title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet - Hen imod skattesamordning i Den Europæiske Union - En pakke til tackling af skadelig skattekonkurrence

eurovoc_concepts:
code of conduct
competition
fiscal policy
tax harmonisation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER * -tt Bruxelles, den 01. 10. 1997 KOM(97) 495 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET Hen imod skattesamordning i Den Europæiske Union En pakke til tackling af skadelig skattekonkurrence fi iiî t V, IP« 'f. < §>'- »li» é INDLEDNING Efter møde uformelle ØKOFIN-ministrenes i Mondorf-les-Bains 1. den 13. september 1997 bebudede Rådets formandskab, at det ønskede at få en diskussion om beskatning på det uformelle møde den 13. oktober. På opfordring fra formandskabet fremlægger Kommissionen hermed dette papir som oplæg til diskussionen. Det bygger på drøftelserne i Mondorf-les-Bains og i Skattepolitikgruppen og indeholder et forslag til en skattepakke til begrænsning af skadelig skattekonkurrence, herunder en adfærdskodeks. Bilaget til nærværende meddelelse er et udkast til en kodeks, således som den har aftegnet sig efter diskussionerne i Skattepolitikgruppen. 2. På grundlag af den globale tilgang til skattepolitik, der blev lanceret i april 1996 på det uformelle ØKOFIN-møde i Verona, er sigtet med pakken at skabe en samordnet tilgang til den skadelige skattekonkurrence. Der er brug for handling på europæisk plan for at reducere forvridningerne på det indre marked og for at forhindre betydelige skatteprovenutab samt for at vende tendensen til en voksende skattebyrde på arbejdskraft sammenlignet med mere mobile skattegrundlag. Hvis der gøres fremskridt med pakken, vil det hjælpe til at vende denne tendens og således muliggøre, at skattestrukturerne i EU vil udvikle sig på en mere beskæftigelsesvenlig måde. Det Europæiske Råd vil på sit særlige møde om beskæftigelse den 20. og 21. november særlig lægge vægt på beskæftigelsesvirkningerne af tendenserne i beskatningssystemerne. Kommissionens retningslinjer for beskæftigelse, der vil blive diskuteret på beskæftigelsestopmødet i november, vil også indeholder anbefalinger om at gøre skattesystemerne mere beskæftigelsesvenlige. STØRRE BEHOV FOR SAMORDNING Skattekonkurrence i sig selv skal generelt hilses velkommen som et middel til at gavne 3. borgernes sag og til at lægge et nedadgående pres på de offentlige udgifter. En uhæmmet konkurrence om mobile faktorer kan imidlertid medføre, at skattesystemerne får negative virkninger for beskæftigelsen, og at en styret og struktureret formindskelse af den samlede skattebyrde vanskeliggøres. Den reducerer også råderummet for at realisere andre EU- målsætninger såsom miljøbeskyttelse. Skattekonkurrence kan desuden bremse bestræbelserne på at reducere budgetunderskuddene, der ikke blot er nødvendige i sig selv, men også for at ledsagende opfylde Maastricht-kriterierne og stabilitets- og vækstpakken. Uden en skattesamordning lægger markedsintegrationen stigende begrænsninger på medlemsstaternes frihed til at vælge den rette skattestruktur, herunder en udvidelse af skattegrundlaget og lavere skattesatser. Som noteret i Mondorf-les-Bains viser tendenserne i de sidste 15 år en stigende 4. skattebyrde på arbejdskraften. Den implicitte skat (dvs. skatteindtægterne divideret med det relevante grundlag) på arbejdskraften er vokset med mere end 7 procentpoint, mens den samme skat for andre produktionsfaktorer (kapital, selvstændige, energi, naturressourcer) er faldet med mere end 10 procentpoint (figur 1). For så vidt angår arbejdskraften, er skattebyrden ved at skifte over på de mindst uddannede og mindst mobile arbejdstagere, mens de højtuddannede arbejdstagere i stigende grad er mobile og reagerer på skatteforskelle. På samme måde bliver små firmaer og håndværksvirksomheder - der er så vigtige for jobskabelsen - straffet sammenlignet med store virksomheder, der har lettere adgang til de muligheder, som skatteforskelle og skattekonkurrence indebærer. Implicitte skattesatser i EU 1981-1995 50 T r 50 %40 Arbejdskraft Andre faktorer 30 -| 1 1 H—H h—I 1 1 1 1 1 1 1 1- 30 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 Kilde: Eurostat år EigULl 5. Skattekonkurrencen kan være en vigtig faktor i dette skift i skattebyrden over mod arbejdskraften, som er mindre mobil. Den høje mobilitet for visse grundlag kan have tvunget medlemsstaterne til at reducere beskatningen af disse grundlag ned under det niveau, de kunne anse for ønskeligt, og nødvendiggjort tilsvarende forøgelser af beskatningen af mindre mobile grundlag. Denne tendens i skattestrukturerne bør vendes. Mere og mere tyder nu på, at høje skatter på arbejdskraften har en stærk negativ virkning på beskæftigelsesniveauet og væksten i Europa. Det anslås, at adskillige procentpoint af den nuværende arbejdsløshedsprocent skyldes stigningen i beskatningen af arbejdskraften. 