tica regional y estructural. Sin embargo, a menudo las ayudas comunitarias no llegan a ser percibidas por las regiones debido fundamentalmente a la pesada burocracia de la UE y a los complejos procedimientos para su solicitud, y no tanto, por ejemplo, por la mala calidad de los proyectos. Una situacio·n similar se da igualmente en el caso de los programas de investigacio·n comunitarios, cuyo procedimiento de presentacio·n de solicitudes es especialmente complejo. ¿Co·mo va a tener en cuenta la Comisio·n Europea de manera concreta la necesidad de reducir la burocracia de la UE, por ejemplo, en la futura reorganizacio·n de los Fondos estructurales en materia de pol(cid:14)·tica regional, a fin de que la asignacio·n de las ayudas a nivel regional sea ma·s eficaz? ¿Co·mo va a garantizar la Comisio·n que los excluidos en el proceso de presentacio·n de solicitudes reciban una respuesta a las mismas para que puedan aprender de la experiencia? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (27 de octubre de 1997) Por lo que respecta a la reorganizacio·n futura de los Fondos estructurales, la Comisio·n ya sen(cid:152)alo·, en su Comunicacio·n «Agenda 2000» (1), su voluntad de simplificar las disposiciones de aplicacio·n, en particular mediante la clarificacio·n de las responsabilidades entre los Estados miembros, las regiones y la Comisio·n. Cuando apruebe sus nuevas propuestas de Reglamento a principios del an(cid:152)o 1998, la Comisio·n especificara· las disposiciones relativas al funcionamiento de los Fondos estructurales para el pro·ximo periodo de programacio·n. En cuanto a las condiciones necesarias para acceder a la financiacio·n desde un punto de vista geogra·fico, la Comisio·n explicara·, como lo esta· haciendo ahora y cada vez que se le plantee esta pregunta, las razones por las cuales no son seleccionadas algunas regiones propuestas por los Estados miembros. Por lo que respecta a los proyectos espec(cid:14)·ficos, son las autoridades de los Estados miembros quienes habra·n de proporcionar las informaciones necesarias en funcio·n de los reg(cid:14)·menes nacionales en vigor. En lo tocante a los programas comunitarios de investigacio·n y desarrollo tecnolo·gico (I+DT), los procedimientos para obtener la financiacio·n son fundamentalmente diferentes, ya que entran(cid:152)an decisiones de financiacio·n adoptadas directamente por la propia Comisio·n, tras el dictamen de los Comite·s de programas, integrados por representantes de los Estados miembros. A lo largo de estos an(cid:152)os, la Comisio·n ha ido incrementando progresivamente la transparencia de sus procedimientos y reduciendo el tiempo necesario para la adopcio·n de las decisiones relativas a la financiacio·n. Cualquiera que presente una propuesta, independientemente de la misma, recibe una confirmacio·n por escrito de la decisio·n de evaluacio·n de la Comisio·n. Esta notificacio·n, que se env(cid:14)·a inmediatamente despue·s de haber tomado la decisio·n, explica brevemente las razones por las que se ha llegado a la misma y la posibilidad de obtener de la Comisio·n explicaciones ma·s detalladas. (1) COM(97)2000 final


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2922/97 von Klaus REHDER an die Kommission. Entwicklung des Obst- und Gemüsemarktes in der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
Germany
agricultural production
fruit
production surplus
tax
taxpayer
vegetable
withdrawal from the market

text: 16. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 117/101 (98/C 117/128) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2919/97 von Bertel Haarder (ELDR) an die Kommission (5. September 1997) Betrifft: Durchfu¤hrung der Richtlinie u¤ber die Ta¤tigkeit der Kreditinstitute Kann die Kommission vor dem Hintergrund der Richtlinie des Rates 89/646/EWG (1) zur Koordinierung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften u¤ber die Aufnahme und Ausu¤bung der Ta¤tigkeit der Kreditinstitute mitteilen, auf welche Weise und wann die Bestimmungen des Artikel 16 der genannten Richtlinie im Hinblick auf den Begriff der Partei und die Schweigepflicht von den Mitgliedstaaten umgesetzt wurden? (1) ABl. L 386 vom 30. 12. 1989, S. 1. Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (8. Oktober 1997) Die Kommission u¤bermittelt der Frau Abgeordneten und dem Generalsekreta¤r des Parlaments auf direktem Wege eine Tabelle mit Hinweisen betreffend die nationalen Umsetzungsma(cid:223)nahmen zur Zweiten Bankrichtlinie (89/646/EWG). Was die Umsetzung von Artikel 16 betrifft, so fu¤hrt die Kommission gegenwa¤rtig eine umfassende Untersuchung durch, in deren Rahmen die Umsetzung der Vorschriften der Zweiten Richtlinie in das einzelstaatliche Recht eingehend analysiert wird. Diese Studie wird Ende des Jahres abgeschlossen. (98/C 117/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2922/97 von Klaus Rehder (PSE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Entwicklung des Obst- und Gemu¤semarktes in der Europa¤ischen Union Laut Aussagen der Arbeitsgemeinschaft der Verbraucherverba¤nde (AgV) sollen fu¤r die Erzeugung und Beseitigung von Obst- und Gemu¤seu¤berschu¤ssen seit 1990 (Stand: 1994) in der Europa¤ischen Union insgesamt fast 15 Mrd. DM ausgegeben worden sein. Aus den Taschen der deutschen Steuerzahler ha¤tten davon etwa 4,5 Mrd. DM gestammt. Allein im Wirtschaftsjahr 1993/94 sollen etwa 2,5 Mrd. DM Obst und Gemu¤se mit Steuergeldern (unmittelbare Kosten in der EU 1,2 Mrd. DM, davon 360 Mio deutsche Steuergelder) aufgekauft und vernichtet worden sein. Diese Vernichtung wu¤rde allein den deutschen Steuerzahler voraussichtlich pro Jahr weitere 4-5 Mrd. DM kosten. 1. Welche Mittel sind nach Berechnungen der Europa¤ischen Kommission von 1990 bis heute zur Vernichtung von U¤ berschu¤ssen und fu¤r Marktru¤cknahmen in den einzelnen Mitgliedstaaten bzw. durch die Europa¤ische Union gezahlt worden? In welchem Umfang sind dabei Interventionsbesta¤nde zu Alkohol verarbeitet, verfu¤ttert oder u¤ber 2. Mu¤llkippen entsorgt worden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (24. Oktober 1997) 1. Die Mittel, die seit 1990 als finanzieller Ausgleich fu¤r Marktru¤cknahmen von Obst und Gemu¤se aufgewendet wurden, sind › nach Mitgliedstaaten und Haushaltsjahren aufgeschlu¤sselt › in den Tabellen aufgefu¤hrt, die dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zugesandt wurden. Diesen Tabellen ist au(cid:223)erdem zu entnehmen, welche Mengen zwischen dem Wirtschaftsjahr 1970/71 und 2. dem Wirtschaftsjahr 1992/93 (dem letzten Wirtschaftsjahr, fu¤r das diesbezu¤glich Zahlen vorliegen) aus dem Markt genommen und welcher Bestimmung sie zugefu¤hrt wurden


