title: Rozhodnutí Komise ze dne 3. září 1997 o případných změnách v hrubém národním produktu členských států pro účely směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenáchText s významem pro EHP.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
European accounting system
economic convergence
exchange of information
gross national product

text: 01/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 425 31997D0619 L 252/33 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 16. 9. 1997 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 3. září 1997 o případných změnách v hrubém národním produktu členských států pro účely směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (Text s významem pro EHP) (97/619/ES, Euratom) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, s ohledem na směrnici Rady 89/130/EHS, Euratom ze dne 13. února 1989 o harmonizaci výpočtu hrubého národního pro- duktu v tržních cenách (1), vzhledem k tomu, že je nutné zajistit porovnatelnost, spolehlivost a úplnost zachycení hrubého národního produktu v tržních cenách; vzhledem k tomu, že k dosažení těchto cílů je třeba stanovit ter- míny pro předání případných změn odhadů hrubého národního produktu (HNP) týkajících se bodů oznámených před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost podle poslední věty čl. 10 odst. 8 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1552/89 ze dne 29. května 1989, kterým se provádí rozhodnutí 88/376/EHS, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2), aby Komise mohla zaujmout k těmto bodům stanovisko; vzhledem k tomu, že seznam prací, které ještě členské státy mají provést a který je uveden v přílohách A a B, se týká výhrad, které ještě Komise úředně nestáhla, i když některé z dotyčných prací již byly dokončeny a výsledky byly Komisi předány; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 6 směrnice 89/130/EHS, Euratom, Článek 1 Termín pro předání Komisi všech případných změn odhadů HNP nebo dodatečných metodických informací prokazujících, že učiněné výhrady již nejsou opodstatněné, k bodům oznámeným podle poslední věty čl. 10 odst. 8 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1552/89 před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost a souvisejících informací se stanoví na den 1. října 1998. Body, které již byly oznámeny, jsou uvedeny v přílohách A a B tohoto rozhodnutí. Změny provedené členskými státy musí být sděleny Komisi se všemi nezbytnými pomocnými výpočty a vysvětlivkami. Pro Finsko, Rakousko a Švédsko se však termín pro předání změn týkajících se oznámených bodů uvedených v přílohách A a B stanoví na 1. října 1999. Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 2 V Bruselu dne 3. září 1997. Za Komisi Yves-Thibault DE SILGUY člen Komise (1) Úř. věst. L 49, 21. 2. 1989, s. 26. (2) Úř. věst. L 155, 7. 6. 1989, s. 1. 426 CS Úřední věstník Evropské unie 01/sv. 1 OZNÁMENÉ VÝHRADY K HNP, JINÉ NEŽ VÝHRADY OHLEDNĚ ÚPLNOSTI ZACHYCENÍ (1) PŘÍLOHA A BELGIE a) — aktualizace odhadů výroby ve stavebnictví a tržních službách, podílu mezispotřeby za stavebnictví a odhady důchodů osob samostatně výdělečně činných, — kontrola odhadů mezispotřeby u vedlejší výroby, — upřesnění odhadů soukromé spotřeby, kromě odhadů provedených na základě administrativních zdrojů, a pojetí oblasti licencí, patentů a služeb závodního stravování, — upřesnění důchodu výrobních činitelů ve vztahu k nerezidentům, pokud jde o daně, sociální příspěvky a rozdělení příslušných položek platební bilance mezi Belgii a Lucembursko; b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. DÁNSKO — aktualizace cenových informací použitá v souvislosti s metodou množství – cena pro výpočet výroby ve stavebnictví, — opravy některých nepřesností týkajících se pojetí spropitného, — zahrnutí výsledků právě prováděného všeobecného přepracování dánských účtů (výhrada vznesená Dánskem); a) b) — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. NĚMECKO a) Staré spolkové země — zlepšení týkající se reprezentativnosti, oblasti působnosti a periodicity dobrovolných čtyřletých zjišťování o struktuře nákladů ve velkoobchodu, maloobchodu, dopravě (kromě železniční) a ostatních tržních službách, — určité nepřesnosti týkající se soukromé spotřeby u letecké dopravy a služeb závodního stravování, — výdaje na konečnou spotřebu domácností, pokud jde o nákupy automobilů (výhrada vznesená Německem); (1) Výhrady specifické pro každý členský stát jsou uvedeny v písmeni a), zatímco výhrady týkající se několika členských států v písmeni b). Výjimkou jsou výhrady týkající se úplnosti pokrytí, které jsou uvedeny v příloze B. 01/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 427 Nové spolkové země — zdroje a postupy použité pro výpočet odhadů mezispotřeby za zemědělství, — zdroje použité pro výpočet výroby a mezispotřeby za výrobu a rozvod elektřiny a vody, těžbu, zpracovatelský průmysl a stavebnictví, — zdroje použité pro výpočet výroby a mezispotřeby maloobchodu, dopravy a spojů (kromě Reichsbahn, Bundespost a Telefon), — respektování přesných definic ESA (tzv. makroekonomické přetřídění), — prověření odhadů výdajů na konečnou spotřebu a tvorby hrubého kapitálu. b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. ŘECKO a) Aktualizace odhadů přidané hodnoty za tato odvětví: — zemědělství, — těžba, — zpracovatelský průmysl, — výroba a rozvod elektřiny, plynu a vody, — stavebnictví, — doprava a spoje, — obchod, — zdravotnictví, — služby soukromého vzdělávání, — ostatní služby; b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. ŠPANĚLSKO a) — zlepšení statistické základny pro výrobu a mezispotřebu tržních služeb (kromě velkoobchodu, maloobchodu, dopravy, peněžnictví, pojišťovnictví) s cílem zohlednit změny kvality v metodách extrapolace založených na cenových a objemových ukazatelích, — oprava výpočtů výroby a mezispotřeby za odvětví velkoobchodu a maloobchodu, — zahrnutí odhadu daní a sociálních příspěvků u důchodových transakcí se zbytkem světa, — kontrola, zda při extrapolacích založených na cenových a objemových ukazatelích byl vzat v úvahu vliv změn kvality; 428 CS b) Úřední věstník Evropské unie 01/sv. 1 — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. FRANCIE a) b) — zlepšení určitých statistických základen použitých pro sestavení národních účtů, zejména použití zjišťování rodinných účtů za rok 1989 a lepší úpravy za podniky chybějící ve statistice BIC („bénéfices industriels et commerciaux“); — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. IRSKO a) — zlepšení metody volby výběrového souboru daní a extrapolace výsledků za účelem výpočtu hrubého provozního přebytku podniků, — zlepšení odhadu hrubého provozního přebytku podniků, zejména opravou definic, — různé problémy týkající se odhadů mezd jako výsledku extrapolace a metody aproximace; b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. ITÁLIE a) b) — zlepšení určitých zdrojů a metod použitých pro sestavení národních účtů, zejména systematického porovnání zjišťování u domácností s údaji v národních účtech, — hypotéza použitá pro dopočet výsledků výběrových šetření na základní soubor pracovních jednotek; — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. LUCEMBURSKO a) — revize ocenění zásob a pojetí tržních činností a produktů vládních institucí; 01/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 429 b) — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišení mezi konečným užitím a mezispotřebou. NIZOZEMSKO b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. RAKOUSKO a) b) — zlepšení odhadů mezispotřeby za pronájem nebytových budov, — výdaje na konečnou spotřebu, pokud jde o odhad nákupů automobilů, — určité nepřesnosti týkající se úplnosti tvorby hrubého fixního kapitálu; — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. PORTUGALSKO a) — ověření platnosti odhadů tvorby hrubého fixního kapitálu a změn stavu zásob odvozených metodou komoditních toků s výsledky zjišťování podniků, — použití zjišťování rodinných účtů za rok 1981, a zejména 1989 pro kontrolu výsledků výpočtů komoditních toků, — oprava pojetí leasingu, aby byl ve shodě s ESA 79, — použití objektivních statistických zjišťování o rostlinné a živočišné výrobě s cílem vyhodnotit zemědělskou produkci (Nomenclatura das Contas Nacionais (NCN) 01), — ověření platnosti odhadů výroby produktů odvětví rybolovu a chovu ryb (NCN 03), — ověření platnosti odhadů mezispotřeby v zemědělství, lesnictví a odvětví rybolovu a chovu ryb (NCN 01, 02 a 03), — použití zjišťování o použití výdajů účastníků cestovního ruchu v letech 1990, 1991 a 1992 s cílem potvrdit platnost struktury spotřeby nerezidentů; b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. 430 CS Úřední věstník Evropské unie 01/sv. 1 FINSKO a) — odhady mezispotřeby a přidané hodnoty za stavebnictví, obchod, pohostinství a ubytování, služby pro podniky a soukromé osobní služby, — odhady spotřeby domácností a tvorby hrubého fixního kapitálu za služby pro podniky a soukromé osobní služby, — metody ověření platnosti a sladění zdrojů údajů, — odhady výdajů domácností, pokud jde o ceny motorových vozidel a pojetí spotřeby domácností týkající se oprav motorových vozidel hrazených pojišťovnami; b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. ŠVÉDSKO a) — revize odhadů soukromé spotřeby domácností a tvorby hrubého fixního kapitálu ohledně použití již dostupných zpřesněných statistických údajů, — změny stavu zásob za odvětví stavebnictví a tržních služeb (kromě velkoobchodu a maloobchodu), — pojetí nákupů velkých spotřebičů a zařízení pro domácnost (např. sporáky, chladničky a pračky), — revize vývozu a dovozu služeb na základě poslední revize platební bilance a podle definic ESA 79 týkajících se pojetí vývozu a dovozu pojišťovacích služeb, — revize odhadů výroby a mezispotřeby vzhledem k použití aktuálních statistických údajů, které jsou již k dispozici, zejména z ročních zjišťování a statistiky DPH, — kontrola hrubé výroby zemědělství a lesnictví, vodohospodářských děl, elektráren, plynárenství a odvětví stavebnictví a též odvětví služeb, aby se zajistilo zahrnutí možné vedlejší výroby; b) — zahrnutí dotací a klasifikace daní, — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ b) — pojetí služeb bydlení, — přechod z HDP na HNP, — pojetí vládních institucí a soukromých neziskových institucí, — pojetí finančních institucí, — rozlišování mezi konečným užitím a mezispotřebou. 01/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 431 PŘÍLOHA B VÝHRADY K ÚPLNOSTI ZACHYCENÍ HNP 1. Belgie 2. Dánsko 3. Německo 4. Řecko Španělsko 5. Francie 6. Irsko 7. Itálie 8. 9. Lucembursko 10. Nizozemsko 11. Rakousko 12. 13. 14. 15. Portugalsko Finsko Švédsko Spojené království v úvahu se bere úplnost zachycení HNP, a zejména míra zohlednění skryté ekonomiky