6. Mens kapitalliberaliseringen har gunstige virkninger, øger afskaffelsen af barriererne for kapitalbevægelser sammen med skattefritagelser mulighederne for at undgå indberetning af indtægter. Grænseoverskridende svig påvirker alle skatter, herunder forbrugsskatterne, selv om disse i langt højere grad er harmoniseret end de direkte skatter. Skattepolitikkens bidrag til EU-målsætningerne skal i stigende grad ses i sammen 7. hæng med virkeliggørelsen af det indre marked. Det indre marked og ØMU er vigtige for vækst og velstand; de øger en imidlertid også konkurrencebestemmende faktor. Efterhånden som de lovgivningsmæssige barrierer på det indre marked fjernes, bliver beskatningen i voksende grad en nøglefaktor, der påvirker økonomiske beslutninger. Og da indførelsen af den fælles valuta eliminerer valutakursrisici og reducerer transaktionsomkostninger vil forskellene mellem de nationale skattesystemer blive mere synlige og få en endnu større indflydelse på beslutninger om allokering af kapital og derfor effektiviteten af disse beslutninger. skatternes betydning som Realiseringen af et ordentligt fungerende indre marked er fortsat en hel klar prioritet i 8. EU's bestræbelser på beskatningsområdet. Der er imidlertid også et påtrængende behov for at overveje, hvordan beskatningspolitikken kan bidrage til jobskabelse i EU i en situation, hvor bekæmpelsen af arbejdsløsheden er Unionens nøgleprioritet. 9. Inden for rammerne af de europæiske modeller for en social markedsøkonomi kan der være forskellige opfattelser af den vægt, der skal lægges på det "sociale" element og "markeds"-elementet. Medmindre der er en vis skattesamordning, vil der opstå stigende trusler: både med hensyn til den sociale dimension - på grund af den omfordelende virkning af voksende beskatning af arbejdskraften, særlig mindre uddannet arbejdskraft - og med hensyn til markedselementet - på grund af virkningen af skatteforvridninger på det indre marked. 10. Det er også klart, at skattepolitikken skal tage hensyn til Unionens globale konkur renceevne og de internationale forpligtelser under WTO-reglerne. Globaliseringen og de stærkt ekspanderede handels- og kapitalstrømme øger risiciene for skadelig skat tekonkurrence. Den teknologiske innovation og udviklingen af elektronisk handel øger samtidig mobiliteten for visse former for økonomisk aktivitet, særlig i tjenestesektoren og for kapitalbevægelser, og kan forstærke virkningen af skatteforskelle på forretningsbeslutninger. 11. I dette skiftende miljø vil den skadelige skattekonkurrence blive en større og større kilde til konflikt mellem medlemsstaterne, medmindre der opnås en større samordning på EU- plan. Der skulle principielt skabes en sådan samordning på verdensomspændende plan, og OECD og G7 overvejer faktisk dette spørgsmål i øjeblikket. Chancerne for en tilfredsstillende løsning på OECD-plan vil imidlertid blive væsentligt forbedret, hvis EU-landene handler på en mere samordnet måde. Den større økonomiske integration, ØMU'en og EU's konkurrence- og statsstøtteregler skaber et fundamentalt behov for at sikre et bedre samarbejde inden for Unionen. EN PAKKE TIL TACKLING AF SKADELIG SKATTEKONKURRENCE På det uformelle møde i Mondorf-les-Bains blev det overvejet, hvordan behovet for 12. fremskridt og større samordning bedst kunne imødekommes. Kommissionen blev derfor opfordret til at fremlægge en skitse til en skattepakke, som vil kunne muliggøre fremskridt på en række fronter samtidig. Kommissionen fremsætter disse forslag under fuldstændig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet og til de særlige vanskeligheder, som kravet om enstemmighed mellem medlemsstaterne skaber på beskatningsområdet. Disse hensyn medfører, at den pakke, der foreslås, så vidt muligt skal balancere de forskellige medlemsstaters interesser mod hinanden. Dette kræver åbenhed og villighed til kompromis. I lyset af diskussionerne i Skattepolitikgruppens møde den 18. september fremhæver denne meddelelse derfor mulige komponenter i en sådan pakke, der måske kan danne grundlag for en politisk aftale inden årets udgang som nævnt af Formandskabet. i Mondorf-les-Bains og 13. De mulige komponenter i pakken er følgende: • en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning og sideløbende hermed en meddelelse fra Kommissionen om