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2974/97 van Joaquín SISÓ CRUELLAS aan de Commissie. Veiligheid in pretparken

eurovoc_concepts:
accident prevention
consumer protection
death
fact-finding mission
leisure park
product safety
roadworthiness tests
safety device
safety standard
transport accident

text: C 102/158 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 (98/C 102/236) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2973/97 van Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Automatisering in de Europese MKB(cid:146)s Een Spaanse manager van een groot bedrijf, dat koploper is in de wereld op het gebied van de ontwikkeling van software, heeft onlangs verklaard dat de investeringen in informatietechnologie in Spanje slechts 50% bedragen van het Europese gemiddelde. Dit verschil zou met name te wijten zijn aan de MKB(cid:146)s, waarvan de helft nog steeds niet over een eigen computer beschikt, terwijl de andere helft gemiddeld niet meer dan vijf computers gebruikt, en dit ofschoon de Spaanse ondernemers zich bewust zijn van het belang van de automatisering voor het concurrentievermogen van de MKB(cid:146)s. Kan de Commissie in verband met deze kwestie: 1. de percentages mededelen, per EU-lidstaat, van de MKB(cid:146)s die over computers beschikken; 2. mededelen of de MKB(cid:146)s communautaire steun kunnen ontvangen voor dit soort investeringen, en zo ja, in het kader van welke acties? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (24 oktober 1997) Gezien de omvang van het antwoord, doet de Commissie het rechtstreeks aan het geachte Parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toekomen. (98/C 102/237) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2974/97 van Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Veiligheid in pretparken Op 5 juli 1997 is in het pretpark van Port Aventura (Spanje) een persoon overleden nadat hij uit de Stampida, de sterkst overhellende houten achtbaan ter wereld, was geslingerd, op de plaats waar de wagentjes hun hoogste snelheid bereiken (72 kilometer per uur), en na een steile afdaling. De beheerders van het pretpark hebben erop gewezen dat de wagentjes van de Stampida zijn voorzien van een individueel vergrendelingssyteem dat vo·o·r elke start door het personeel wordt gecontroleerd, en dat indien een veiligheidsbeugel van een van de wagentjes niet goed sluit, de achtbaan wordt geblokkeerd en onmogelijk kan starten. De veiligheidsbeugel van het betreffende wagentje zat na de rit nog steeds vast, zodat ervan wordt uitgegaan dat er aan het veiligheidssysteem niets schortte. Er werd een onderzoek ingesteld naar de oorzaak van het ongeval. Naar aanleiding van deze tragische gebeurtenis is in de media gewag gemaakt van het ontbreken van wettelijke regels waaraan de veiligheidssystemen van de diverse attracties in pretparken zouden moeten voldoen. Deze attracties zijn nochtans voor vele mensen een vorm van tijdverdrijf en trekken grote aantallen bezoekers. Kan de Commissie mededelen of er Europese normen bestaan betreffende de veiligheid in pretparken? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (27 oktober 1997) Het geachte Parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op mondelinge vraag H-669/97 van de heer Willockx tijdens het vragenuur in de vergaderperiode van het Parlement van september 1997 (1). (1) Handelingen van het Europees Parlement (september 1997)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2921/97 af Bertel HAARDER til Kommissionen. Udviklingsbistand til tredjelande

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
developing countries
development aid
foreign national
human rights
return migration
right of asylum


title: 374 L 0409 : Council Directive of 22 July 1974 on the harmonization of the laws of the Member States relating to honey (74/409/EEC)(OJ No L 221, 12.8.1974, p. 10).,374 L 0409 : Directiva del Consejo de 22 de julio de 1974 relativa a la armonización de legislaciones de los Estados miembros sobre la miel (74/409/CEE)(DO n̊ L 221 de 12.8.1974, p. 10)(EE 13, V 4, p. 24).,374 L 0409 : Directiva do Conselho de 22 de Julho de 1974 relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes ao mel (74/409/CEE)(JO n̊ L 221 de 12.8.1974, p. 10)(EE 13 F 4, p. 24).,374 L 0409 : Directive du Conseil du 22 juillet 1974 relative à l'harmonisation des législations des États membres concernant le miel (74/409/CEE)(JO n̊ L 221 du 12.8.1974, p. 10).,374 L 0409 : Direttiva del Consiglio del 22 luglio 1974 relativa all'armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri concernenti il miele (74/409/CEE)(GU n. L 221 del 12.8.1974, pag. 10).,374 L 0409 : Neuvoston direktiivi annettu 22 päïvänä heinäkuuta 1974, hunajaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (74/409/ETY)(EYVL N:o L 221, 12.8.1974, s. 10)(EP. 13/NIDE 04, s. 51).,374 L 0409 : Richtlijn van de Raad van 22 juli 1974 betreffende de harmonisatie van de wettelijke voorschriften van de Lid-Staten inzake honing (74/409/EEG)(PB nr. L 221 van 12.8.1974, blz. 10).,374 L 0409 : Richtlinie des Rates vom 22. Juli 1974 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten betreffend Honig (74/409/EWG)(ABl.Nr. L 221 vom 12.8.1974, S. 10).,374 L 0409 : Rådets direktiv af 22. juli 1974 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning vedrørende honning (74/409/EØF)(EFT nr. L 221 af 12.8.1974, s. 10).,374 L 0409 : Rådets direktiv av den 22 juli 1974 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om honung (74/409/EEG)(EGT nr L 221, 12.8.1974, s. 10)(SU 13/Vol. 4, s. 51).,374 L 0409 : Οδηγία του Συμβουλίου της 22ας Ιουλίου 1974 περί εναρμονίσεως των νομοθεσιών των Κρατών μελών που αφορούν το μέλι (74/409/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 221 της 12.8.1974, σ. 10)(ΕΛ 3 Τ 11, σ. 34).

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consolidation of EU law
honey


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1792/97 af 17. september 1997 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den syvende dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: QUESTION ECRITE no 2892/97 de Glyn FORD à la Commission. Harmonisation des compléments vitaminés et autres compléments destinés à améliorer la santé

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer protection
food additive
medicinal product
nutrition
pharmaceutical product
public health
vitamin

text: 16. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 117/95 L(cid:146)Union europe·enne a e·voque· le cas de M. Yusefi avec les autorite·s iraniennes dans le cadre du dialogue critique UE-Iran, structure au sein de laquelle, jusqu(cid:146)en avril 1997, e·taient souleve·es, entre autres, des questions concernant les droits de l(cid:146)homme avec l(cid:146)Iran. L(cid:146)Union et ses E· tats membres participent par ailleurs activement aux travaux de la Commission des droits de l(cid:146)homme des Nations unies et de la Troisie‘me commission de l(cid:146)Assemble·e ge·ne·rale des Nations unies, qui sont les principales enceintes pour l(cid:146)examen de la situation des droits de l(cid:146)homme en Iran. (98/C 117/121) QUESTION E· CRITE E-2892/97 pose·e par Glyn Ford (PSE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Harmonisation des comple·ments vitamine·s et autres comple·ments destine·s a‘ ame·liorer la sante· La Commission se rend-elle compte que les projets d(cid:146)harmonisation des comple·ments vitamine·s et autres comple·ments destine·s a‘ ame·liorer la sante· pourraient avoir pour re·sultat que ces produits auraient une teneur limite·e en vitamines? Reconna(cid:14)(cid:136)t-elle que, dans certains cas, de forts dosages de vitamines ont contribue· dans une mesure conside·rable a‘ ame·liorer l(cid:146)e·tat de sante· de personnes malades? Re·ponse donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (15 octobre 1997) Un document de discussion sur l(cid:146)ajout de vitamines et de mine·raux aux aliments et sur les comple·ments alimentaires, pre·pare· par la Commission, a e·te· mis a‘ la disposition du public et est adresse· directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secre·tariat du Parlement. Ce document a souleve· un certain nombre de questions et des commentaires e·taient requis pour le 30 septembre 1997. La Commission e·valuera soigneusement les commentaires re(cid:231)us avant de prendre toute mesure allant dans le sens de l(cid:146)harmonisation. A‘ ce stade, la Commission ne peut pre·voir les re·sultats d(cid:146)une telle harmonisation sur toute question telle que la teneur en vitamines. La Commission examinera les preuves, fournies par des donne·es scientifiques ge·ne·ralement acceptables, des be·ne·fices lie·s a‘ la dose de vitamines pour la sante· des consommateurs. (98/C 117/122) QUESTION E· CRITE E-2898/97 pose·e par Bartho Pronk (PPE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Assurance maladie dans l(cid:146)UE Aux Pays-Bas, les personnes assure·es aupre‘s d(cid:146)organismes prive·s ne peuvent obtenir, en cas de de·placement a‘ l(cid:146)inte·rieur de l(cid:146)Union europe·enne, le formulaire E111 pour les soins me·dicaux d(cid:146)urgence dans un autre E· tat membre sur la base de l(cid:146)annexe VI du re‘glement 1408/71 (1) (relatif a‘ l(cid:146)application des re·gimes de se·curite· sociale aux travailleurs salarie·s, aux travailleurs non salarie·s et aux membres de leur famille qui se de·placent a‘ l(cid:146)inte·rieur de la Communaute·). 1. Est-il exact qu(cid:146)en Sue‘de, pays qui posse‘de un re·gime national d(cid:146)assurance maladie, les ressortissants de l(cid:146)UE se voient re·clamer un formulaire E111 pour les soins de sante·, qu(cid:146)ils soient affilie·s a‘ un re·gime prive· ou au re·gime national dans leur pays d(cid:146)origine? Dans quels autres E· tats membres de l(cid:146)Union posse·dant un re·gime national ce formulaire est-il demande· 2. dans de tels cas?