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1716/97 af 3. september 1997 om konsekvenserne i visse spanske regioner af overskridelsen af basisarealet i produktionsåret 1995/96

eurovoc_concepts:
Spain
agricultural production policy
aid to agriculture
area of holding
derogation from EU law
drought

formats: html pdfa1b print


title: 97/619/EG, Euratom: Entscheidung der Kommission vom 3. September 1997 zu eventuellen Änderungen der BSP-Angaben der Mitgliedstaaten zum Zwecke der Durchführung der Richtlinie 89/130/EWG, Euratom des Rates zur Harmonisierung der Erfassung des Bruttosozialprodukts zu Marktpreisen (Text von Bedeutung für den EWR)


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1728/97, annettu 3 päivänä syyskuuta 1997, maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
export refund
malt


title: Reglamento (CE) nº 1713/97 de la Comisión de 3 de septiembre de 1997 por el que se establece una excepción al Reglamento (CEE) nº 2454/93 por lo que se refiere a la definición del concepto de «productos originarios» establecido con arreglo al plan de preferencias arancelarias generalizadas para tener en cuenta la situación particular de Laos por lo que se refiere a determinados productos textiles exportados de este país a la Comunidad

eurovoc_concepts:
Laos
certificate of origin
clothing
derogation from EU law
import policy
originating product


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1715/97 z dnia 3 września 1997 r. uchylające rozporządzenie (EWG) nr 2454/93 w odniesieniu do definicji pojęcia produktów pochodzących używanej do celów systemu ogólnych preferencji taryfowych, biorąc pod uwagę szczególną sytuację Nepalu dotyczącą wywozu niektórych wyrobów włókienniczych do Wspólnoty

eurovoc_concepts:
Nepal
certificate of origin
clothing
derogation from EU law
import policy
originating product