skattemæssig statsstøtte • foranstaltninger kapitalindkomst til eliminering af forvridninger i forbindelse med beskatning af • foranstaltninger til eliminering af kildeskat på grænseoverskridende rente- og royaltybetalinger mellem virksomheder • foranstaltninger, der udformes til at eliminere store forvridninger inden for den indirekte beskatning. Disse komponenter beskrives enkeltvis i det følgende. En adfærdskodeks for erhvervsbeskatning 14. En adfærdskodeks for erhvervsbeskatning vil blive nøgleelementet i pakken. Den vil bidrage til at forhindre økonomiske forvridninger og en erosion af skattegrundlagene inden for EU. Den vil ikke tage form af et juridisk bindende instrument, men den skal forpligte medlemsstaterne politisk til at overholde principperne om fair konkurrence og til at afstå fra at indføre skatteforanstaltninger, der er skadelige. Kodeksen kan omfatte en undersøgelses- og overvågningsproces og vil senere kunne videreudvikles og forfines i lyset af erfaringerne. Dette kan også bidrage instrumenter på til at vurdere behovet erhvervsbeskatningsområdet. for andre 15. Efter de uformelle diskussioner i Mondorf-les-Bains, hvor man noterede sig de væsentlige fremskridt, der var blevet gjort omkring dette spørgsmål, opfordrede Formandskabet Kommissionen til at forelægge Rådet et forslag til adfærdskodeks. Udkastet til kodeks, der er vedlagt dette papir som bilag, er blevet udarbejdet på basis af det intensive og konstruktive arbejde i Skattepolitikgruppen i de fire møder, den hidtil har afholdt i år, hvoraf det seneste møde fandt sted den 18. september. Selv om teksten fremlægges i Kommissionens navn, ønsker Kommissionen at anerkende, at den står i betydelig gæld til medlemsstaterne for den samarbejdsindsats, de har ydet i Skattepolitikgruppen. 16. Der er en høj grad af støtte til Kommissionens tilgang og til, at kodeksen ikke vedtages i form af et juridisk bindende instrument. Hvis kodeksen skal udfylde sin rolle og således effektivt tackle skadelig skattekonkurrence, skal den imidlertid støttes af en stærk politisk forpligtelse fra medlemsstaternes side. Denne forpligtelse kunne konkretiseres i en resolution fra Rådet, der godkender kodeksen, som Kommissionen vil forelægge Rådet. For at der kan nås enighed om kodeksen på ØKOFIN-Rådets møde i december, opfordrer Kommissionen ministrene til at give klare retningslinjer om udkastet på mødet den 13. oktober; det yderligere tekniske arbejde, der eventuelt kunne blive nødvendigt, kunne foretages af Kommissionen gennem passende kontakter med medlemsstaterne inden mødet i december. 17. Som modstykke til medlemsstaternes politiske forpligtelse over for kodeksen har mange medlemsstater opfordret Kommissionen til at revurdere sin politik med hensyn til skattemæssig statsstøtte og til fuldt ud at bruge sine beføjelser efter traktatreglerne for at bekæmpe skadelig skattekonkurrence. Som bebudet i handlingsplanen for det indre marked vil Kommissionen energisk fortsætte med at anvende statsstøttereglerne, herunder i forbindelse med skattemæssig støtte. På skatteområdet vil den på baggrund af den fælles interesse tage hensyn til de negative støttevirkninger, som Skattepolitikgruppen trækker frem i lyset. I overensstemmelse med traktaten vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne gennemgå sine tidligere beslutninger og kan eventuelt foreslå, at medlemsstaterne ændrer eller ophæver støtteforanstaltninger afhængigt af det indre markeds udvikling eller virkemåde. Endvidere vil Kommissionen reagere positivt og tilslutte sig den forpligtelse, som medlemsstaterne har givet i forbindelse med adfærdskodeksen, bl. a. ved, at den særskilt og på eget initiativ vil fremlægge en meddelelse, der afklarer og udbygger dens politik vedrørende anvendelsen af statsstøttereglerne på skattemæssige foranstaltninger i lyset af udviklingen på det indre marked. På denne måde agter Kommissionen at gøre politikken så gennemsigtig som mulig og således sikre, at dens beslutninger er forudsigelige, og at der garanteres ens behandling. Beskatning af kapitalindkomst 18. Kapitalindkomsten er det mest mobile skattegrundlag af alle. Der er behov for en indsats på EU-plan for at modvirke de aktuelle og potentielle forvridninger på det indre marked og for at forhindre betydelige skatteprovenutab. Rådet erkendte disse risici under forhandlingerne om direktivet om liberalisering af kapitalbevægelser fra 1988, hvilket gav anledning til Kommissionens forslag fra 1989 om beskatning af indkomst fra individuel for en af de hindringer opsparing. grænseoverskridende investeringer, således at behovet for