title: A União europeia editora 1997 : Extracto do nosso catálogo de publicações.

eurovoc_concepts:
EU publication
catalogue


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1791/97, annettu 17 päivänä syyskuuta 1997, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2929/97 του Elly PLOOIJ-VAN GORSEL προς την Επ τροπή. Ευρωπαϊκή επιδότηση σε ολλανδική επιχείρηση

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Netherlands
aid to undertakings
communications industry
transmission network


title: Beschluß des Ausschusses der Regionen vom 17. September 1997 über den Zugang der Öffentlichkeit zu Dokumenten des Ausschusses der Regionen

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
access to EU information

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2911/97 del Johanna MAIJ-WEGGEN a la Comisión. Niños con SIDA en África

eurovoc_concepts:
AIDS
Africa
EU aid
Unicef
child
dissemination of information
health education
mortality
public awareness campaign
sexually transmitted disease


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2926/97 dell'on. Anne McINTOSH alla Commissione. Finanziamento dell'istruzione superiore nel Regno Unito

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
EU programme
United Kingdom
education grant
foreign student
higher education
length of studies
recognition of diplomas

text: C 117/102 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 4. 98 (98/C 117/130) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2924/97 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Roditori di laboratorio Michael Festing dell(cid:146)unita‘ «tossicologia» del Consiglio britannico della ricerca medica, ha di recente elaborato un rapporto nel quale fa rilevare come migliaia di roditori di laboratorio sono sacrificati ogni anno per test sulla tossicita‘ che non presentano le necessarie garanzie scientifiche. La Commissione ha esaminato tale rapporto? Quali proposte intende avanzare per eliminare progressivamente l(cid:146)uso di animali per i test di tossicita‘ e per facilitare lo sviluppo di metodi alternativi alla sperimentazione sugli animali? Risposta della sig. ra Cresson a nome della Commissione (23 ottobre 1997) Il ben noto lavoro cui l(cid:146)onorevole parlamentare fa riferimento mostra che gli studi tossicologici utilizzano spesso un numero di animali inutilmente elevato e forniscono tavolta dati che sono analizzati in modo inadeguato per il ricorso a sistemi statistici non idonei. La Commissione coordina a livello comunitario la validazione dei metodi grazie all(cid:146)ECVAM (European centre for the validation of alternative methods) del CCR e sta mettendo a punto lo scambio d(cid:146)informazioni a livello locale sui sistemi avanzati di metodi alternativi. D(cid:146)altra parte, la ricerca per lo sviluppo di test in provetta come alternativa agli esperimenti su animali ha rappresentato per oltre dieci anni una delle priorita‘ dei vari programmi comunitari d(cid:146)azione indiretta nel settore della biotecnologia. (98/C 117/131) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2926/97 di Anne McIntosh (PPE) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Finanziamento dell(cid:146)istruzione superiore nel Regno Unito La commissione nazionale d(cid:146)inchiesta sull(cid:146)istruzione superiore nel Regno Unito, presieduta da sir Ron Dearing, ha presentato una relazione nella quale si raccomanda di aumentare il numero dei cicli di studio della durata di uno e due anni. La Commissione puo‘ confermare che tali cicli di studio sarebbero ammissibili a un finanziamento comunitario, indicando se un ciclo di studio deve avere una durata minima per poter ricevere un sostegno finanziario dall(cid:146)UE? I diplomi rilasciati al termine di tali corsi della durata di uno o due anni saranno riconosciuti come titoli di istruzione superiore in altri Stati membri? Risposta data dalla sig. ra Cresson a nome della Commissione (14 novembre 1997) Sussiste la possibilita‘ di ottenere finanziamenti comunitari volti a sostenere la cooperazione tra gli istituti d(cid:146)istruzione superiore negli Stati membri, segnatamente attraverso il capitolo Erasmus del programma Socrates e attraverso il programma Leonardo da Vinci


title: WRITTEN QUESTION No. 2971/97 by Michael HINDLEY to the Commission. Gulf Cooperation Council Delegation

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
GCC countries
Gulf Cooperation Council
the EU's international role
trade policy
trade volume

text: C 117/118 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 (98/C 117/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-2971/97 fr(cid:229)n Michael Hindley (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: En delegation i Gulfstaternas samarbetsr(cid:229)d Har kommissionen fo¤r avsikt att uppra¤tta en delegation i la¤nderna i Gulfstaternas samarbetsr(cid:229)d, med tanke p(cid:229) att v(cid:229)r handel med dessa la¤nder a¤r s(cid:229) enormt betydelsefull? Svar fr(cid:229)n Hans Van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 oktober 1997) Kommissionen ser sta¤ndigt o¤ver sitt na¤tverk av delegationer. Kommissionen a¤r fullt medveten om den o¤kade betydelsen av fo¤rbindelserna mellan gemenskapen och la¤nderna i Gulfstaternas samarbetsr(cid:229)d. I detta sammanhang a¤r det ett av kommissionens m(cid:229)l att o¤ppna en delegation i Riyadh. Det a¤r emellertid inte mo¤jligt att o¤ppna n(cid:229)gon delegation fo¤rra¤n no¤dva¤ndiga medel gjorts tillga¤ngliga, antingen genom omfo¤rdelning av befintliga budgetmedel eller genom ytterligare budgetmedel. (98/C 117/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-2972/97 fr(cid:229)n Robert Sturdy (PPE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Reglering av skarvbest(cid:229)ndet i EU Europeiska kommissionen har strukit skarven (Phalacrocorax sinensis) fr(cid:229)n bilaga I till r(cid:229)dets direktiv nr 79/409/EEG (1). Da¤rmed har medlemsstaterna befriats fr(cid:229)n kravet att vidta sa¤rskilda (cid:229)tga¤rder fo¤r att skydda skarvens naturliga miljo¤. Det va¤xande antalet skarvar i inlandsomr(cid:229)den kommer att fortsa¤tta ha fo¤ro¤dande effekt p(cid:229) fiskbest(cid:229)ndet, vilket tas upp i Europaparlamentets resolution B4-0138/96 (2). Trots att skarven nu har n(cid:229)tt upp till en mycket gynnsam bevarandestatus, begra¤nsas de nationella regleringar som kra¤vs fo¤r skarvbest(cid:229)nden fortfarande i ho¤g grad av f(cid:229)geldirektivet. Den 19 november 1996 bera¤ttade Bjerregaard fo¤r Moscovici att kommissionen har fo¤ljt arbetet som i Danmark och i Nederla¤nderna p(cid:229)bo¤rjats inom ramen fo¤r Bonn-konventionen ang(cid:229)ende ett internationellt fo¤rvaltnings- program fo¤r skarvarna (Phalacrocorax carbo). Vilka (cid:229)tga¤rder fo¤rva¤ntas ing(cid:229) i detta program och kommer det a¤ven att omfatta (cid:229)tga¤rder fo¤r den brittiska underarten Phalacrocorax carbo carbo? Anser kommissionen att de b(cid:229)da skarvarterna nu bo¤r anges i bilaga II i f(cid:229)geldirektivet, som en tillfa¤llig lo¤sning i all hast fo¤r att begra¤nsa ytterligare skador p(cid:229) fiskbest(cid:229)ndet, genom att underla¤tta fo¤r medlemsstaterna att lagstifta p(cid:229) omr(cid:229)det, till fo¤rm(cid:229)n fo¤r den ekologiska balansen (artikel 7. 4 i direktivet)? (1) EGT L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (2) EGT C 65, 4. 3. 1996, s. 158. Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 oktober 1997) Den internationella fo¤rvaltningsplanen fo¤r skarven, som fo¤rbereds p(cid:229) initiativ av Danmark och Nederla¤nderna, a¤r a¤nnu inte klar. Enligt rekommendation 5. 3, som antogs vid senaste mo¤tet mellan parterna till Bonnkonventionen om skydd av flyttande vilda djurarter i april 1997, skall detta arbete vara klart fo¤re (cid:229)rsskiftet 1997-98 och skall vara inriktat p(cid:229) underarten Phalacrocorax carbo sinensis. Fo¤rvaltnings(cid:229)tga¤rder som vidtas av medlemsstaterna bo¤r o¤verenssta¤mma med besta¤mmelserna i direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda f(cid:229)glar (1). Kommissionen kommer att fortsa¤tta uppmuntra samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna, sa¤rskilt inom ramen fo¤r (cid:148)ORNIS(cid:148)-kommitte·n som skapats enligt artikel 16 i det ha¤r direktivet