formats: html pdf print

text: 02/t. 8 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 377 31997R1715 L 242/19 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 4. 9. 1997 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1715/97 z dnia 3 września 1997 r. uchylające rozporządzenie (EWG) nr 2454/93 w odniesieniu do definicji pojęcia produktów pochodzących używanej do celów systemu ogólnych preferencji taryfowych, biorąc pod uwagę szczególną sytuację Nepalu dotyczącą wywozu niektórych wyrobów włókienniczych do Wspólnoty KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 2913/92 z dnia 12 października 1992 r. ustanawiające Wspólnotowy Kodeks Celny (1), ostatnio zmienione rozporządzeniem (WE) nr 82/97 Parlamentu Europejskiego i Rady (2), w szczególności jego art. 249, uwzględniając rozporządzenie Komisji (EWG) nr 2454/93 z dnia 2 lipca 1993 r. (3), ostatnio zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1427/97 (4), ustanawiające przepisy w celu wykonania rozpo- rządzenia Rady (EWG) nr 2913/92 ustanawiającego Wspólno- towy Kodeks Celny, w szczególności jego art. 76, a także mając na uwadze, co następuje: rozporządzeniem Rady (WE) nr 3281/94 z dnia 19 grudnia 1994 r. w sprawie stosowania czteroletniego planu ogólnych pre- ferencji taryfowych (1995-1998) w odniesieniu do niektórych produktów przemysłowych pochodzących z krajów rozwijają- cych się (5), ostatnio zmienione rozporządzeniem Komisji (WE) nr 998/97 (6), Wspólnota udzieliła Nepalowi takich preferencji; artykuł 67 i następne rozporządzenia (EWG) nr 2454/93 ustana- wiają definicję pojęcia produktów pochodzących, stosowaną do celów ogólnych preferencji celnych; art. 76 rozporządzenia prze- widuje jednakże możliwość odstąpienia od tych przepisów na korzyść najmniej rozwiniętych krajów beneficjentów systemu ogólnych preferencji celnych (GSP), które złożą w tym celu odpo- wiedni wniosek do Wspólnoty; Rząd Nepalu wnioskował o takie odstępstwo w odniesieniu do niektórych wyrobów włókienniczych; na żądanie Wspólnoty Nepal dostarczył wymaganych dodatkowych informacji gospo- darczych; wniosek złożony przez Nepal spełnia wymagania art. 76; w szcze- gólności wprowadzenie warunków ilościowych (na podstawie rocznej), odzwierciedlających jednocześnie zdolności rynku wspólnotowego do wchłaniania produktów pochodzących z (1) Dz. U. L 302 z 19. 10. 1992, str. 1. (2) Dz. U. L 17 z 21. 1. 1997, str. 1. (3) Dz. U. L 253 z 11. 10. 1993, str. 1. (4) Dz. U. L 196 z 24. 7. 1997, str. 31. (5) Dz. U. L 348 z 31. 12. 1994, str. 1. (6) Dz. U. L 144 z 4. 6. 1997, str. 13. Nepalu, zdolności wywozowe Nepalu i rzeczywiste zarejestro- wane przepływy handlowe mają na celu zapobieżenie wystąpie- niu szkód w odpowiednich gałęziach przemysłu Wspólnoty; w celu wsparcia współpracy regionalnej między krajami benefi- cjentami wskazane jest przyjęcie, że surowce wykorzystywane w Nepalu w ramach niniejszego odstępstwa powinny pochodzić z krajów należących do Stowarzyszenia Narodów Azji Południowo-Wschodniej (ASEAN) (z wyłączeniem Myanmaru), Południowo-Azjatyckiego Stowarzyszenia na rzecz Współpracy Regionalnej (SAARC) lub Konwencji z Lomé; wszelkie żądania przedłużenia stosowania odstępstwa powyżej przewidzianych ilości muszą zostać rozważone w porozumieniu z władzami Nepalu; odstępstwo nie może być w każdym razie stosowane dłużej niż do dnia 31 grudnia 1998 r. , kiedy wygasa obecny system ogól- nych preferencji celnych dla produktów przemysłowych; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Kodeksu Celnego (Sekcja Pochodzenie), PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 1. Na zasadzie odstępstwa od art. 67 i następnych rozporządze- nia (EWG) nr 2454/93 produkty wymienione w Załączniku do niniejszego rozporządzenia i wytworzone w Nepalu z tkaniny (wyroby tkane) lub przędzy (dzianiny) przywożonej do tego kraju i pochodzącej z krajów należących do Stowarzyszenia Narodów Azji Południowo-Wschodniej (ASEAN) (z wyjątkiem Myanmaru), Południowo-Azjatyckiego Stowarzyszenia na rzecz Współpracy Regionalnej (SAARC) lub Konwencji z Lomé uważa się za pocho- dzące z Nepalu, zgodnie z określonymi poniżej uzgodnieniami. 2. Do celów ust. 1 produkty uważa się za pochodzące z ASEAN lub SAARC, jeśli zostały uzyskane w tych krajach zgodnie z regu- łami pochodzenia przewidzianymi w rozporządzeniu (EWG) nr 2454/93 lub jako pochodzące z krajów beneficjentów Kon- wencji z Lomé, jeśli zostały uzyskane w tych krajach zgodnie z regułami pochodzenia przewidzianymi w protokole nr 1 do czwartej Konwencji AKP–EWG (7). (7) Dz. U. L 229 z 17. 8. 1991, str. 1. 378 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 8 3. Właściwe władze Nepalu zobowiązują się podejmować wszel- kie niezbędne środki w celu zapewnienia zgodności z przepisami ust. 2. Każde Państwo Członkowskie zapewnia importerom danych produktów równy i stały dostęp do odpowiednich ilości w stopniu, w jakim pozwalają na to ich salda. Artykuł 2 Artykuł 4 Odstępstwo przewidziane w art. 1 stosuje się do produktów przywożonych z Nepalu do Wspólnoty, w okresie od dnia 1 sierpnia 1997 r. do dnia 31 grudnia 1998 r. , do wysokości rocznych produktu w Załączniku. ilości wymienionych każdego dla W przypadku gdy przydziały określone w art. 3 osiągną 80 % ilości wymienionych w Załączniku, Komisja, w porozumieniu z władzami Nepalu, rozważy, czy niezbędne jest rozszerzenie stosowania odstępstwa powyżej tych ilości. Artykuł 3 Artykuł 5 Ilościami określonymi w art. 2 zarządza Komisja, która dla zapewnienia skutecznego zarządzania może stosować wszelkie odpowiednie środki administracyjne. W przypadku gdy importer przedstawi zgłoszenie o dopuszczenie do swobodnego obrotu w Państwie Członkowskim, wnioskując o skorzystanie z przepisów niniejszego rozporządzenia, oraz jeżeli organy celne przyjmą to zgłoszenie, zainteresowane Państwo Członkowskie powiadamia Komisję i dokonuje przydziału kwoty odpowiadającej jego potrzebom. Wnioski o przydział ze wskazaną datą przyjęcia zgłoszeń bezzwłocznie przekazuje się Komisji. Przydziału dokonuje Komisja w odniesieniu do dat przyjęcia zgłoszeń o dopuszczenie do swobodnego obrotu przez organy celne zainteresowanego Państwa Członkowskiego w zakresie, w jakim pozwala na to dostępne saldo. Jeżeli Państwo Członkowskie nie wykorzysta przydzielonych kwot, to zwraca je najszybciej, jak to możliwe, do odpowiedniej wysokości. Jeżeli wnioskowane kwoty przewyższają dostępne saldo danej ilości, to saldo jest przydzielane miedzy wnioskodawców pro rata. Komisja zawiadamia Państwa Członkowskie o dokonanych przydziałach. Na świadectwach pochodzenia w polu 4 formularza A, wydanych na podstawie niniejszego rozporządzenia, zamieszcza się: „Odstępstwo — rozporządzenie (WE) nr 1715/97”. Artykuł 6 W przypadku wątpliwości Państwa Członkowskie mogą zażądać kopii dokumentu potwierdzającego pochodzenie materiałów wykorzystywanych w Nepalu w ramach niniejszego odstępstwa. Z żądaniem takim można zwrócić się przy dopuszczaniu do swobodnego obrotu towarów korzystających z przepisów lub w ramach współpracy niniejszego administracyjnej 94 rozporządzenia (EWG) nr 2454/93. przewidzianej w przepisie rozporządzenia art. Artykuł 7 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 sierpnia 1997 r. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 3 września 1997 r. W imieniu Komisji Mario MONTI Członek Komisji 02/t. 8 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 379 Nr porządkowy Kategoria wyrobów włókienniczych Nomenklatura Scalona Wyszczególnienie ZAŁĄCZNIK Koszule, podkoszulki typu T-shirt, lekkie i cienkie bluzki z koł- nierzami roll, polo i golfowym oraz pulowery (inne niż z wełny lub sierści zwierzęcej), podkoszulki i podobne, dziane lub szydeł- kowe Ilość (1. 01—31. 12) 684 602 sztuki 09. 8101 4 09. 8102 5 09. 8103 6 09. 8104 09. 8105 7 8 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6109 10 00 6109 90 10 6109 90 30 6110 20 10 6110 30 10 6101 10 90 6101 20 90 6101 30 90 6102 10 90 6102 20 90 6102 30 90 6110 10 10 6110 10 31 6110 10 35 6110 10 38 6110 10 91 6110 10 95 6110 10 98 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 91 6110 30 99 6203 41 10 6203 41 90 6203 42 31 6203 42 33 6203 42 35 6203 42 90 6203 43 19 6203 43 90 6203 49 19 6203 49 50 6204 61 10 6204 62 31 6204 62 33 6204 62 39 6204 63 18 6204 69 18 6211 32 42 6211 33 42 6211 42 42 6211 43 42 6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6206 20 00 6206 30 00 6206 40 00 6205 10 00 6205 20 00 6205 30 00 Swetry, pulowery, bezrękawniki, kamizelki, bliźniaki, swetry typu cardigan, bluzki (inne niż kurtki i blezery), kaftaniki, skafandry, wiatrówki, kurtki od wiatru i podobne, dziane lub szydełkowe 235 793 sztuki Męskie lub chłopięce bryczesy, szorty (z wyłączeniem stroju kąpielowego) i spodnie, tkane; damskie lub dziewczęce spodnie, tkane, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych; części dolne ubiorów treningowych z podszewką, inne niż objęte kategorią 16 lub 29, z bawełny lub włókien chemicznych 140 258 sztuk Damskie lub dziewczęce bluzki, koszule i bluzki koszulowe, nawet dziane lub szydełkowe, z wełny, bawełny lub włókien che- micznych 208 742 sztuki Koszule męskie lub chłopięce, inne niż dziane lub szydełkowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych 177 688 sztuk 380 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 8 Nr porządkowy Kategoria wyrobów włókienniczych Nomenklatura Scalona Wyszczególnienie Rękawice, mitenki i rękawice z jedynym palcem, dziane lub szy- dełkowe Ilość (1. 01—31. 12) 23 229 par 09. 8106 10 09. 8107 12 09. 8108 13 09. 8109 14 09. 8110 15 09. 8111 16 09. 