handling vokser yderligere. af euroen vil Indførelsen fjerne snart 19. Der er en klar opfordring fra alle sider til en fornyet indsats for beskatning af indkomst fra opsparing. Fremskridt på dette vanskelige og følsomme område forudsætter imidlertid villighed til kompromis. Kommissionen foreslår derfor en trinvis tilgang. Som et første skridt opfordrer den medlemsstaterne til at afgive et politisk tilsagn på ØKOFIN-mødet i december på grundlag af en række aftalte nøgleprincipper, sammenkoblet med en forpligtelse til hurtigt at deltage i konstruktive forhandlinger om et forslag, der skal baseres på disse principper. Kommissionen forpligter sig til på sin side at fremsætte et sådant forslag i rette tid. De principper, som medlemsstaterne kunne blive opfordret til at godkende, kunne baseres på følgende elementer: I. II. III. Der er behov for en fælles løsning for at forhindre uønskede forvridninger. En minimumsløsning i form af et direktiv er ønskeligt frem for den nuværende situation, der kan føre til, at der ikke sker beskatning. Løsningen bør kun vedrøre renter, der betales i en medlemsstat til enkeltpersoner, der ikke er skattepligtige i den medlemsstat, men i en anden. Som et første skridt bør medlemsstaterne acceptere den såkaldte "sameksistensmodel" for at sikre i det mindste en vis grad af effektiv beskatning af ikke-bosiddendes indkomst fra opsparing i EU. Alle medlemsstater bør enten have en minimumskildeskat eller levere oplysninger om renteindkomst til andre medlemsstater (dette vil imidlertid ikke forhindre, at en medlemsstat har begge systemer). IV. Alle arrangementer bør tage hensyn til behovet for at bevare de europæiske finansmarkeders konkurrenceevne i en global sammenhæng. Fællesskabet bør også fremme, at den aftalte løsning udvides til at gælde uden for dets grænser. V. Kildeskat af rentebetalinger til bosiddende i andre medlemsstater bør principielt tilbageholdes af det betalende institut. Selv om det kan blive nødvendigt at foretage en vis detailforbedring af dette princip, vil denne regel give mulighed for lettere identifikation af beneficianterne. Arrangementerne for at kontrollere beneficianternes skattemæssige bopæl bør ikke være for tunge, igen for at opretholde den globale konkurrenceevne. VI. Hvis en medlemsstat ikke benytter informationsudvekslingsoptionen, bør den i det mindste anvende kildeskatten på et minimumsniveau. Denne minimumsskattesats bør fastsættes på et niveau, der er tilstrækkeligt til at sikre et acceptabelt niveau for beskatning af grænseoverskridende opsparing. Renter og royalties 20. Som nævnt i handlingsplanen for det indre marked skaber kildeskat på rente- og royaltybetalinger mellem virksomheder vanskeligheder for de økonomiske aktører, der deltager i grænseoverskridende aktiviteter. De kan betyde tidskrævende formaliteter, resultere i cashflow-tab og somme tider føre til dobbeltbeskatning. Det bør derfor prioriteres, at de afskaffes. I lyset af diskussionerne på det uformelle møde i Mondorf-les-Bains og i Skattepolitikgruppen har Kommissionen den opfattelse, at afskaffelsen af kildeskat på rente- og royaltybetalinger mellem selskaber bør indgå i skattepakken. Som en del af pakken kunne medlemsstaterne give et politisk tilsagn om at arbejde hen imod en hurtig vedtagelse af et direktiv, som Kommissionen vil udarbejde et nyt forslag til. Indirekte skatteelementer i den udstrækning 21. Kommissionen er fuldstændig klar over, at en række medlemsstater ikke er overbevist om det hensigtsmæssige i at medtage tiltag på det indirekte skatteområde i pakken. Nogle medlemsstater har imidlertid også understreget behovet for nogle parallelle foranstaltninger på det indirekte skatteområde, hvis tilgangen til løsningen af beskatningsproblemer i EU skal være balanceret. Der er en mulig skadelig skattekonkurrence mellem medlemsstaterne på momsområdet, i anvendelsen af det nuværende forskellene overgangsmomssystem påvirker transnationale økonomiske aktiviteter eller aktiviteter i en nabomedlemsstat. De økonomiske agenter kan udnytte disse forskelle ved smart "skattetænkning". De store forskelle mellem medlemsstaterne i skattebehandlingen af energiprodukter skaber også skatteforvridninger og hæmmer medlemsstaternes handlefrihed i skattepolitikken. Kommissionen foreslår, at følgende forslag kan overvejes, for det første fordi de i sig selv vil bidrage til at eliminere skatteforvridninger, og for det andet, fordi de kan bidrage til at skabe balance i pakken. Samtidig er Kommissionen fleksibel med hensyn til disse foranstaltninger og overlader det til Rådet at afgøre, om denne brede tilgang er en