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2904/97 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Substâncias químicas tóxicas em produtos alimentares

eurovoc_concepts:
allergy
foodstuff
free circulation
medical research
pesticide residue
public health
research programme
toxic substance
toxicology

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/33 (98/C 134/39) PERGUNTA ESCRITA E-2903/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Fornecimentos de ura(cid:136)nio altamente enriquecido de origem russa, destinados ao reactor de investiga(cid:231)a(cid:152)o FRM II 1. Podera· a Comissa(cid:152)o confirmar se a Age(cid:136)ncia de Aprovisionamento Euratom encetou negocia(cid:231)o(cid:152)es, com as autoridades russas, relativamente ao abastecimento dos reactores de investiga(cid:231)a(cid:152)o europeus com ura(cid:136)nio altamente enriquecido? Sera· que as referidas negocia(cid:231)o(cid:152)es abrangem igualmente fornecimentos destinados ao reactor de investiga(cid:231)a(cid:152)o FRM II, de Munique, reactor esse que constitui objecto de controve·rsia? Em que fase se encontram as negocia(cid:231)o(cid:152)es? Quais os aspectos relativamente aos quais se logrou ja· um 2. consenso e quais as questo(cid:152)es ainda por definir? Quando devera· ocorrer a conclusa(cid:152)o das negocia(cid:231)o(cid:152)es? 3. Podera· a Comissa(cid:152)o confirmar a existe(cid:136)ncia de um projecto de acordo da Age(cid:136)ncia de Aprovisionamento Euratom relativo a fornecimentos de ura(cid:136)nio altamente enriquecido de origem russa, destinados ao reactor FRM II? Na(cid:152)o temera· a Comissa(cid:152)o que o caso vertente, que envolve o reactor de investiga(cid:231)a(cid:152)o FRM II, tenha um 4. impacte extremamente negativo na na(cid:152)o-prolifera(cid:231)a(cid:152)o de ura(cid:136)nio altamente enriquecido? Em caso negativo, por que raza(cid:152)o na(cid:152)o tem quaisquer du·vidas sobre esta mate·ria? Resposta de Christos Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (3 de Dezembro de 1997) 1. e 2. Ate· Novembro de 1997, na(cid:152)o existiam quaisquer negocia(cid:231)o(cid:152)es formais entre as autoridades russas e a Age(cid:136)ncia de Aprovisionamento Euratom relativamente ao abastecimento dos reactores na Comunidade afectados a fins de investiga(cid:231)a(cid:152)o com ura(cid:136)nio altamente enriquecido. 3. A Comissa(cid:152)o e a Age(cid:136)ncia de Aprovisionamento Euratom, em consulta com os Estados-membros da Comunidade interessados na utiliza(cid:231)a(cid:152)o, fabrico ou reprocessamento de combust(cid:14)·vel a‘ base de ura(cid:136)nio altamente enriquecido, desenvolveram um projecto de abordagem a utilizar em poss(cid:14)·veis negocia(cid:231)o(cid:152)es, caso estas se viessem a concretizar. Esta abordagem daria ao Governo da Federa(cid:231)a(cid:152)o Russa as garantias requeridas ao abrigo do regime multilateral de na(cid:152)o prolifera(cid:231)a(cid:152)o previsto no Tratado de Na(cid:152)o Prolifera(cid:231)a(cid:152)o das Armas Nucleares (TNP) e das orienta(cid:231)o(cid:152)es de Londres em mate·ria de transfere(cid:136)ncias nucleares. Este projecto de abordagem foi desenvolvido com vista a‘ sua aplica(cid:231)a(cid:152)o geral e na(cid:152)o se destina a uma instala(cid:231)a(cid:152)o nuclear espec(cid:14)·fica. A resposta a‘ pergunta formulada pela Senhora Deputada tem, portanto, que ser negativa. 4. A transfere(cid:136)ncia de ura(cid:136)nio altamente enriquecido para um Estado-membro que na(cid:152)o disponha de armas nucleares e sujeito aos mais estritos controlos de seguran(cid:231)a (salvaguardas), tanto por parte da Euratom como da Age(cid:136)ncia Internacional da Energia Ato·mica (AIEA), na(cid:152)o deveria suscitar preocupa(cid:231)o(cid:152)es em mate·ria de pol(cid:14)·tica de na(cid:152)o prolifera(cid:231)a(cid:152)o de armas nucleares, tendo em conta, alia·s, a excelente reputa(cid:231)a(cid:152)o dos Estados-membros neste dom(cid:14)·nio. Em conformidade com o Tratado de Na(cid:152)o Prolifera(cid:231)a(cid:152)o das Armas Nucleares (TNP) (artigo IV. 2), todas as partes no Tratado (das quais constam a Federa(cid:231)a(cid:152)o Russa e todos os Estados-membros da Euratom) se comprometem a facilitar e te(cid:136)m o direito de participar num interca(cid:136)mbio ta(cid:152)o completo quanto poss(cid:14)·vel de equipamento, materiais e informa(cid:231)a(cid:152)o cient(cid:14)·fica e te·cnica com vista a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o da energia nuclear para fins pac(cid:14)·ficos. O TNP na(cid:152)o conte·m qualquer disposi(cid:231)a(cid:152)o que restrinja esses direitos no caso do ura(cid:136)nio altamente enriquecido. (98/C 134/40) PERGUNTA ESCRITA E-2904/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Substa(cid:136)ncias qu(cid:14)·micas to·xicas em produtos alimentares Podera· a Comissa(cid:152)o indicar se existem, nos Estados-membros da UE, dados cient(cid:14)·ficos relativos a casos de 1. sensibilidade mu·ltipla a agentes qu(cid:14)·micos (Multy Chemical Sensitivity -MCS)? 2. Ter-se-a· registado um aumento de alergias nos Estados-membros da UE? Tera· sido realizado um inque·rito sobre a freque(cid:136)ncia dos casos de MCS e/ou de intolera(cid:136)ncia idiopa·tica ao meio ambiente (IEI=Ideopathik Environmental Intolerances)? Tera· aumentado o nu·mero dos casos em questa(cid:152)o?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2970/97 do Deputado Graham WATSON à Comissão. Tribunal Penal Internacional

eurovoc_concepts:
crime against humanity
government
human rights
international court
offence
ruling
veto
war crime