8112 17 6111 10 10 6111 20 10 6111 30 10 ex 6111 90 00 6116 10 20 6116 10 80 6116 91 00 6116 92 00 6116 93 00 6116 99 00 6115 12 00 6115 19 10 6115 19 90 6115 20 11 6115 20 90 6115 91 00 6115 92 00 6115 93 10 6115 93 30 6115 93 99 6115 99 00 6107 11 00 6107 12 00 6107 19 00 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 6201 11 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6210 20 00 6202 11 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6204 31 00 6204 32 90 6204 33 90 6204 39 19 6210 30 00 6203 11 00 6203 12 00 6203 19 10 6203 19 30 6203 21 00 6203 22 80 6203 23 80 6203 29 18 6211 32 31 6211 33 31 6203 31 00 6203 32 90 6203 33 90 6203 39 19 Rajstopy i trykoty, pończochy, pończochy do kolan, skarpety, skarpety do kostki, getry lub podobne, dziane lub szydełkowe, inne niż dla niemowląt, włącznie z pończochami przeciwżylako- wymi, inne niż objęte kategorią 70 19 312 par Męskie lub chłopięce kalesony i majtki, damskie lub dziewczęce majtki i figi, dziane lub szydełkowane, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych 1 100 sztuk Palta męskie lub chłopięce, płaszcze przeciwdeszczowe i inne, peleryny, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych (inne niż płaszcze typu parka objęte kategorią 21) 10 805 sztuk Palta damskie lub dziewczęce, płaszcze przeciwdeszczowe i inne, peleryny, kurtki i blezery, z wełny, bawełny lub włókien chemicz- nych (inne niż płaszcze typu parka objęte kategorią 21) 61 631 sztuk Męskie lub chłopięce zestawy ubraniowe, inne niż dziane i szy- dełkowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych, z wyłącze- niem ubiorów do jazdy na nartach; męskie lub chłopięce ubiory treningowe z podszewką, w których wierzchnia warstwa zrobiona jest z identycznego materiału, z bawełny lub włókien chemicz- nych 3 735 sztuk Męskie lub chłopięce kurtki i blezery, inne niż dziane i szydeł- kowe, z wełny, bawełny lub z włókien chemicznych 36 864 sztuki 02/t. 8 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 381 Nr porządkowy Kategoria wyrobów włókienniczych Nomenklatura Scalona Wyszczególnienie Ilość (1. 01—31. 12) 35,2 tony Męskie lub chłopięce podkoszulki i podobne wyroby, kalesony, majtki, koszule nocne, pidżamy, płaszcze kąpielowe, szlafroki i podobne wyroby, inne niż dziane i szydełkowe Damskie lub dziewczęce podkoszulki i podobne wyroby, półhalki, halki, majtki, figi, koszule nocne, pidżamy, peniuary, płaszcze kąpielowe, szlafroki i podobne wyroby, inne niż dziane i szydeł- kowe 09. 8113 18 09. 8114 21 09. 8115 24 6207 11 00 6207 19 00 6207 21 00 6207 22 00 6207 29 00 6207 91 10 6207 91 90 6207 92 00 6207 99 00 6208 11 00 6208 19 10 6208 19 90 6208 21 00 6208 22 00 6208 29 00 6208 91 11 6208 91 19 6208 91 90 6208 92 10 6208 92 90 6208 99 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6201 91 00 6201 92 00 6201 93 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6202 91 00 6202 92 00 6202 93 00 6211 32 41 6211 33 41 6211 42 41 6211 43 41 6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 10 6107 91 90 6107 92 00 ex 6107 99 00 6108 31 10 6108 31 90 6108 32 11 6108 32 19 6108 32 90 6108 39 00 6108 91 10 6108 91 90 6108 92 00 6108 99 10 Płaszcze typu parka, skafandry, wiatrówki, kurtki od wiatru i pod- obne wyroby, inne niż dziane i szydełkowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych; części górne ubiorów treningowych z pod- szewką, inne niż objęte kategorią 16 lub 29, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych 22 766 sztuk Męskie lub chłopięce koszule nocne, pidżamy, płaszcze kąpie- lowe, szlafroki i podobne artykuły, dziane lub szydełkowe 70 512 sztuk Damskie lub dziewczęce koszule nocne, pidżamy, peniuary, płasz- cze kąpielowe, szlafroki i podobne artykuły, dziane lub szydeł- kowe 382 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 8 Nr porządkowy Kategoria wyrobów włókienniczych Nomenklatura Scalona Wyszczególnienie Damskie lub dziewczęce suknie, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych Ilość (1. 01—31. 12) 281 140 sztuk 6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6204 41 00 6204 42 00 6204 43 00 6204 44 00 6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6204 51 00 6204 52 00 6204 53 00 6204 59 10 6103 41 10 6103 41 90 6103 42 10 6103 42 90 6103 43 10 6103 43 90 6103 49 10 6103 49 91 6104 61 10 6104 61 90 6104 62 10 6104 62 90 6104 63 10 6104 63 90 6104 69 10 6104 69 91 6204 11 00 6204 12 00 6204 13 00 6204 19 10 6204 21 00 6204 22 80 6204 23 80 6204 29 18 6211 42 31 6211 43 31 09. 8116 26 09. 8117 27 09. 8118 28 09. 8119 29 09. 8120 09. 8121 31 68 09. 8122 69 Damskie lub dziewczęce spódnice, łącznie ze spódnico-spodniami 34 716 sztuk Spodnie, spodnie typu „ogrodniczki”, bryczesy i szorty (z wyłą- czeniem strojów kąpielowych), dziane lub szydełkowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych 56 206 sztuk Damskie lub dziewczęce zestawy ubraniowe, zestawy odzieżowe, inne niż dziane i szydełkowe, z wełny, bawełny lub włókien che- micznych, z wyłączeniem ubiorów do jazdy na nartach; damskie lub dziewczęce ubiory treningowe z podszewką, w których wierzchnia warstwa zrobiona jest z identycznego materiału, z bawełny lub włókien chemicznych 14 565 sztuk 6212 10 00 Biustonosze, tkane, dziane lub szydełkowe 1 100 sztuk Odzież i dodatki odzieżowe dla niemowląt, z wyłączeniem ręka- wiczek dla niemowląt objętych kategoriami 10 i 87 oraz poń- czoch, skarpetek i skarpet dla niemowląt, innych niż dziane i szy- dełkowe, objętych kategorią 88 3,3 tony Damskie lub dziewczęce półhalki i halki, dziane lub szydełkowe 1 100 sztuk 6111 10 90 6111 20 90 6111 30 90 ex 6111 90 00 ex 6209 10 00 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 00 6108 11 10 6108 11 90 6108 19 10 6108 19 90 02/t. 8 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 383 Nr porządkowy Kategoria wyrobów włókienniczych Nomenklatura Scalona Wyszczególnienie Ilość (1. 01—31. 12) 09. 8123 72 09. 8124 09. 8125 73 74 09. 8126 75 09. 8127 76 Stroje kąpielowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych 1 100 sztuk Ubiory treningowe dziane lub szydełkowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych 1 100 sztuk Damskie lub dziewczęce zestawy ubraniowe, zestawy odzieżowe, dziane lub szydełkowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicz- nych, z wyłączeniem ubiorów narciarskich 5 517 sztuk Męskie lub chłopięce dziane lub szydełkowe zestawy ubraniowe i zestawy odzieżowe, z wełny, bawełny lub włókien chemicznych, z wyłączeniem ubiorów narciarskich 3 456 sztuk Męska lub chłopięca odzież robocza, inna niż dziana i szydełko- wana 1,1 ton Damskie lub dziewczęce fartuchy, bluzy i inna odzież robocza, inna niż dziana i szydełkowa 6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6211 11 00 6211 12 00 6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00 6104 11 00 6104 12 00 6104 13 00 ex 6104 19 00 6104 21 00 6104 22 00 6104 23 00 ex 6104 29 00 6103 11 00 6103 12 00 6103 19 00 6103 21 00 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00 6203 22 10 6203 23 10 6203 29 11 6203 32 10 6203 33 10 6203 39 11 6203 42 11 6203 42 51 6203 43 11 6203 43 31 6203 49 11 6203 49 31 6204 22 10 6204 23 10 6204 29 11 6204 32 10 6204 33 10 6204 39 11 6204 62 11 6204 62 51 6204 63 11 6204 63 31 6204 69 11 6204 69 31 6211 32 10 6211 33 10 6211 42 10 6211 43 10 384 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 8 Nr porządkowy Kategoria wyrobów włókienniczych Nomenklatura Scalona Wyszczególnienie Odzież, inna niż dziana i szydełkowa, z wyłączeniem odzieży objętej kategoriami 6, 7, 8, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 26, 27, 29, 68, 72, 76 i 77 Ilość (1. 01—31. 12) 37,4 ton 09. 8128 78 09. 8129 83 09. 8130 84 09. 8131 86 6203 41 30 6203 42 59 6203 43 39 6203 49 39 6204 61 80 6204 61 90 6204 62 59 6204 62 90 6204 63 39 6204 63 90 6204 69 39 6204 69 50 6210 40 00 6210 50 00 6211 31 00 6211 32 90 6211 33 90 6211 41 00 6211 42 90 6211 43 90 6101 10 10 6101 20 10 6101 30 10 6102 10 10 6102 20 10 6102 30 10 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 ex 6103 39 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 ex 6104 39 00 6112 20 00 6113 00 90 6114 10 00 6114 20 00 6114 30 00 6214 20 00 6214 30 00 6214 40 00 6214 90 10 6212 20 00 6212 30 00 6212 90 00 Płaszcze, marynarki, blezery i inna odzież, łącznie z ubiorami nar- ciarskimi, dziane lub szydełkowe, z wyłączeniem odzieży objętej kategoriami 4, 5, 7, 13, 24, 26, 27, 28, 68, 69, 72, 73, 74 i 75 39,6 ton Szale, chusty, szaliki, mantyle, welony oraz podobne wyroby, bez dzianych i szydełkowych, z wełny, bawełny lub włókien chemicz- nych 1,1 tony Pasy, gorsety, szelki, podwiązki i podobne artykuły oraz części tych artykułów, nawet dziane lub szydełkowe 1 100 sztuk 09. 8132 156 6106 90 30 ex 6110 90 90 Damskie lub dziewczęce bluzy i pulowery, dziane lub szydełkowe, z jedwabiu lub odpadów jedwabiu 2,2 tony 02/t. 8 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 385 Ilość (1. 01—31. 12) 2,2 tony Nr porządkowy Kategoria wyrobów włókienniczych Nomenklatura Scalona Wyszczególnienie Odzież, dziana i szydełkowa, inna niż objęta kategoriami 1—123 i kategorią 156 09. 8133 157 6101 90 10 6101 90 90 6102 90 10 6102 90 90 ex 6103 39 00 6103 49 99 ex 6104 19 00 ex 6104 29 00 ex 6104 39 00 6104 49 00 6104 69 99 6105 90 90 6106 90 50 6106 90 90 ex 6107 99 00 6108 99 90 6109 90 90 6110 90 10 ex 6110 90 90 ex 6111 90 00 6114 90 00 09. 8134 159 6204 49 10 6206 10 00 Suknie, bluzy, bluzy-spódnice, inne niż dziane i szydełkowe, z jedwabiu lub odpadów jedwabiu 2,2 tony 6214 10 00 Szale, chusty, szaliki, mantyle, welony oraz podobne wyroby, z jedwabiu lub odpadów jedwabiu 6215 10 00 Krawaty, muszki, fulary z jedwabiu lub odpadów jedwabiu Odzież, bez dzianej i szydełkowej, inna niż objęta kategoriami 1—123 i kategorią 159 1,1 tony 09. 8135 161 6201 19 00 6201 99 00 6202 19 00 6202 99 00 6203 19 90 6203 29 90 6203 39 90 6203 49 90 6204 19 90 6204 29 90 6204 39 90 6204 49 90 6204 59 90 6204 69 90 6205 90 10 6205 90 90 6206 90 10 6206 90 90 ex 6211 20 00 6211 39 00 6211 49 00