nyttig metode med henblik på at nå et kompromis. Hvis Rådet er enigt, kunne der udarbejdes principper, som kan drøftes på det næste møde i Skattepolitikgruppen med henblik på at give mulighed for at nå frem til en politisk forpligtelse inden årets udgang. I. Momsudvalget. Kommissionen foreslår, at den allerede foreslåede ændring af Momsudvalgets status - hvorefter det bliver et forskriftsudvalg, som bistår Kommissionen med at vedtage gennemførelsesbestemmelser til 6. momsdirektiv - kunne, for så vidt dobbeltbeskatnings- eller ikke-beskatningssituationer behandles efter denne nye procedure, blive en del af pakken. II. Beskatning af investeringsguld. Det problem med forvridninger i guldhandelen i EU, der skyldes den store divergens i momsbehandlingen af guldtransaktioner i EU, kunne løses derved, at der fastsættes bestemmelser om momsfritagelse for transaktioner med guld i investeringsøjemed og om beskatning af andet guld, specielt guld, der anvendes til industrielle formål. III. Passagertransport. Dette er nævnt af nogle medlemsstater som et område med problemer. IV. Beskatning af energiprodukter. En politisk aftale mellem medlemsstaterne kunne give mulighed for at gennemføre visse elementer i det bestående udkast til direktiv (KOM(97)30, endelig udg. ). Dette kunne indebære en aftale om revision af de bestående minimumsbeskatningsniveauer af minimumsbeskatningsniveauer for andre energiprodukter end mineralolier. Den kunne også omfatte de undtagelser, der er fastsat i udkastet til direktiv, f. eks. for naturgas i tilfælde af nye markeder. for mineralolier og indførelse V. FISCALIS. Kommissionen foreslår, at der skabes enighed om udarbejdelsen af FISCALIS-programmet for samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på bekæmpelse af svig inden for den indirekte beskatning. VEJEN FREM OG KONKLUSION 22. Der er et klart presserende behov for at gøre fremskridt på beskatningsområdet og for at sikre en mere effektiv samordning af skattepolitikkerne, både i lyset af udviklingen af det indre marked og i lyset af behovet for at reducere arbejdsløshedsniveauet i EU. I denne proces er det af afgørende betydning at tackle spørgsmålet om skadelig skattekonkurrence, som både truer med at reducere indtægterne og forvride skattestrukturerne. Efter anmodning fra Rådets formandskab fremlægges hermed i denne sammenhæng adfærdskodeksen sammen med andre elementer, der skal udgøre en skattepakke med henblik på at gøre det lettere at nå frem til en politisk aftale på ØKOFIN-mødet den 1. december. Kommissionen tror, at en sådan politisk aftale vil blive det første vigtige skridt i den samordningsproces, der er under udvikling. 23. Finansministrene anmodes derfor om • at bekræfte rækkevidden af den skattepakke til tackling af skadelig skattekonkurrence, der skal foreligge, før der kan opnås politisk enighed inden årets udgang • at godkende det udkast til adfærdskodeks, der er vedlagt dette papir som bilag, således at den kan vedtages i december 1997 • at tilkendegive en foreløbig holdning til de foreslåede principper for en minimumsløsning vedrørende beskatning af opsparing • at instruere deres personlige repræsentanter i Skattepolitikgruppen om at fortsætte med at arbejde konstruktivt for at sætte Kommissionen i stand til at udvikle alle de elementer i skattepakken, der skal forelægges ØKOFIN-Rådet i december med henblik på en politisk aftale. 10 BILAG UDKAST TIL ADFÆRDSKODEKS FOR ERHVERVSBESKATNING A. B. C. D. Politisk forpligtelse Rådet erkender de positive virkninger af fair konkurrence og behovet for at fastholde den internationale konkurrenceevne, men noterer, at en uhæmmet skattekonkurrence om mobile former for økonomisk aktivitet i stigende grad truer med at skabe økonomiske forvridninger og erodere skattegrundlagene i Fællesskabet. Det understreger, at dette område giver anledning til bekymring, specielt i relation til foranstaltninger, der indebærer driftsstøtte til internationale finans- og service aktiviteter. Rådet fordømmer brugen af skatteforanstaltninger, der skader Fælles skabets interesser, herunder det indre markeds effektive virkemåde, og det tilskynder derfor medlemsstaterne til hverken at indføre eller bevare sådanne foranstaltninger. Det anmoder i dette øjemed medlemsstaterne om at vedtage og implementere følgende respekterer sub principper og adfærdsregler. Disse regler, der fuldstændigt sidiaritetsprincippet, er ikke til hinder for gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning. De identificerer skatteforanstaltninger, der er potentielt skadelige, og afstikker en ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan forpligte sig til at følge principperne om fair konkurrence. Anvendelsesområde Denne kodeks dækker sådanne erhvervsskatteforanstaltninger, der påvirker eller kan påvirke lokaliseringen af erhvervsaktiviteter i Fællesskabet på en betydelig måde. Erhvervsaktiviteter omfatter i denne sammenhæng alle aktiviteter, der gennemføres inden for en gruppe af selskaber. Kodeksen dækker også de særlige skatteordninger for ansatte, der har en tilsvarende virkning på lokaliseringen af erhvervsaktiviteter. De skatteforanstaltninger, der dækkes af kodeksen, omfatter lovbestemmelser, reguleringer og administrativ praksis. Inden for dette anvendelsesområde erkender Rådet, at visse typer skatteforanstalt ninger er potentielt skadelige. De har et eller flere af de karakteristika, der beskrives i punkt E nedenfor. Ikke alle foranstaltninger, der er anført i dette punkt vil være skadelige, men der tages hensyn til hvert enkelt af karakteristikaene. 11 Rådet erkender, at de skatteforanstaltninger, der medfører et betydeligt lavere effektivt beskatningsniveau - herunder nulbeskatning - end det niveau, der generelt gælder i det pågældende land, er potentielt skadelige. Sådanne ordninger kan fungere i kraft af den nominelle skattesats, i kraft af skattegrundlaget eller på anden måde. Sådanne foranstaltninger bør endvidere vurderes i lyset af, om: de særlige fordele kun gives til ikke-bosiddende i det pågældende land; eller i) om de kun gives med hensyn til transaktioner, der gennemføres med ikke-bosiddende fordelene på anden måde er adskilt fra den indenlandske økonomi, således at ii) de ikke påvirker det nationale skattegrundlag iii) fordelene kan høstes, uden at der er tale om nogen realøkonomisk aktivitet grundlaget for overskudsbestemmelsen med hensyn til aktiviteter inden for en iv) multinational gruppe af selskaber afviger fra internationalt godkendte regler, specielt de regler, der er aftalt inden for rammerne af OECD foranstaltningen mangler gennemsigtighed, herunder den situation, hvor v) fordelene indrømmes ved at lempe lovregler på et administrativt niveau på en måde, der ikke er offentlig. Fremlæggelse og gennemgang af oplysninger F. I overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og åbenhed giver medlemsstaterne hinanden oplysninger om deres eksisterende og planlagte skatte foranstaltninger, der falder ind under kodeksens anvendelsesområde som beskrevet i punkt C-E ovenfor. Medlemsstaterne kan desuden søge oplysninger fra andre medlemsstater om enhver skatteforanstaltning, der potentielt ser ud til at falde ind under disse punkter. Rådet anmoder Kommissionen, som medlemsstaterne også vil levere disse oplysninger til, om at samordne udvekslingen mellem medlemsstaterne. G. Medlemsstaterne vil endvidere få mulighed for at diskutere og kommentere andre medlemsstaters skatteforanstaltninger inden for rammerne af en opfølgningsgruppe, som vil stå åben for alle medlemsstater. Denne gennemgang vil give mulighed for at vurdere de virkninger, som disse foranstaltninger kan have inden for Fællesskabet. Denne proces, der bør tage hensyn til de faktorer, der er nævnt i punkt E ovenfor, vil sætte medlemsstaterne i stand til at foretage en bedre vurdering af, om bestemte skatteforanstaltninger er skadelige. Rådet anmoder Kommissionen om at foretage det forberedende arbejde med henblik på gruppens møder, som vil finde sted, når det er nødvendigt, og om at overvåge udvekslings- og gennemgangsprocessen. Gruppen vil fremsende en rapport om gennemgangen af hver enkelt foranstaltning til Rådet til dets orientering, og, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, til offentliggørelse. H. Rådet understreger behovet for nøje at vurdere de virkninger, som skatteforan staltninger har på andre medlemsstater; i det omfang foranstaltninger benyttes til at støtte den økonomiske udvikling i bestemte områder, er der ligeledes behov for at vurdere, om foranstaltningerne er effektive med hensyn til at nå de ønskede mål. 12 Standstill I. Medlemsstaterne skal overholde de ovenfor skitserede principper ved udformningen af deres politik og bør tage hensyn til gennemgangsprocessen ved vurderingen af, om nye skatteforanstaltninger eller praksis er skadelige. Som en del af adfærdskodeksen opfordrer Rådet dem følgelig til ikke at indføre nye skatteforanstaltninger, der er indre markeds effektive skadelige for Fællesskabets virkemåde. interesser, herunder det Rollback Medlemsstaterne gennemgår også deres eksisterende love og etablerede praksis under hensyntagen til de ovenfor skitserede principper og til gennemgangsprocessen. Rådet