text: 3. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 102/157 A‘ luz do calenda·rio do subprograma 1 relativo a 1994, podera· a Comissa(cid:152)o informar dos progressos ja· realizados na constru(cid:231)a(cid:152)o dos referidos centros de dia, qual o nu·mero de centros ja· criados e qual a respectiva implanta(cid:231)a(cid:152)o? Resposta dada pelo Comissa·rio Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Novembro de 1997) O subprograma 1 do programa operacional «Luta contra a exclusa(cid:152)o no mercado de trabalho» visa pessoas deficientes, inclusive pessoas atingidas de doen(cid:231)as mentais ou de atraso mental. A Comissa(cid:152)o gostaria de chamar a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para o facto de que os centros de dia para assiste(cid:136)ncia a pessoas deficientes sa(cid:152)o conferidos no dito subprograma como ac(cid:231)a(cid:152)o eleg(cid:14)·vel para apoio e acompanhamento com vista a contribuir para a reintegra(cid:231)a(cid:152)o socioecono·mica destas pessoas, sem, no entanto, prever especificamente a cria(cid:231)a(cid:152)o deste tipo de centros. Quanto ao subprograma 2 «Previde(cid:136)ncia» do programa operacional «Assiste(cid:136)ncia me·dica» existem tre(cid:136)s medidas que preve(cid:136)em diversos tipos de centros para pessoas deficientes. A medida 2. 1. preve(cid:136) a cria(cid:231)a(cid:152)o de uma se·rie de centros de cuidados preventivos e de educa(cid:231)a(cid:152)o para as pessoas deficientes e um grande nu·mero de centros (25) esta(cid:152)o sendo estudados e constru(cid:14)·dos nas capitais dos diferentes «nomos» que foram considerados carecentes deste tipo de infra-estrutura. No a(cid:136)mbito da medida 2. 2. um certo nu·mero de centros de previde(cid:136)ncia (9-19) esta· sendo modernizado e restaurado para poder fornecer melhores cuidados de reabilita(cid:231)a(cid:152)o a‘ pessoas. Ale·m disso esta(cid:152)o em curso de realiza(cid:231)a(cid:152)o alguns centros para pessoas autistas. No a(cid:136)mbito da medida 2. 3. esta· prevista uma rede de centros na A· tica e em Tessalo·nica para as primeiras interven(cid:231)o(cid:152)es e cuidados de pessoas deficientes e outros grupos de pessoas exclu(cid:14)·das, cuja concep(cid:231)a(cid:152)o esta· conclu(cid:14)·da e que esta(cid:152)o em curso de realiza(cid:231)a(cid:152)o. (98/C 102/235) PERGUNTA ESCRITA E-2970/97 apresentada por Graham Watson (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Tribunal Penal Internacional Atendendo a‘s actuais limita(cid:231)o(cid:152)es do Tribunal de Justi(cid:231)a Internacional, qual a posi(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o sobre as negocia(cid:231)o(cid:152)es em curso tendo em vista a cria(cid:231)a(cid:152)o de um Tribunal Penal Internacional, habilitado a demandar em ju(cid:14)·zo qualquer indiv(cid:14)·duo, por motivo de genoc(cid:14)·dio, agressa(cid:152)o, crimes de guerra e outros crimes contra a humanidade, sem conferir direito de veto aos governos nacionais? Subscreve Comissa(cid:152)o a ideia de conferir a indiv(cid:14)·duos e grupos de cidada(cid:152)os, bem como aos governos nacionais e ao Delegado do Ministe·rio Pu·blico, o direito de submeter processos ao tribunal? Resposta dada pelo Sr. Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Outubro de 1997) A Comissa(cid:152)o constata que esta pergunta e· ide(cid:136)ntica a‘ pergunta escrita E-2944/97 formulada pelo Senhor Deputado. Consequentemente, remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para a resposta ja· dada (1) a essa pergunta. (1) Ver p. 152


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1799/97, annettu 17 päivänä syyskuuta 1997, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin muniin ja munankeltuaisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2923/97 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Plutonium i irske og britiske unges tænder

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
dental medicine
medical research
plutonium
radioactive pollution
radioactivity
young person

text: C 102/150 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 3. 4. 98 (98/C 102/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2923/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Plutonium i irske og britiske unges t(cid:230)nder I forbindelse med en undersłgelse foranlediget af det britiske sundhedsministerium er der antruffet plutonium i britiske og irske unges t(cid:230)nder, og indholdet var stłrst hos dem, der bor t(cid:230)t p(cid:229) kernekraftcentret Sellafield. Undersłgelsen, som er offentliggjort i Science of the Total Environment, bestod af kontrol af en prłve fra 3300 t(cid:230)nder taget som et led i tandl(cid:230)gebehandling af teenagere fra Wexford til Antrim i Irland og fra Kent i England til Det Skotske Hłjland. Det gennemsnitlige plutoniumindhold g(cid:229)r fra 7 millibecquerel/kg inden for en radius af 75 km fra Sellafield, 5 millibecquerel/kg inden for en radius fra 75 km til 225 km fra Sellafield til 3 millibecquerel/kg mere end 225 km fra Sellafield. Nick Priest, som gennemfłrte undersłgelsen som leder af den biomedicinske forskningsafdeling ved AEA Technology i Harwell, konkluderede, at plutoniumindholdet i disse prłver »n(cid:230)sten sikkert« stammede fra luftb(cid:229)rne emissioner fra Sellafield. Som den anden mulighed n(cid:230)vnte han, at visse partikler fra Sellafields udledninger i havet kan v(cid:230)re bl(cid:230)st tilbage fra Det Irske Hav i skumsprłjt for via ind(cid:229)nding i lungerne at havne i blodet, hvorefter plutoniet aflejres i knogler, t(cid:230)nder og leveren. Har Kommissionen undersłgt resultaterne af denne rapport? Har den rettet henvendelse til de britiske myndigheder i den anledning? Hvad agter den i anledning af denne undersłgelse at głre for at sikre, at Sellafield ikke volder yderligere radioaktiv forurening? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. oktober 1997) Der henvises til Kommissionens svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems mundtlige forespłrgsel nr. H-656/96 i spłrgetiden under Parlamentets młde den september 1996 (1). (1) Forhandlinger i Parlamentet (september 1997). (98/C 102/224) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2925/97 af Patricia McKenna (V) til R(cid:229)det (16. september 1997) Om: Amerikanske instruktłrers milit(cid:230)rtr(cid:230)ning af Rwandas h(cid:230)r Ifłlge den franske avis »Le Monde« af 28. 8. 1997 yder den amerikanske h(cid:230)r kamp- og guerillatr(cid:230)ning for den tutsi-dominerede h(cid:230)r i Rwanda. Le Monde h(cid:230)vder at have set en rapport fra Pentagon om denne sag. Det milit(cid:230)re tr(cid:230)ningsprogram synes at v(cid:230)re indledt i 1994. Ifłlge rapporten er ni amerikanske milit(cid:230)rinstruk- tłrer er i łjeblikket engageret i uddannelsen af 60 rwandiske officerer. Den rwandiske h(cid:230)r er beskyldt for massakren p(cid:229) hundredetusinder af hutuer i det łstlige Zaire. Har R(cid:229)det rettet henvendelse til de amerikanske myndigheder i anledning af denne rapport? Mener R(cid:229)det, at dette milit(cid:230)re samarbejde under alle omst(cid:230)ndigheder kan have v(cid:230)ret en overtr(cid:230)delse af FN(cid:146)s v(cid:229)benembargo? Hvad agter Kommissionen at głre i denne sag?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2942/97 dell'on. Rolf LINKOHR alla Commissione. Qualità delle acque di balneazione di Gran Canaria lungo la costa da San Agustín fino a Bahia Félix

eurovoc_concepts:
Spain
bathing water
coastal pollution
marine pollution
quality of the environment
tourism
wastewater
water treatment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2926/97 του Anne McINTOSH προς την Επ τροπή. Χρηματοδότηση της Ανώτερης Εκπαίδευσης στο Ηνωμένο Βασίλειο

text: C 117/102 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 (98/C 117/130) GRAPTH ERVTHSH E-2924/97 ypobolh· : Patricia McKenna (V) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Trvktika· peiramato·zva Pro·sfath e·kuesh toy Michael Festing, apo· thn tojikologikh· mona·da toy Symboyli·oy Iatrikh·w (cid:201)reynaw thw Bretani·aw sto Panepisth·mio toy Leicester, e·deije ton tro·po me ton opoi·o xilia·dew trvktika· peiramato·zva uysia·zontai ka·ue xro·no se dokime·w tojiko·thtaw, episthmonika· lanuasme·new. (cid:201)xei meleth·sei h Epitroph· ayth·n thn e·kuesh; Ti prota·seiw proti·uetai na ypoba·lei h Epitroph· prokeime·noy na katarghuei· stadiaka· h xrh·sh zv· vn se dokime·w tojiko·thtaw kai na dieykolynuei· h ana·ptyjh enallaktikv· n ly·sevn anti· thw xrh·shw peiramato·zvvn; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Oktvbri·oy 1997) H ergasi·a sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low ei·nai gnvsth·. Dei·xnei o·ti oi mele·tew tojiko·thtaw syxna· synepa·gontai th xrhsimopoi·hsh asko·pvw mega· loy ariumoy· zv· vn kai, merike·w fore·w, para·goyn dedome·na ta opoi·a analy·ontai aneparkv· w, lo·gv thw xrhsimopoi·hshw akata·llhlvn statistikv· n meuo·dvn. Me·sv toy Eyrvpai¤koy· Ke·ntroy Ele·gxoy Katallhlo·thtaw Enallaktikv· n Meuo·dvn (ECVAM) toy Koinoy· Ke·ntroy Ereynv· n (KKEr), h Epitroph· syntoni·zei ton e·legxo katallhlo·thtaw enallaktikv· n meuo·dvn se koinotiko· epi·pedo kai kataskeya·zetai e·nan topiko· shmei·o antallagh·w plhroforiv· n sxetika· me to tre·xon epi·pedo ana·ptyjhw enallaktikv· n meuo·dvn. Epiple·on, h e·reyna gia thn ana·ptyjh dokimv· n in vitro, vw enallaktikv· n ly·sevn tvn peirama·tvn se zv· a, yph·rje mia apo· tiw proteraio·thtew gia ta dia·fora koinotika· progra·mmata emme·svn dra·sevn ston tome·a thw biotexnologi·aw epi· perisso·tera apo· 10 e·th. (98/C 117/131) GRAPTH ERVTHSH E-2926/97 ypobolh· : Anne McIntosh (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Xrhmatodo·thsh thw Anv· terhw Ekpai·deyshw sto Hnvme·no Basi·leio H e·kuesh thw Eunikh·w Ejetastikh·w Epitroph·w gia thn Anv· terh Ekpai·deysh sto Hnvme·no Basi·leio, thw opoi·aw ei·nai pro·edrow o Sir Ron Dearing, syne·sthse na douei· e·mfash sthn ay·jhsh thw pro·blechw ky·klvn spoydv· n eno·w kai dy·o etv· n. Mporei· h Epitroph· na epibebaiv· sei o·ti te·toioi ky·kloi spoydv· n ua mporoy·san na xrhmatodothuoy·n apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kai kata· po·so ypa·rxei mia ela·xisth dia·rkeia sthn peri·odo spoydv· n poy endei·knytai gia oikonomikh· boh·ueia; Ua anagnvristoy·n aytoi· oi ky·kloi spoydv· n, dia·rkeiaw eno·w h· dy·o xro·nvn, vw ti·tloi anv· terhw ekpai·deyshw sta ypo·loipa kra·th me·lh; Apa· nthsh poy do·uhke apo· thn ka Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (14 Noembri·oy 1997) Koinotikh· xrhmatodo·thsh diati·uetai gia th yposth·rijh thw synergasi·aw metajy· tvn idryma·tvn tritoba·umiaw ekpai·deyshw sta kra·th me·lh, idi·vw me·sv toy kefalai·oy Erasmus toy progra·mmatow Socrates kai me·sv toy progra·mmatow Leonardo da Vinci