title: Regulamento (CE) nº 1718/97 da Comissão de 3 de Setembro de 1997 que altera o Regulamento (CE) nº 658/96 relativo a certas condições de concessão dos pagamentos compensatórios no quadro do sistema de apoio aos produtores de determinadas culturas arvenses

eurovoc_concepts:
Finland
aid to agriculture
cereals
oleaginous plant
seed flax
vegetable protein


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1728/97 DER KOMMISSION vom 3. September 1997 zur Änderung der bei der Erstattung für Malz anzuwendenden Berichtigung


title: Comunicação da Comissão ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a avaliação do programa «Sistemas de Transferência Electrónica de Dados de Uso Comercial» (TEDIS)

eurovoc_concepts:
EU programme
exchange of information
project evaluation
telecommunications
transmission network

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 03. 09. 1997 COM(97) 335 final COMUNICAÇÃO PA COMISSÃO AO CONSELHO E AO PARLAMENTO EUROPEU SOBRE A AVALIAÇÃO DO PROGRAMA "SISTEMAS DE TRANSFERÊNCIA ELECTRÓNICA DE DADOS DE USO COMERCIAL" (TEDIS) I. INTRODUÇÃO A presente comunicação responde à exigência da Decisão do Conselho que estabelece a Fase II do Programa Sistemas de Transferência Electrónica de Dados de Uso Comercial (TEDIS)1 e que prevê uma avaliação independente, após a conclusão do programa, que avalie e comunique os progressos realizados na consecução dos seus objectivos. A selecção do avaliador foi feita através de concurso público. Foi assinado um contrato com um consórcio liderado por Ernst & Young. Em Junho de 1996, este relatório foi apresentado ao comité consultivo (CCT-Comité Consultivo TEDIS) criado nos termos da decisão do Conselho para aconselhar a Comissão sobre medidas a tomar no âmbito do programa, que o aprovou. A versão integral do relatório está disponível para consulta no secretariado da DG III/B/2 (fax: +32 2 296 70 19). CONTEXTO DO PROGRAMA TEDIS O programa TEDIS foi lançado em duas fases no final dos anos 80, para promover a transferência electrónica de dados (EDI), desenvolver normas europeias coerentes para a EDI, explorar o potencial da EDI como tecnologia destinada a melhorar a competitividade, preparar o terreno para um quadro jurídico coerente para a EDI, abordar os aspectos da segurança (cada vez mais prementes), realizar acções de sensibilização e facilitar a transferência de capacidades entre empresas europeias. A Fase I decorreu de 1988 a 1989, com um orçamento de 5,3 MECU. Os seus dois principais objectivos eram coordenar os trabalhos de desenvolvimento de sistemas de transferência electrónica de dados de uso comercial e sensibilizar os potenciais utilizadores e os fabricantes europeus de equipamento e software. O relatório final sobre esta fase declarava que o programa tinha lançado as sementes de um processo que deveria ser conduzido até ao fim para dar frutos. Consequentemente, a Fase II foi criada em 1991 e decorreu de 1991 a 1994, com um orçamento de 25 MECU. Os seus objectivos eram assegurar a implantação, de forma mais eficaz, de sistemas de transferência electrónica de dados, tendo em vista a sua importância socioeconómica, e mobilizar os recursos necessários para a sua realização a nível comunitário. Os países da EFTA contribuíram de modo significativo para a concepção e gestão do programa TEDIS, bem como para o seu apoio financeiro. II. 1. 2. III. IMPACTO DO PROGRAMA TEDIS (FASE II) 3. Os fundos da UE e da EFTA atribuídos a projectos concluídos no programa atingiram cerca de 25 MECU e um estudo dos contributos do sector privado sugere que o programa atraiu fundos no montante aproximado de 40 MECU. Foram realizados 179 projectos e produzidos dois discos compactos, "TRI-EDI" e "EDI & RDIS para a Sociedade Global da Informação". Nos projectos estiveram directamente envolvidas mais de 400 organizações contratantes. O programa Decisão 91/385/CEE do Conselho de 22. 07. 1991 (JO n° L 208 de 30. 07. 1991). 2 4. 5. pretendia estar próximo do mercado e, para abranger as necessidades do sector privado, recorreu a convites à apresentação de propostas e não a anúncios de concursos. Foram lançados sete convites ao longo do programa, tendo sido recebidas 823 propostas. Estas propostas foram avaliadas por peritos nomeados por representantes nacionais e foram em seguida apresentadas ao CCT. Foram aceites propostas individuais e agrupadas, tendo 22% recebido financiamento. Com vista a divulgar informações sobre os resultados do programa e a dar a conhecer a EDI, elaboraram-se relatórios anuais intercalares, produziram-se CD- ROM e realizou-se uma conferência intercalar em Bruxelas, em 1993, com forte participação das empresas, da Comissão e do Comité Consultivo TEDIS. Os 44 centros de divulgação da EDI nos Estados-membros e nos países da EFTA contribuíram para tornar mais conhecida a EDI na Europa. Na comunidade empresarial, 23% das empresas seleccionadas aleatoriamente para uma amostragem em toda a Europa estavam, no mínimo, familiarizadas com o Programa TEDIS. Cerca de 80% dos participantes (incluindo utilizadores e não utilizadores da EDI) estavam mais familiarizados com a EDI do que cinco anos atrás. O apoio do TEDIS à Comissão EDIFACT da Europa Ocidental (WEEB), aos grupos de desenvolvimento de mensagens e aos projectos de migração constituiu um contributo para o reconhecimento da EDIFACT como a norma mundial para o comércio. Durante o período do programa, foram desenvolvidas cerca de 200 mensagens que abrangem todos os aspectos da actividade empresarial. O programa TEDIS apoiou iniciativas na área das telecomunicações, como a interconexão e o registo EDI. As acções incidiram nas ligações entre a EDI e a RDIS. Os operadores de rede afirmaram que o seu volume de negócios relacionado com a EDI tinha aumentado cerca de 25% ao ano nos últimos cinco anos. No entanto, só a médio e longo prazo é possível colher plenamente os benefícios deste processo. Foram também abordadas questões jurídicas que devem ser aprofundadas com vista ao desenvolvimento da EDI transfronteiras, tendo sido desenvolvidos meios que possibilitam soluções, como uma recomendação da Comissão relativa aos aspectos jurídicos da EDI, que inclui um acordo-tipo EDI europeu2. Um estudo (EDICON Consolidation Study) sobre a harmonização jurídica adoptou uma abordagem minimalista no que respeita à nova legislação neste domínio, invocando o princípio da subsidiariedade e a dificuldade de legislar numa área em que a tecnologia está em constante mutação. Foram tomadas em conta as necessidades dos ambientes EDI abertos e multisserviços, bem como as novas áreas da EDI. Foram feitos estudos sobre os aspectos da segurança, que conduziram a projectos de experiências de campo com recurso às normas de segurança internacionais. Os projectos intersectoriais promoveram iniciativas transfronteiras e transectoriais e contribuíram para desenvolver parcerias entre empresas. 6. Cerca de 75% das actividades dos projectos são contínuas, embora já não haja financiamento do TEDIS; 29% de uma amostragem dos consórcios especificamente formados para concorrer ao TEDIS continuou a colaborar, 94/820/CE de 19. 10. 1994 (JO n° 338/98 de 28. 12. 1994). 3 mesmo após a rejeição da sua proposta. As normas EDI estão estritamente ligadas a processos empresariais, pelo que um acordo sobre o formato e utilização da EDI entre organizações, bem como nos e entre sectores poderá harmonizar os fluxos de dados na União. Tal contribui para eliminar barreiras que impedem as organizações de comunicar com eficácia e para integrar as organizações europeias. IV. SÍNTESE DA AVALIAÇÃO 7. 8. 9. Os avaliadores consideraram que o âmbito do programa era ambicioso e vasto, reflectindo uma estratégia de prossecução de diversas iniciativas conexas em várias frentes. Os domínios das tarefas foram considerados adequados às necessidades no momento da criação do programa. Os objectivos do programa, no seu todo, proporcionaram flexibilidade e adaptabilidade, pelo que as suas actividades podiam mudar em função de novas circunstâncias políticas, tecnológicas e de mercado. No entanto, esta característica tornou também mais difícil a gestão efectiva dos projectos. Em geral, a gestão do programa foi considerada boa. A abordagem adoptada forneceu um quadro para uma boa combinação de projectos práticos, de implementação, com estudos baseados em investigação. Foram identificadas algumas áreas de boas práticas. Na selecção de projectos, os concorrentes tinham especificações não técnicas e receberam orientações sobre o conteúdo sugerido para as suas propostas, de modo a corresponderem aos critérios de avaliação; os painéis de avaliação contaram com qualificações diversas (académicas, industriais, técnicas), tendo sido encorajada a formulação de sugestões sobre o processo de avaliação. No acompanhamento e avaliação, a utilização de tecnologias da informação inovadoras desde o início do programa tornou possível o acesso dos chefes dos projectos às informações dos restantes projectos, de modo a promover uma fertilização cruzada, e funcionou também como um instrumento útil de acompanhamento e divulgação. Na conclusão dos projectos e divulgação, os contratantes associados dentro e fora do programa procuraram obter a participação de intermediários empresariais, como associações comerciais, para maximizar a divulgação. Os contratantes eram encorajados a produzir um breve resumo dos resultados essenciais do seu projecto com vista a uma vasta divulgação junto de leitores não técnicos. No entanto, foram identificadas áreas em que se poderia ter feito melhor. O acompanhamento e avaliação mais rigorosos dos projectos teria assegurado uma evolução satisfatória dos projectos, bem como a boa qualidade dos resultados. Os chefes dos projectos deveriam ter recebido apoio dos avaliadores e membros do CCT, sob a forma de análise técnica. Teria sido útil determinar quem era o "cliente" do projecto, afim de garantir uma melhor centragem das actividades e um trabalho de análise adequado. Era recomendável uma mais vasta divulgação dos resultados dos projectos junto de outras pessoas exteriores ao programa ou participantes noutras áreas do programa. 