opfordrer dem til at ændre love og praksis, i det omfang det er nødvendigt, med henblik på at eliminere eventuelle skadelige foranstaltninger inden for [en bestemt periode, som fastlægges nøjagtigt og under rimelig hensyntagen til erhvervslivets forventninger]. Skatteundgåelse og skatteunddragelse Rådet understreger, at det vil støtte et fuldstændigt samarbejde med henblik på at bekæmpe skatteundgåelse og -unddragelse, specielt for så vidt angår fremlæggelse af oplysninger til andre medlemsstater i overensstemmelse med den nationale lovgivning. Rådet noterer, at de bestemmelser til bekæmpelse af misbrug eller de modforan staltninger, der findes i skattelove og i dobbeltbeskatningsoverenskomster, spiller en fundamental rolle med henblik på at modvirke skatteundgåelse og -unddragelse. Medlemsstaterne bør anvende sådanne foranstaltninger i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning. Statsstøtte Rådet noterer, at nogle af - om end ikke alle - de skatteforanstaltninger, der dækkes af denne kodeks, falder inden for bestemmelserne om statsstøtte i EF-traktatens artikel 92-94. Det noterer endvidere, at implementeringen af kodeksen i praksis bør reducere behovet statsstøttereglerne på skatteområdet. Under overholdelse af Fællesskabets lovgivning anmoder det Kommissionen om at udarbejde en vejledning om anvendelsen af statsstøttereglerne på skattemæssige støtteforanstaltninger og om at forpligte sig selv til strengt at anvende disse regler, idet der tages hensyn til de negative virkninger af støtte, som bringes frem i lyset ved anvendelsen af denne kodeks. for Fællesskabets indgriben efter K. L. M. 13 Geografisk udvidelse N. Bestemmelserne i denne kodeks bør anvendes i Fællesskabet som defineret i EF- traktatens artikel 227. Rådet finder desuden, at det vil være nyttigt, hvis principperne om fair konkurrence efterleves i så vid udstrækning som muligt. I dette øjemed opfordrer det medlemsstaterne til at arbejde for, at de anvendes på internationalt plan, og specielt til aktivt at støtte, at de anvendes i de territorier, som hører ind under dem, eller som de har associeringsordninger med. Opfølgning O. For at hjælpe til at sikre en ensartet og effektiv implementering af kodeksen opfordrer Rådet Kommissionen, der handler i overensstemmelse med intentionerne i punkt F-H ovenfor, til hvert år at forelægge det en rapport. Revisionsklausul Rådet gennemgår bestemmelserne i denne kodeks, når den har været anvendt i to år. Det vil på dette tidspunkt vurdere, om bestemmelserne i punkt E bør udvides til også at omfatte en medlemsstats generelle erhvervsbeskatmngsordning i den situation, hvor beskatningsniveauet er betydeligt lavere end gennemsnittet for Fællesskabet. 14 ISSN 0254-1459 KOM(97) 495 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 08 01 Katalognummer : CB-CO-97-513-DA-C ISBN 92-78-25635-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1918/97 af 1. oktober 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Communication from the Commission to the European Parliament and the Council: action plan for transit in Europe - a new customs policy'

eurovoc_concepts:
action programme
customs cooperation
customs debt
customs transit
tariff policy

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3011/97 von Giuseppe RAUTI an die Kommission. Zuerkennung der "geschützten Ursprungsbezeichnung" (g.U.) für das Olivenöl "Terra di Bari"

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
European Commission
Italy
advisory committee (EU)
designation of origin
location of production
olive oil
product designation

formats: html pdf print

text: 16. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 117/125 Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (24. Oktober 1997) Die Kommission hat keine Kenntnis von dem vom Herrn Abgeordneten genannten Dokument. Was die Haltung der neuen tu¤rkischen Regierung zur Frage der Menschenrechte und der Demokratisierung anbelangt, so hat der tu¤rkische Premierminister bei mehreren Gelegenheiten o¤ffentlich zuzugeben, da(cid:223) sein Land auf diesem Gebiet noch Fortschritte machen mu(cid:223). Mit dem in der Mitteilung der Kommission vom 15. Juli 1997 vorgeschlagenen Programm u¤ber die ku¤nftigen Beziehungen mit der Tu¤rkei wird vor allem das Ziel verfolgt, eng mit der Regierung in diesem Bereich zusammenzuarbeiten und so die Entwicklung der Zivilgesellschaft in diesem Lande ungehindert zu fo¤rdern. (98/C 117/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3002/97 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Beschlu(cid:223) der italienischen Regierung zur