title: WRITTEN QUESTION No. 2885/97 by Glyn FORD to the Commission. European grants to Donaldson, Leuven

eurovoc_concepts:
Belgium
EU aid
Structural Funds
aid to undertakings
eligible region
financial aid
industrial enterprise
terms for aid

text: 16. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 117/93 The Commission has established (3) a common ingredients nomenclature that makes it possible to identify the substances by using a single name in all Member States. The INCI (International nomenclature cosmetic ingredient) names that have been adopted best meet these requirements in that they are relatively simple and already in use at international level. Such practices enable consumers to recognise substances that they have been advised to avoid(for example because of allergies), no matter where the product is purchased. In some cases, in which an ingredient was known by a different common name in various geographies, the Latin name was adopted for labelling purposes e. g. Aqua is the INCI name for water. This was certainly the approach taken for a number of plant extracts and similar natural ingredients. However, the published nomenclature has been agreed at an international level. (1) OJ L 262, 27. 9. 1976. (2) OJ L 151, 23. 6. 1993. (3) Decision 96/335/EC of 8 May 1996 establishing an inventory and a common nomenclature of ingredients employed in cosmetic products › OJ L 132, 1. 6. 1996. (98/C 117/117) WRITTEN QUESTION E-2885/97 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (17 September 1997) Subject: European grants to Donaldson, Leuven Can the Commission confirm whether European Union grants have been given to Donaldson, manufacturers of cartridge filters and extraction units based in Leuven, Belgium, to assist with its enlargement plans? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (8 October 1997) No Structural Fund assistance has been granted to the enterprise Donaldson based in Leuven, an area not eligible under the Funds’ regionalised objectives. (98/C 117/118) WRITTEN QUESTION E-2886/97 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (17 September 1997) Subject: Age discrimination in recruitment for the European institutions Does the Commission know of any research which supports its claim that age discrimination is necessary when recruiting for the European institutions in order to overcome geographical imbalances in staff membership? Would such imbalances be improved if the age restrictions did not apply to recruitment from peripheral areas of the European Union? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (23 October 1997) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question E-1623/97 by Mr Smith (1) concerning the link between the application of age limits and maintaining a geographical balance for recruitment purposes. The Commission is reviewing its policy on age limits for recruitment of officials


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2960/97 του Angela SIERRA GONZALEZ προς την Επ τροπή. Σχέδιο δημιουργίας ενός τεράστιου γλυπτού στο βουνό Tindaya (Κανάριοι νήσοι)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
archaeology
countryside conservation
cultural heritage
environmental protection
geology
heritage protection
protected area
sculpture
social and cultural anthropology


title: VERORDENING (EG) Nr. 1791/97 VAN DE COMMISSIE van 17 september 1997 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prijzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2946/97 von Johanna MAIJ-WEGGEN an die Kommission. Europäische Fischerei vor der Küste Argentiniens/Patagoniens

eurovoc_concepts:
Argentina
Community fisheries
authorised catch
catch quota
fishing agreement
fishing regulations
fishing rights
marine mammal
protection of animal life
sea fish

text: 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 134/41 8. Im Einklang mit der Antwort auf Frage 1 liegen der Kommission auch keine Informationen vor, aus denen hervorgeht, da(cid:223) die Wasserqualita¤t der Stra¤nde von San Agustin, Bahia Feliz, Playa del Ingles, Playa Maspalomas und der anderen Stra¤nde, die zu der Gemeinde San Bartolome· de Tirajana geho¤ren, unterschiedlich ist. Wie bereits erla¤utert, gibt es keinen Hinweis darauf, da(cid:223) unbehandeltes Abwasser ins Meer eingeleitet wird. (1) ABl. L 31 vom 5. 2. 1976. (2) ABl. L 135 vom 30. 5. 1991. (98/C 134/48) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2946/97 von Johanna Maij-Weggen (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Europa¤ische Fischerei vor der Ku¤ste Argentiniens/Patagoniens Hat die EU Vereinbarungen mit Argentinien u¤ber die Fischereirechte vor der Ku¤ste Argentiniens/Patagoniens getroffen, bzw. beabsichtigt die Kommission, solche Vereinbarungen zu treffen? Wenn ja, wann? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) es in Argentinien/Patagonien Beschwerden gibt, wonach spanische Fischer vor der Ku¤ste Patagoniens U¤ berfischung betreiben? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) bestimmte Meeressa¤ugetiere (darunter der seltene Bartenwal) und Seevo¤gel (darunter Pinguine) deshalb immer mehr Schwierigkeiten haben, Nahrung zu finden und u. a. dadurch immer ha¤ufiger in geschwa¤chtem Zustand an der Ku¤ste angespu¤lt werden? Ist die Kommission bereit, nach Ru¤cksprache mit der argentinischen Regierung zu pru¤fen, wie die Fischerei geregelt werden kann, da(cid:223) der Fortbestand der Meeressa¤ugetiere und der Meeresvo¤gel in dieser Region gewa¤hrleistet wird; ist die Kommission ferner bereit, gemeinsam mit der argentinischen Regierung ein regionales Zentrum zur Betreuung von Meeressa¤ugetieren und Seevo¤geln zu unterstu¤tzen, von dem aus auch das O¤ kosystem vor der Ku¤ste Patagoniens u¤berwacht werden kann? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (28. November 1997) Die Kommission hat 1993 ein Fischereiabkommen mit Argentinien (1) geschlossen, das im Mai 1994 mit einer Gu¤ltigkeitsdauer von fu¤nf Jahren in Kraft getreten ist. Der Fischereiaufwand in den argentinischen Fischereigewa¤ssern ist › nach der Fangmenge von Seehecht, der wirtschaftlich wichtigsten Art, zu urteilen › im letzten Jahr stark gestiegen. Der Kommission ist nichts u¤ber spezifische Beschwerden wegen der Fangta¤tigkeit spanischer Fischer in der Fischereizone Argentiniens bekannt. Sie mo¤chte au(cid:223)erdem darauf hinweisen, da(cid:223) die Fischereita¤tigkeiten der spanischen Fischer gema¤(cid:223) diesem Abkommen im Rahmen von gemischten Gesellschaften mit argentinischen Partnern erfolgten, und da(cid:223) fu¤r sie › im Gegensatz zu anderen Fischern in dieser Fischereizone › au(cid:223)erdem bestimmte Fangquoten gelten. Bezu¤glich der Situation der Meeressa¤ugetiere und Seevo¤gel ist der Kommission nichts u¤ber den von der Frau Abgeordneten geschilderten Sachverhalt bekannt. Wenn die Frau Abgeordnete der Kommission aber wissen- schaftliche Angaben zu den erwa¤hnten Arten und dem Ausma(cid:223) ihrer Gefa¤hrdung in dem betreffenden Gebiet zukommen lassen kann, wird sie die Situation pru¤fen. Die Kommission ist jederzeit bereit, u¤ber eine Unterstu¤tzung von Ma(cid:223)nahmen zum Schutz der Ressourcen und der marinen Umwelt vor der Ku¤ste Patagoniens nachzudenken. Dies kann aber erst dann in Betracht gezogen werden, wenn die argentinische Regierung einen entsprechenden Vorschlag vorbereitet, fu¤r den sie sich um internationale Unterstu¤tzung bemu¤ht. (1) Verordnung (EWG) Nr. 3447/93 des Rates vom 28. September 1993 u¤ber den Abschlu(cid:223) des Abkommens zwischen der Europa¤ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Argentinischen Republik u¤ber die Fischereibeziehungen › ABl. L 318 vom 20. 12. 1993