10. Foram ainda formuladas pelos avaliadores três recomendações, a analisar com mais profundidade, com vista a aproveitar as realizações do TEDIS e a atacar as barreiras ainda existentes à adopção da EDI. A promoção de uma transferência eficiente de dados entre os sectores público e privado poderá complementar o Programa IDA, caso se justifique, e estimular uma maior eficiência administrativa e económica; deve ser promovida a competitividade das PME através de uma assistência focalizada e que aponte criteriosamente para empresas que possam gerar valor acrescentado com a introdução destas tecnologias; devem ser atacadas as barreiras que continuam a dificultar a implantação de uma EDI pan-europeia. Deve ser dada ênfase aos aspectos jurídicos, de normalização e de segurança. V. POSIÇÃO DA COMISSÃO SOBRE O RELATÓRIO DE AVALIAÇÃO A Comissão acolhe com agrado os resultados do relatório de avaliação, dado este confirmar que o TEDIS foi, acima de tudo, uma programa bem concebido e gerido e que teve um impacto significativo na divulgação e utilização da EDI na Europa. A Comissão admite que existem áreas onde poderiam ter sido introduzidas melhorias, como os avaliadores referem, nomeadamente: 11. Focalização insuficiente: o âmbito do programa era ambicioso, pretendendo cobrir um sector vasto com um orçamento relativamente restrito. Embora as áreas seleccionadas fossem adequadas para a realização de acções, devido à insuficiência dos instrumentos financeiros não foi possível explorar em profundidade prioridades específicas nem alcançar resultados muito visíveis. 12. 13. As PME não receberam a atenção que estava inicialmente prevista na Decisão do Conselho. A dimensão dos investimentos necessários para os sistemas EDI torna- os demasiado dispendiosos para as PME europeias. A Comissão considera que devem ser tomadas medidas adicionais para fomentar a implantação destas tecnologias nas PME. Ausência de massa crítica: No seu esforço para cobrir um espectro de mercado tão vasto quanto possível, o TEDIS incidiu nas necessidades de diversos grupos de utilizadores, promovendo o desenvolvimento de cerca de 200 mensagens EDI para transacções empresariais, bem como a migração de sistemas de fabricante para "perfis normalizados". Foi lançado um conjunto de pequenos projectos em diferentes direcções, mas muitas ideias não foram plenamente assimiladas ou exploradas. Discrepâncias nos modelos empresarias e nos fluxos de dados entre sectores conduziram ao desenvolvimento fragmentado de sistemas de software para a EDI, inibindo a criação da "massa crítica" necessária para a adopção generalizada das melhores práticas. Assim, por não se terem produzido economias de escala, as empresas das TI não se sentiam suficientemente inspiradas pelo mercado para desenvolver soluções de software genéricas, com boa relação custo-benefício e comercialmente viáveis. Fertilização cruzada insuficiente: Não era fácil criar um mecanismo eficiente de fertilização cruzada, dado o âmbito vasto e o grande número de projectos do programa, embora tal pudesse levar à identificação de áreas com pontos comuns entre projectos dirigidos para diferentes nichos do mercado, bem como a soluções específicas. Além disso, o mundo empresarial é um ambiente em constante evolução, tendo-se registado progressos tecnológicos notáveis que favoreceram o surgimento de soluções inovadoras, o que não foi tomado suficientemente em conta. Uma maior sinergia com projectos de IDT, um levantamento cuidadoso dos progressos tecnológicos e uma análise periódica dos programas de trabalho 14. 15. 16. de IDT teria possibilitado a adaptação e centragem das tecnologias nas necessidades do mercado. O programa teve repercussões no estímulo ao desenvolvimento de soluções normalizadas para a EDI, na preparação do quadro jurídico para as transacções electrónicas empresarias, na abordagem das questões da segurança e na promoção de uma maior utilização da EDI na Europa, através de acções de sensibilização e da promoção da cooperação internacional. Concretamente, os resultados da cooperação internacional no programa TEDIS contribuíram para a definição da política da Comissão para o comércio electrónico no projecto do G7 "Um mercado mundial para as PME", para o Fórum Sociedade da Informação da CCE- UE e para o plano de acção Sociedade da Informação do Mediterrâneo. A Comissão EDIFACT da Europa Ocidental (CEEO), cujo secretariado foi inicialmente assegurado pelo programa TEDIS, foi transferida da Comissão para o organismo europeu de normalização CEN em Junho de 1995. Esta comissão estabeleceu as bases para a criação do Conselho Europeu das Normas EDI (CENE), que apoia e implementa a normalização e projectos relacionados com a EDI e o comércio electrónico. No entanto, considera-se que o programa poderia ter tido um impacto maior no mercado europeu caso tivesse apontado com mais rigor para uma análise em profundidade, tivesse tomado medidas adequadas para reforçar um menor número de áreas de elevada prioridade bem definidas e mais específicas, tivesse recebido financiamento suficiente para estimular a criação de uma massa crítica de utilizadores da EDI e, consequentemente, de uma corrente EDI auto-sustentável no mercado e tivesse estado mais bem ligado a iniciativas de IDT, tanto para ajustar a política e as acções de IDT às novas necessidades do mercado como para explorar plenamente e divulgar os seus resultados no mercado europeu. VI. ACÇÕES FUTURAS 17. 18. A Comissão estudou em pormenor as recomendações do relatório no quadro do comércio electrónico, que é crucial para a competitividade da indústria europeia no ambiente mundial, bem como para a criação de emprego. Impulsionado pelas forças da mundialização e das tecnologias da informação, o comércio electrónico está já a conduzir a mudanças estruturais nos sectores da indústria e dos serviços, pelo que é considerado um elemento fundamental da política industrial na sociedade da informação. No comércio electrónico entrelaçam-se questões tecnológicas, jurídicas e de normalização, pelo que a Comissão está a alinhar os seus instrumentos e actividades em função desta realidade. Adoptou já uma comunicação-quadro ao Conselho, ao Parlamento, ao Comité Económico e Social e ao Comité das Regiões, intitulada "Uma iniciativa europeia para o comércio electrónico"3. Os elementos essenciais desta iniciativa europeia são: COM (97) 157 - a facilitação do acesso ao mercado mundial, incluindo infra-estruturas, tecnologias é serviços, de modo que assegure uma interoperabilidade à escala mundial num ambiente concorrencial; - a adaptação dos planos de trabalho de investigação e desenvolvimento nas tecnologias da informação e das comunicações, centrando-os nas necessidades do mercado do comércio electrónico, a fim de garantir a disponibilidade generalizada e a convivialidade das tecnologias e sistemas essenciais; - a criação de um quadro regulamentar coerente para o comércio electrónico, que abranja questões do mercado único, direitos de autor, assinaturas digitais, pagamentos electrónicos seguros, segurança dos dados, protecção dos consumidores, protecção da vida privada e comunicações comerciais; - o apoio a normas europeias e a aplicações publicadas para o comércio electrónico; - a promoção da utilização do Euro no comércio electrónico; - a promoção de um ambiente favorável ao comércio que reforce a confiança no comércio electrónico, o torne mais conhecido e incentive a divulgação generalizada das melhores práticas; - a procura do diálogo internacional entre os governos e as empresas, com vista à obtenção de consensos à escala mundial. Neste contexto, a questão da normalização assume especial importância, dado que estão a surgir novos conceitos e necessidades que exigem soluções técnicas interoperáveis. Na área da EDI "leve" encontram-se diversos exemplos: sistemas de identificação, registo de empresas e certificação de parceiros de comércio electrónico, listas e progressos no domínio dos "terceiros de confiança". No âmbito da iniciativa europeia para o comércio electrónico, igualmente anunciada na comunicação ao Conselho e ao Parlamento sobre "A Normalização e a Sociedade Global da Informação - A perspectiva europeia", na sequência das resoluções do Conselho da Indústria, a Comissão está a preparar um relatório sobre normalização no comércio electrónico. Este relatório analisará a posição das normas e das especificações no comércio electrónico, estudará a existência de obstáculos, relacionados com as normas, à criação de novos serviços baseados nas TIC. nomeadamente o comércio electrónico, identificará as principais lacunas no âmbito da interoperabilidade e indicará áreas para novas acções. A Comissão seguirá também a recomendação de aproveitar os resultados do TEDIS. promovendo a transferência eficiente de informação entre os sectores público e privado. Uma comunicação para a segunda fase do programa IDA, actualmente em preparação, proporá, entre outras acções, que o âmbito do Programa IDA seja alargado, caso se justifique, de modo a incluir a interface sector público-sector privado e que as realizações do IDA durante a sua primeira fase sirvam de base ao aperfeiçoamento da transferência da informação entre as administrações e a indústria. ? 19. 20. 21. VII. CONCLUSÃO A Comissão exorta o Conselho c o Parlamento a tomarem em devida conta a presente comunicação, nomeadamente as realizações do Programa TEDIS nela apresentadas. ISSN 0257-9553 COM(97) 335 final DOCUMENTOS PT 15 02 N. " de catálogo : CB-CO-97-328-PT-C ISBN 92-78-21865-0 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L4985 Luxemburgo


title: A Bizottság 1715/97/EK rendelete (1997. szeptember 3.) bizonyos textiltermékeknek a Közösségbe történő kivitelénél Nepál különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2454/93/EGK rendeletben foglalt és az általános preferenciális rendszer keretében használt származó termék fogalom meghatározásától történő eltérésről

text: 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 377 31997R1715 L 242/19 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 9. 4. A BIZOTTSÁG 1715/97/EK RENDELETE (1997. szeptember 3. ) textiltermékeknek a Közösségbe történő kivitelénél Nepál különleges helyzetének bizonyos figyelembevétele érdekében a 2454/93/EGK rendeletben foglalt és az általános preferenciális rendszer keretében használt „származó termék” fogalom meghatározásától történő eltérésről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 82/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 249. cikkére, tekintettel a legutóbb az 1427/97/EK rendelettel (3) módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) végrehajtási rendelkezéseinek megállapításáról szóló 1993. július 2-i 2454/93/EGK tanácsi rendeletre és különösen annak 76. cikkére, mivel a legutóbb a 998/97/EK bizottsági rendelettel (5) módosí- tott, a fejlődő országokból származó egyes ipari termékek tekin- tetében négyéves (1995-1998) általános vámkedvezmény- rendszer alkalmazásáról szóló, 1994. december 19-i 3281/94/EK tanácsi rendelettel (6) a Közösség megadta ezeket a kedvezménye- ket Nepál részére; mivel a 2454/93/EGK rendelet 67. és az azt követő cikkei meg- határozzák az általános preferenciális rendszerben használatos származó termék fogalmat; mivel azonban a rendelet 76. cikke rendelkezik e rendelkezések alóli eltérési lehetőségekről az általá- nos preferenciális rendszer legkevésbé fejlett kedvezményezett országai javára, amennyiben azok e célból megfelelő kérelmet nyújtanak be a Közösséghez; mivel ilyen eltérés érdekében egyes textiltermékek vonatkozásá- ban Nepál kormánya kérelmet nyújtott be; mivel a Közösség kéré- sére Nepál megadta a szükséges kiegészítő gazdasági információ- kat; mivel a Nepál által beterjesztett kérelem kielégíti a 76. cikk köve- telményeit; mivel különösen a Közösség piacának felvevő kapaci- tását a nepáli termékek befogadására, Nepál kiviteli kapacitását és a ténylegesen nyilvántartott kereskedelmi áramlásokat tükröző mennyiségi feltételek (éves alapon történő) bevezetése alkalmas a Közösség megfelelő iparágainak okozott kár megelőzésére; (1) HL L 17. , 1997. 1. 21. , 1. o. (2) HL L 302. , 1992. 10. 19. , 1. o. (3) HL L 196. , 1997. 7. 24. , 31. o. (4) HL L 253. , 1993. 10. 11. , 1. o. (5) HL L 144. , 1997. 6. 4. , 1. o. (6) HL L 348. , 1994. 12. 31. , 1. o. mivel a kedvezményezett országok közötti regionális együttmű- ködés bátorítása céljából kívánatos úgy rendelkezni, hogy a Nep- álban felhasználandó nyersanyagoknak ezen eltérés vonatkozásá- ban a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségéhez (ASEAN) (Mianmar kivételével), a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetséghez (SAARC) vagy a Lomé-i Egyezményhez tartozó országokból kell származniuk; mivel az eltérés alkalmazásának a megadott mennyiségeken túl- menő kiterjesztésére vonatkozó minden igényt a nepáli hatósá- gokkal konzultálva kell megvizsgálni; mivel az eltérés semmi esetre sem alkalmazható 1998. decem- ber 31. után, amikor az ipari termékekre vonatkozó általános tari- fális kedvezmények jelenlegi rendszere lejár; mivel az e rendeletben meghatározott rendelkezések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság (Származási Szekció) véleményé- vel, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A 2454/93/EGK rendelet 67. és az azt követő cikkeitőleltérve az e rendelet mellékletében felsorolt olyan termékek, amelyeket Nepálban olyan importált szövetből (szövött áruk) vagy olyan fonalból (kötött áruk) állítanak elő, amely a Délkelet-ázsiai Nem- zetek Szövetségéhez (ASEAN) (Mianmar kivételével), a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetséghez (SAARC) vagy a Lomé-i Egyezményhez tartozó országok egyikéből származnak, az alább közölt intézkedéseknek megfelelően Nepálból származónak tekintendők. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában ASEAN- vagy SAARC- származónak tekintendő egy termék, ha ezekben az országokban kerül előállításra a 2454/93/EGK rendeletben meghatározott szár- mazási szabályoknak megfelelően, vagy a Lomé-i Egyezmény kedvezményezett országaiból származónak tekintendő, ha ezek- ben az országokban kerül előállításra a Negyedik AKCS-EGK Egyezmény (7) 1. jegyzőkönyvében meghatározott származási szabályoknak megfelelően. (7) HL L 229. , 1991. 8. 17. , 1. o. 378 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet (3) Nepál illetékes hatóságai vállalják, hogy megtesznek minden szükséges intézkedést a (2) bekezdés rendelkezései betartásának biztosítása érdekében. 2. cikk Az 1. cikkben meghatározott eltérést az 1997. augusztus 1. és 1998. december 31. közötti időszakban Nepálból a Közösségbe behozott termékekre kell alkalmazni, a mellékletben felsorolt éves mennyiségekre vonatkozóan. 3. cikk A 2. cikkben hivatkozott mennyiségeket a Bizottság kezeli, és bármilyen megfelelő adminisztratív intézkedést megtehet azok hatékony kezelése érdekében. Ha egy importőr egy tagállamban való szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozatot tesz, amelyben e rendelet rendelkezéseiben foglalt előnyök igénybevételéért folyamodik, és a nyilatkozatot a vámhatóságok elfogadják, az érintett tagállam értesíti a Bizottságot, és lehívja az igényeinek megfelelő mennyiséget. iránti kérelmeket A lehívás a nyilatkozatok elfogadása időpontjának feltüntetésével késedelem nélkül meg kell küldeni a Bizottságnak. A Bizottság olyan sorrendben engedélyezi a lehívásokat, amilyen sorrendben az érintett tagállamok vámhatóságai elfogadták a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozatot olyan mértékben, ahogy a rendelkezésre álló egyenleg engedi. Minden tagállam biztosítja, hogy a kérdéses termékek importőrei egyenlő a mennyiséghez, mindaddig, amíg a vonatkozó mennyiség egyenlege ezt lehetővé teszi. rendelkeznek hozzáféréssel folyamatos és 4. cikk lehívások a mellékletben feltüntetett Ha a 3. cikk szerinti mennyiségek 80 %-át túllépik, a Bizottság a nepáli hatóságokkal konzultálva megvizsgálja, eltérés hogy alkalmazását e mennyiségeken túl kiterjeszteni. szükséges-e az 5. cikk Az e rendelet alkalmazásában kibocsátott FORM „A” származási bizonyítványok 4. rovatába a következő bejegyzés kerül: „Eltérés – 1715/97/EK rendelet”. 6. cikk Kétség esetén a tagállamok kérhetik annak a dokumentumnak a másolatát, amely ezen eltérés keretében Nepálban felhasznált anyagok származását Ilyen kérés az e rendelet rendelkezései által kedvezményezett áruk szabad forgalomba bocsátásakor, vagy annak az igazgatási együttműködésnek a keretein belül tehető, amelyről a 2454/93/EGK rendelet 94. cikke rendelkezik. tanúsítja. Ha egy tagállam nem használja fel a lehívott mennyiséget, akkor azt a lehető leghamarabb vissza kell adnia. 7. cikk Ha a kérelmezett összeg nagyobb, mint a rendelkezésre álló mennyiség, az egyenleg a kérelmezők között arányosan kerül kiosztásra. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a lehívott mennyiségekről. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 1997. augusztus 1-jétől kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. szeptember 3-án. a Bizottság részéről Mario MONTI a Bizottság tagja 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 379 Sorszám Textil kategória KN- kód Árumegnevezés MELLÉKLET Ing, póló, könnyű finomkötött visszahajtott, póló- vagy garbó- nyakú dzsömper és pulóver (a gyapjúból vagy finom állati szőrből készültek kivételével), atlétatrikó és hasonló, kötött vagy hurkolt anyagból Mennyiség (1. 1. – 12. 31. ) 684 602 darab 09. 8101 4 09. 8102 5 09. 8103 6 09. 8104 09. 8105 7 8 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6109 10 00 6109 90 10 6109 90 30 6110 20 10 6110 30 10 6101 10 90 6101 20 90 6101 30 90 6102 10 90 6102 20 90 6102 30 90 6110 10 10 6110 10 31 6110 10 35 6110 10 38 6110 10 91 6110 10 95 6110 10 98 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 91 6110 30 99 6203 41 10 6203 41 90 6203 42 31 6203 42 33 6203 42 35 6203 42 90 6203 43 19 6203 43 90 6203 49 19 6203 49 50 6204 61 10 6204 62 31 6204 62 33 6204 62 39 6204 63 18 6204 69 18 6211 32 42 6211 33 42 6211 42 42 6211 43 42 6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6206 20 00 6206 30 00 6206 40 00 6205 10 00 6205 20 00 6205 30 00 Kötszövött mellény, pulóver, ujjatlan bebújós pulóver, mellény, pulóver és kabátka szett, kardigán, ágykabát, és dzsömper (nem zakó vagy blézer), anorák, viharkabát, derékkabát és hasonlók, kötött vagy hurkolt anyagból 235 793 darab Férfi- vagy fiú bricsesznadrág és sort nadrág (a fürdőruha kivéte- lével), hosszúnadrág (pantalló is); női vagy leányka hosszúnadrág és pantalló, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból; tréning- ruha alsó része béléssel, (a 16 vagy a 29. kategória kivételével), pamutból vagy szintetikus szálból 140 258 darab Női vagy leánykablúz, ing és ingblúz, kötött és hurkolt anyagból is, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 208 742 darab Férfi- vagy fiúing (a kötött és hurkolt anyagból készültek kivéte- lével), gyapjúból, pamutból, illetve szintetikus szálból 177 688 darab 380 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Sorszám 09. 8106 Textil kategória 10 09. 8107 12 09. 8108 13 09. 8109 14 09. 8110 15 09. 8111 16 09. 