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2971/97 del Michael HINDLEY a la Comisión. Delegación en el Consejo de Cooperación del Golfo

text: C 117/118 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 4. 98 (98/C 117/149) PREGUNTA ESCRITA E-2971/97 de Michael Hindley (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Delegacio·n en el Consejo de Cooperacio·n del Golfo Teniendo en cuenta la enorme importancia de nuestro comercio con los pa(cid:14)·ses del Consejo de Cooperacio·n del Golfo, ¿entra en los planes de la Comisio·n el establecimiento de una delegacio·n en los pa(cid:14)·ses del CCG? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisio·n (27 octubre 1997) La Comisio·n evalu·a de forma constante su red de delegaciones. La Comisio·n es plenamente consciente de la importancia cada vez mayor de las relaciones entre la Comunidad y los Estados del Consejo de Cooperacio·n del Golfo (GCC). En este contexto, la apertura de una Delegacio·n en Riad sigue siendo objetivo de la Comisio·n. Sin embargo, no puede abrirse ninguna nueva Delegacio·n sin disponer de los recursos necesarios, mediante reasignacio·n de recursos existentes o mediante aumento presupuestario. (98/C 117/150) PREGUNTA ESCRITA E-2972/97 de Robert Sturdy (PPE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Regulacio·n de las poblaciones de cormoranes en la UE La Comisio·n Europea ha suprimido al cormora·n Phalacrocorax carbo sinensis del Anexo I de la Directiva 74/409/CEE (1). Esta decisio·n ha liberado a los Estados miembros de la obligacio·n de adoptar medidas especiales para conservar su ha·bitat. Continuara·n producie·ndose graves dan(cid:152)os a las reservas pesqueras por el crecimiento de las poblaciones de cormora·n continental, tal y como destaco· el Parlamento en su Resolucio·n B4-0138/96 (2). A pesar de un estado de conservacio·n ahora muy favorable, la necesaria regulacio·n nacional de las poblaciones de cormora·n sigue estando restringida por las condiciones que rigen las excepciones de conformidad con la Directiva sobre las aves silvestres. Segu·n informacio·n facilitada por la Sra. Bjerregaard al Sr. Moscovici el 19 de noviembre de 1996, la Comisio·n ha estado controlando los trabajos, iniciados en Dinamarca y en los Pa(cid:14)·ses Bajos en el contexto del Convenio de Bonn, relativos a un plan internacional de gestio·n para la especie Phalacrocorax carbo. ¿Que· acciones esta·n previstas para la aplicacio·n de tal plan? ¿Incluira· medidas relativas a la subespecie brita·nica Phalacrocorax carbo carbo? ¿No deber(cid:14)·an an(cid:152)adirse ahora ambos tipos de cormora·n al Anexo II de la Directiva sobre las aves silvestres, como medida provisional urgente para reducir otros dan(cid:152)os a los recursos pesqueros facilitando la regulacio·n por los Estados miembros, en intere·s del equilibrio ecolo·gico (apartado 4 del art(cid:14)·culo 7 de la Directiva)? (1) DO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1. (2) DO C 65 de 4. 3. 1996, p. 158. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (16 de octubre de 1997) El plan internacional de gestio·n del cormora·n, elaborado por iniciativa de Dinamarca y de los Pa(cid:14)·ses Bajos, todav(cid:14)·a no esta· finalizado. Conforme a la recomendacio·n 5. 3 adoptada en la u·ltima reunio·n de la Conferencia de las Partes Contratantes del Convenio sobre la conservacio·n de las especies migratorias (convenio de Bonn) en abril de 1997, estos trabajos debera·n estar terminados antes de que finalice 1997 y habra·n de centrarse, inicialmente, en la subespecie phalacrocorax carbo sinensis. Las iniciativas de gestio·n que adopten los Estados miembros habra·n de respetar las disposiciones de la Directiva 79/409/CEE (1) relativa a la conservacio·n de las aves silvestres. A este respecto, la Comisio·n seguira· fomentando la cooperacio·n y la solidaridad entre los Estados miembros, particularmente en el marco del Comite· ORNIS, creado en virtud del art(cid:14)·culo 16 de dicha Directiva


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2910/97 von Johanna MAIJ-WEGGEN an die Kommission. Transport von Kälbern zwischen Deutschland und Frankreich und Schlachtpraktiken in den französischen Schlachthäusern

eurovoc_concepts:
EU law
France
Germany
animal welfare
calf
slaughter of animals
slaughter premium
transport of animals

text: 25. 5. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 158/19 (98/C 158/24) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2908/97 von Kenneth Collins (PSE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Portugal › Mehrwertsteuerdiskriminierung In ihrer Antwort auf die Anfrage E-2086/94 vom 7. Dezember 1994 (1) betreffend die Anwendung der Mehrwertsteuer auf alkoholische Getra¤nke in Portugal hatte die Kommission erkla¤rt, sie pru¤fe die Angelegenheit derzeit, um eine angemessene Entscheidung treffen zu ko¤nnen. Kann die Kommission mitteilen, ob sie eine solche Entscheidung getroffen hat und welche Ma(cid:223)nahmen seither ergriffen wurden, um Portugal zu veranlassen, seinen Mehrwersteuersatz zumindest auf den seit 1. Januar 1993 vorgeschriebenen Mindestsatz von 12% oder auf den fu¤r alle anderen alkoholischen Getra¤nke geltenden Satz von 17% anzuheben? (1) ABl. C 75 vom 27. 3. 1995, S. 17. Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (11. November 1997) Fu¤r die Besteuerung alkoholischer Getra¤nke sind noch stets die gemeinschaftlichen Mehrwertsteuervorschriften ma(cid:223)geblich, die in der Antwort auf die Anfrage E-2086/94 des Herrn Abgeordneten ausgefu¤hrt sind. Derzeit besteuert Portugal alkoholische Getra¤nke generell zum Standardsatz von 17 %. Auf Wein dagegen erhebt Portugal nach wie vor den erma¤(cid:223)igten Satz von 5 % und versto¤(cid:223)t damit nach Ansicht der Kommission gegen die vorgenannten gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften. Ein entsprechendes Versto(cid:223)verfahren ist eingeleitet. (98/C 158/25) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2910/97 von Johanna Maij-Weggen (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Transport von Ka¤lbern zwischen Deutschland und Frankreich und Schlachtpraktiken in den franzo¤si- schen Schlachtha¤usern Hat die Kommission einen Filmbericht vom 18. Juli dieses Jahres im ZDF zur Kenntnis genommen, in dem u¤ber den Transport (cid:132)u¤berschu¤ssiger(cid:147) ma¤nnlicher Ka¤lber von Deutschland nach Frankreich und die Schlachtung dieser Ka¤lber in franzo¤sischen Schlachtha¤usern berichtet wurde? (1) Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) diese Transporte durchgefu¤hrt werden, weil in Frankreich eine ho¤here Schlachtpra¤mie gezahlt wird als in Deutschland, wodurch u¤berdies in betru¤gerischer Absicht gehandelt wu¤rde? Kann die Kommission mitteilen, wie hoch die betreffenden Schlachtpra¤mien in Deutschland und Frankreich sind und wie es mo¤glich ist, da(cid:223) diese Ka¤lber unno¤tigerweise transportiert werden? Inwiefern werden solche Praktiken durch Regelungen der Kommission begu¤nstigt? Aus diesem Filmbericht im deutschen Fernsehen ging auch hervor, da(cid:223) die Ka¤lber erst an einem Lauf aufgeha¤ngt wurden und da(cid:223) anschlie(cid:223)end ihre Kehlen durchschnitten wurden. Ha¤lt die Kommission dies fu¤r eine zula¤ssige Methode der To¤tung von Schlachtvieh? Gibt es diesbezu¤gliche europa¤ische Rechtsvorschriften oder Regelun- gen, und falls ja, wer kontrolliert ihre Ausfu¤hrung? (1) Dieser Film ist unter dem Titel (cid:132)Kopfgeld fu¤r Ka¤lber(cid:147) bei der ZDF-Redaktion in Mainz erha¤ltlich (Tel. 0049-6131-704535). Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (1. Dezember 1997) Die Kommission setzt sich nachdru¤cklich fu¤r die Verbesserung der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften u¤ber den Tierschutz ein. Vor kurzem sind neue Vorschriften fu¤r den Transport von Tieren sowie das Wohlergehen von Ka¤lbern in Kraft getreten. Einige Probleme in diesem Bereich sind auf die unzureichende Durchfu¤hrung von Vorschriften oder Kontrollen durch die Mitgliedstaaten zuru¤ckzufu¤hren. Die Kommission beobachtet die Situation aufmerksam und unternimmt entsprechende Schritte gegen Mitgliedstaaten, die die Verpflichtungen nicht eingehalten haben