8112 17 KN- kód 6111 10 10 6111 20 10 6111 30 10 ex 6111 90 00 6116 10 20 6116 10 80 6116 91 00 6116 92 00 6116 93 00 6116 99 00 6115 12 00 6115 19 10 6115 19 90 6115 20 11 6115 20 90 6115 91 00 6115 92 00 6115 93 10 6115 93 30 6115 93 99 6115 99 00 6107 11 00 6107 12 00 6107 19 00 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 6201 11 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6210 20 00 6202 11 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6204 31 00 6204 32 90 6204 33 90 6204 39 19 6210 30 00 6203 11 00 6203 12 00 6203 19 10 6203 19 30 6203 21 00 6203 22 80 6203 23 80 6203 29 18 6211 32 31 6211 33 31 6203 31 00 6203 32 90 6203 33 90 6203 39 19 Árumegnevezés Mennyiség (1. 1. – 12. 31. ) Kesztyű, ujjatlan és egyujjas kesztyű kötött vagy hurkolt anyagból 23 229 pár Harisnyanadrág, harisnya, egyéb harisnyaáru, zokni, bokazokni, gyermekzokni és hasonlók, kötött vagy hurkolt anyagból (a cse- csemőholmi kivételével), beleértve a 70. kategória kivételével a vis- szeres lábra való gumiharisnyát 19 312 pár Férfi- vagy fiú alsónadrág és rövidnadrág, női vagy leányka alsó- nadrág és rövidnadrág kötött vagy hurkolt anyagból, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 1 100 darab Férfi- vagy fiú felsőkabát, esőkabát és egyéb kabát, köpeny és pele- rin, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból (a 21. kategóri- ába tartozó csuklyás anorák kivételével) 10 805 darab Női vagy leányka szőtt felsőkabát, esőkabát és egyéb kabát, köpeny és pelerin; zakó és blézer, gyapjúból, pamutból vagy szin- tetikus szálból (a 21. kategóriába tartozó csuklyás anorák kivéte- lével) 61 631 darab Férfi- vagy fiúöltöny és ruha-együttes (a kötött vagy hurkolt anyag- ból készültek kivételével), gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból, a síruha kivételével; férfi- vagy fiú tréningruha béléssel, amelynek külső része egyetlen azonos szövetből készült, pamut- ból vagy szintetikus szálból 3 735 darab Férfi- vagy fiúzakó és blézer a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szál- ból 36 864 darab 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 381 Sorszám Textil kategória KN- kód Árumegnevezés Mennyiség (1. 1. – 12. 31. ) 35,2 tonna Férfi- vagy fiú atléta és más alsóing, alsónadrág, rövidnadrág, hálóing, pizsama, fürdőköpeny, háziköntös és hasonló áru, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével Női vagy leányka atléta és más alsóing, alsószoknya, rövidnadrág, női alsó, hálóing, pizsama, kombiné, fürdőköpeny, háziköntös és más hasonló áru, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivé- telével. 09. 8113 18 09. 8114 21 09. 8115 24 6207 11 00 6207 19 00 6207 21 00 6207 22 00 6207 29 00 6207 91 10 6207 91 90 6207 92 00 6207 99 00 6208 11 00 6208 19 10 6208 19 90 6208 21 00 6208 22 00 6208 29 00 6208 91 11 6208 91 19 6208 91 90 6208 92 10 6208 92 90 6208 99 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6201 91 00 6201 92 00 6201 93 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6202 91 00 6202 92 00 6202 93 00 6211 32 41 6211 33 41 6211 42 41 6211 43 41 6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 10 6107 91 90 6107 92 00 ex 6107 99 00 6108 31 10 6108 31 90 6108 32 11 6108 32 19 6108 32 90 6108 39 00 6108 91 10 6108 91 90 6108 92 00 6108 99 10 Csuklyás anorák; anorák, viharkabát, derékkabát és hasonlók, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével, gyapjúból, pamutból vagy műszálból; tréningruha felsőrész, béléssel, a 16-29. kategória kivételével, pamutból vagy műszálból 22 766 darab Férfi- vagy fiú hálóing, pizsama, fürdőköpeny, háziköntös és hasonló áru, kötött vagy hurkolt anyagból 70 512 darab Női vagy leányka hálóing, pizsama, kombiné, fürdőköpeny, házi- köntös és hasonló áru, kötött vagy hurkolt anyagból 382 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Sorszám Textil kategória KN- kód Árumegnevezés Női vagy leánykakosztüm gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból Mennyiség (1. 1. – 12. 31. ) 281 140 darab 6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6204 41 00 6204 42 00 6204 43 00 6204 44 00 6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6204 51 00 6204 52 00 6204 53 00 6204 59 10 6103 41 10 6103 41 90 6103 42 10 6103 42 90 6103 43 10 6103 43 90 6103 49 10 6103 49 91 6104 61 10 6104 61 90 6104 62 10 6104 62 90 6104 63 10 6104 63 90 6104 69 10 6104 69 91 6204 11 00 6204 12 00 6204 13 00 6204 19 10 6204 21 00 6204 22 80 6204 23 80 6204 29 18 6211 42 31 6211 43 31 09. 8116 26 09. 8117 27 09. 8118 28 09. 8119 29 09. 8120 09. 8121 31 68 09. 8122 69 Női vagy leánykaszoknya, beleértve a nadrágszoknyát 34 716 darab Hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), bri- csesznadrág és sortnadrág (a fürdőruha kivételével), kötött vagy hurkolt anyagból, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 56 206 darab Női vagy leánykakosztüm, ruhaegyüttes (a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével), gyapjúból, pamutból vagy szinte- tikus szálból, a síruha kivételével; női vagy leányka tréningruha béléssel, amelynek külső része egyetlen azonos szövetből készült, pamutból vagy szintetikus szálból 14 565 darab 6212 10 00 Melltartó, szőtt, kötött vagy hurkolt anyagból 1 100 darab 6111 10 90 6111 20 90 6111 30 90 ex 6111 90 00 ex 6209 10 00 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 00 6108 11 10 6108 11 90 6108 19 10 6108 19 90 Csecsemőruha és tartozékai, a 10. és 87. kategóriába tartozó gye- rekkesztyű, ujjatlan, illetve egyujjas kesztyű kivételével, valamint a 88. kategóriába tartozó csecsemő harisnya, zokni és gyermek- zokni a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével 3,3 tonna Női vagy leányka kombiné és alsószoknya, kötött vagy hurkolt anyagból 1 100 darab 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 383 Sorszám Textil kategória KN- kód Árumegnevezés Mennyiség (1. 1. – 12. 31. ) 09. 8123 72 09. 8124 09. 8125 73 74 09. 8126 75 09. 8127 76 Fürdőruha, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 1 100 darab Tréningruha, kötött vagy hurkolt szövetből, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 1 100 darab Női vagy leányka kötött vagy hurkolt kosztüm vagy ruhaegyüttes, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból, a síruha kivételével 5 517 darab Férfi- vagy fiú öltöny és ruhaegyüttes, kötött vagy hurkolt anyag- ból, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból, a síruha kivé- telével 3 456 darab Férfi- és fiú- ipari vagy munkaruha, a kötött vagy hurkolt anyag- ból készültek kivételével 1,1 tonna Női vagy leányka kötény, vállpántos munkanadrág (overall) és egyéb ipari vagy munkaruha, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével 6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6211 11 00 6211 12 00 6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00 6104 11 00 6104 12 00 6104 13 00 ex 6104 19 00 6104 21 00 6104 22 00 6104 23 00 ex 6104 29 00 6103 11 00 6103 12 00 6103 19 00 6103 21 00 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00 6203 22 10 6203 23 10 6203 29 11 6203 32 10 6203 33 10 6203 39 11 6203 42 11 6203 42 51 6203 43 11 6203 43 31 6203 49 11 6203 49 31 6204 22 10 6204 23 10 6204 29 11 6204 32 10 6204 33 10 6204 39 11 6204 62 11 6204 62 51 6204 63 11 6204 63 31 6204 69 11 6204 69 31 6211 32 10 6211 33 10 6211 42 10 6211 43 10 384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Sorszám 09. 8128 Textil kategória 78 09. 8129 83 09. 8130 84 09. 8131 86 KN- kód 6203 41 30 6203 42 59 6203 43 39 6203 49 39 6204 61 80 6204 61 90 6204 62 59 6204 62 90 6204 63 39 6204 63 90 6204 69 39 6204 69 50 6210 40 00 6210 50 00 6211 31 00 6211 32 90 6211 33 90 6211 41 00 6211 42 90 6211 43 90 6101 10 10 6101 20 10 6101 30 10 6102 10 10 6102 20 10 6102 30 10 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 ex 6103 39 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 ex 6104 39 00 6112 20 00 6113 00 90 6114 10 00 6114 20 00 6114 30 00 6214 20 00 6214 30 00 6214 40 00 6214 90 10 6212 20 00 6212 30 00 6212 90 00 Árumegnevezés Ruhanemű, a kötött és hurkolt anyagból készültek kivételével, ide nem értve a 6. , 7. , 8. , 14. , 15. , 16. , 17. , 18. , 21. , 26. , 27. , 29. , 68. , 72. , 76. és 77. kategória ruhaneműit Mennyiség (1. 1. – 12. 31. ) 37,4 tonna Felsőkabát, zakó, blézer és egyéb ruhanemű, beleértve a síruhát is, kötött vagy hurkolt anyagból, ide nem értve a 4. , 5. , 7. , 13. , 24. , 26. , 27. , 28. , 68. , 69. , 72. , 73. , 74. és 75. kategória ruhaneműit 39,6 tonna Kendő, sál, nyaksál, mantilla, fátyol és hasonló áru, a kötött vagy hurkolt anyagból készültek kivételével, gyapjúból, pamutból vagy szintetikus szálból 1,1 tonna Fűző, csípőszorító, harisnyatartó, nadrágtartó, harisnyakötő, zok- nitartó és hasonló, ezek részei is, kötött vagy hurkolt anyagból is 1 100 darab 09. 8132 156 6106 90 30 ex 6110 90 90 Női vagy leánykablúz vagy pulóver, selyemből vagy selyemhulla- dékból, kötött vagy hurkolt anyagból 2,2 tonna 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 385 Árumegnevezés Ruhanemű, kötött vagy hurkolt anyagból, az 1-123. és 156. kate- gória kivételével Mennyiség (1. 1. – 12. 31. ) 2,2 tonna Sorszám 09. 8133 Textil kategória 157 KN- kód 6101 90 10 6101 90 90 6102 90 10 6102 90 90 ex 6103 39 00 6103 49 99 ex 6104 19 00 ex 6104 29 00 ex 6104 39 00 6104 49 00 6104 69 99 6105 90 90 6106 90 50 6106 90 90 ex 6107 99 00 6108 99 90 6109 90 90 6110 90 10 ex 6110 90 90 ex 6111 90 00 6114 90 00 09. 8134 159 6204 49 10 6206 10 00 Ruha, blúz és ingblúz, nem kötött vagy hurkolt anyagból, selyem- ből vagy selyemhulladékból 2,2 tonna 6214 10 00 Kendő, sál, nyaksál, mantilla, fátyol és hasonló áru, nem kötött vagy hurkolt anyagból, selyemből vagy selyemhulladékból 6215 10 00 Nyakkendő, csokornyakkendő és kravátli selyemből vagy selyem- hulladékból Ruhanemű, nem kötött vagy hurkolt anyagból, az 1-123. és 159. kategória kivételével 1,1 tonna 09. 8135 161 6201 19 00 6201 99 00 6202 19 00 6202 99 00 6203 19 90 6203 29 90 6203 39 90 6203 49 90 6204 19 90 6204 29 90 6204 39 90 6204 49 90 6204 59 90 6204 69 90 6205 90 10 6205 90 90 6206 90 10 6206 90 90 ex 6211 20 00 6211 39 00 6211 49 00