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2967/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Aiuti a domicilio a persone disabili

eurovoc_concepts:
Greece
facilities for the disabled
home help
mentally disabled person
physically disabled person
social policy

text: C 102/156 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 3. 4. 98 Risposte data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (7 ottobre 1997) Poiche· il progetto di fusione per incorporazione di Sicilcassa nel Banco di Sicilia potrebbe implicare degli aiuti di Stato ai sensi degli articoli 92 e 93 del trattato CE e potrebbe pertanto alterare le condizioni di concorrenza ai sensi dell(cid:146)articolo 92(1) del trattato, la Commissione ha recentemente richiesto alle autorita‘ italiane di fornire tutte le informazioni necessarie che potrebbero essere rilevanti ai fini della valutazione quanto all(cid:146)esistenza di un aiuto di Stato valutare la sua compatibilita‘ con il mercato comune. Per quanto concerne la possibile applicazione a questa operazione del regolamento del Consiglio (CEE) no 4064/89 («regolamento concentrazioni»), relativo al controllo delle operazioni di concentrazione tra imprese (1) e‘ da notare che la stessa non ricade nel suo campo di applicazione in quanto sia Sicilcassa che il Banco di Sicilia realizzano piu‘ deil due terzi del loro fatturato nello stesso Stato membro, ossia l(cid:146)Italia. Pertanto l(cid:146)operazione non deve essere notificata alle Commissione in base a tale regolamento. In questo contesto si deve segnalare che, in base al sistema di ripartizione della competenza tra Commissione e Stati membri relativamente al controllo delle concentrazioni, le autorita‘ italiane sono competenti per procedere alla valutazione concorrenziale di une operazione di carattere nazionale. (1) GU L 395 del 30. 12. 1989. (98/C 102/233) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2967/97 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Aiuti a domicilio a persone disabili Nelle isole greche di Leros e Kalimnos vivono in condizioni pietose 700 disabili fisici e mentali, fra cui 25 ex pescatori di spugne, senza disporre di alcun aiuto, neppure di carattere finanziario, da parte della loro famiglia o di medici specialisti che possa consentire loro di condurre un(cid:146)esistenza dignitosa. Orbene, il programma «Aiuto a domicilio» e‘ stato elaborato a tal fine, ma i disabili in questione non vi sono stati inclusi. 1. 2. Qual e‘ l(cid:146)andamento di tale programma; Per quali motivi i suddetti disabili sono stati esclusi dal programma? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (28 ottobre 1997) Il programma «Aiuto a domicilio» cui si riferisce l(cid:146)Onorevole Membro fino ad oggi non e‘ stato oggetto di un finanziamento comunitario. Pertanto, la Commissione non e‘ in grado di fornire informazioni circa l(cid:146)attuazione del programma in questione. La Commissione suggerisce all(cid:146)Onorevole Membro di rivolgersi alle autorita‘ greche. (98/C 102/234) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2968/97 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Istituzione di Centri diurni per la cura dei disabili Il programma operativo «Lotta all(cid:146)emarginazione dal mercato del lavoro», e in particolare il sottoprogramma 1 «Inserimento e reinserimento dei disabili nel mercato del lavoro», e‘ destinato ai malati psichici e ai ritardati mentali e comprende azioni volte ad aiutarli a riacquistare la capacita‘ di vivere autonomamente. Il sottoprogramma 1 in sinergia con il programma operativo «Salute e previdenza» stabilisce l(cid:146)istituzione e il funzionamento di Centri diurni per la cura dei disabili


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2962/97 del Leonie van BLADEL a la Comisión. Suministro de productos alimenticios por supermercados a personas mayores de movilidad disminuida que viven solos en la UE

eurovoc_concepts:
delivery
elderly person
facilities for the disabled
foodstuff
population ageing
social policy
supermarket

text: 3. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 102/155 (98/C 102/231) PREGUNTA ESCRITA E-2962/97 de Leonie van Bladel (UPE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Suministro de productos alimenticios por supermercados a personas mayores de movilidad disminuida que viven solos en la UE 1. ¿Opina la Comisio·n que en la UE, donde las estad(cid:14)·sticas demogra·ficas indican que la poblacio·n envejece, y en algunos casos es menos mo·vil, se han de buscar medios dentro del mercado libre para garantizar la independencia de dichas personas mayores? 2. ¿Puede la Comisio·n exponer e indicar en que· medida en las aglomeraciones urbanas de los quince Estados miembros los supermercados han creado facilidades de servicio a domicilio de las personas mayores de movilidad disminuida para el suministro de un paquete de productos alimenticios mediante pago de una mo·dica indemnizacio·n? ¿Que· medidas va a tomar la Comisio·n en las zonas urbanas en las que au·n no se haya satisfecho dicha 3. necesidad? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (17 de octubre de 1997) 1. La independencia de las personas mayores con problemas de movilidad es, desde luego, una prioridad en el apoyo de la Comisio·n a los proyectos europeos en relacio·n con las personas de edad avanzada, y lo ha sido desde que en 1993 se declaro· el An(cid:152)o europeo de las personas mayores y la solidaridad entre las generaciones. 2. La Comisio·n no dispone de informacio·n detallada sobre esta cuestio·n. 3. El problema que plantea Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no pertenece al a·mbito de competencias de la Comunidad. No obstante, la Comisio·n seguira· apoyando los proyectos transeuropeos que contribuyan a la independencia de las personas mayores con problemas de movilidad, en la medida en que el presupuesto lo permita. (98/C 102/232) PREGUNTA ESCRITA P-2963/97 de Leoluca Orlando (V) a la Comisio·n (10 de septiembre de 1997) Asunto: Incorporacio·n de la Sicilcassa en el Banco de Sicilia Considerando el proyecto de fusio·n mediante la incorporacio·n de la Sicilcassa en el Banco de Sicilia, cuya realizacio·n esta· muy avanzada, Teniendo en cuenta que dicha operacio·n implica concentrar en manos pu·blicas aproximadamente 500 ventanillas, lo que representa una tercera parte del conjunto de ventanillas bancarias existentes en la regio·n Sicilia (1500), Sen(cid:152)alando que dicho proyecto se lleva a cabo sin participacio·n de capital privado, Teniendo presente que el Gobierno italiano ha comunicado que piensa concluir la operacio·n durante la presente semana, 1. ¿Puede decir la Comisio·n si el Gobierno italiano ha informado previamente a los o·rganos comunitarios y si ha obtenido la correspondiente autorizacio·n? 2. En caso de falta de comunicacio·n o de autorizacio·n, ¿puede informar la Comisio·n si piensa adoptar medidas urgentes ante el Gobierno italiano para evaluar la compatibilidad de dicha operacio·n con la proteccio·n de la libre competencia?