Erma¤chtigung der Gemeinden, einen eigenen o¤ffentlichen Kraftfahrzeugtransportdienst einzurichten In der letzten Juli-Woche 1997 hat die italienische Regierung einen Beschlu(cid:223) verabschiedet, der es den Gemeinden ermo¤glicht, als Alternative zu dem bereits bestehenden Taxidienst einen eigenen o¤ffentlichen Transportdienst mit Kraftfahrzeugen einzurichten. Diese Ma(cid:223)nahme hat zahlreiche Beschwerden seitens der Taxifahrer ausgelo¤st, die geltend machen, da(cid:223) ihre Berufsgruppe dadurch erheblich benachteiligt werde, da Mechanismen eingebaut seien, die das ungehinderte Funktionieren des Wettbewerbs im Bereich des o¤ffentlichen Transports mit Kraftfahrzeugen zu verfa¤lschen drohten. Ko¤nnte die Kommission daher folgende Fragen beantworten: 1. Wei(cid:223) sie von dieser Angelegenheit? 2. Gibt es europa¤ische Rechtsvorschriften u¤ber den o¤ffentlichen Transportdienst mit Kraftfahrzeugen? 3. Ha¤lt sie die Befu¤rchtungen der Berufsgruppe der italienischen Taxifahrer hinsichtlich Wettbewerbsverfa¤l- schungen durch die obengenannte Ma(cid:223)nahme fu¤r gerechtfertigt? 4. Wenn ja, meint sie bei den italienischen Beho¤rden intervenieren zu mu¤ssen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (6. November 1997) 1. 2. Die Kommission hat von den vom Herrn Abgeordneten erwa¤hnten Ma(cid:223)nahmen keine Kenntnis. Nein. Fu¤r die Organisation und U¤ berwachung von Taxidiensten auf nationaler, regionaler oder lokaler 3. und 4. Ebene sind hauptsa¤chlich die Beho¤rden der Mitgliedstaaten zusta¤ndig. Sie sind besser in der Lage, sich dieser Sache anzunehmen. (98/C 117/161) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3011/97 von Giuseppe Rauti (NI) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Zuerkennung der (cid:132)geschu¤tzten Ursprungsbezeichnung(cid:147) (g. U. ) fu¤r das Oliveno¤l (cid:132)Terra di Bari(cid:147) Welche Gru¤nde haben die Kommission veranla(cid:223)t, die Sitzung zu vertagen, auf der dem Oliveno¤l erster Pressung (cid:132)Terra di Bari(cid:147) die (cid:132)geschu¤tzte Ursprungsbezeichnung(cid:147) (g. U. ) ha¤tte zuerkannt werden sollen? Der italienische Landwirtschaftsverband, dessen Provinzvorsitzender Antonio Barile zur Anku¤ndigung der erfreulichen und allseits erwarteten Meldung im vergangenen Juli ein Treffen mit den Unternehmern und der Presse vorsah, hatte die Sitzung und die entsprechende Zuerkennung als gesichert erwartet


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3032/97 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Derecho comunitario de medio ambiente

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
European Environment Agency
application of EU law
environmental policy
proposal (EU)
report

text: 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 158/27 (98/C 158/33) PREGUNTA ESCRITA E-3003/97 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Recurso de Assoedilizia contra la venta del patrimonio inmobiliario pu·blico italiano Recientemente, la prensa italiana publico· la noticia de que Assoedilizia se hab(cid:14)·a dirigido por escrito a la Comisio·n para solicitar la anulacio·n del decreto legislativo no 104 de 16 de febrero de 1996 y de la ley no 503 de 26 de noviembre de 1995 relativos a la venta del patrimonio inmobiliario pu·blico italiano, del patrimonio de las entidades de previsio·n y de los fondos de inversio·n inmobiliaria. En resumen, Assoedilizia aduce que las mencionadas medidas legislativas ahogara·n tanto el valor como la rentabilidad de los bienes inmuebles, creara·n un mercado paralelo al privado, gestionado por el Estado en re·gimen de monopolio, al margen de las normas de la libre competencia previstas en el mercado comunitario. ¿Esta· la Comisio·n al corriente de este recurso? ¿Esta· al corriente de las vicisitudes de la venta del patrimonio inmobiliario pu·blico? ¿Cua·l es su opinio·n al respecto? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (11 de noviembre de 1997) La Comisio·n ha comprobado si se ha recibido la comunicacio·n de Assoedilizia; no es el caso. Por lo tanto, la Comisio·n no conoce el asunto con detalle suficiente para poder investigar el problema planteado y no puede por el momento responder a la pregunta. La Comisio·n rogar(cid:14)·a a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que facilite ma·s detalles. (98/C 158/34) PREGUNTA ESCRITA E-3032/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Derecho comunitario de medio ambiente En su Comunicacio·n sobre la aplicacio·n del Derecho comunitario de medio ambiente (COM(96)0500 › CES/455/97), la Comisio·n estima que varias regiones de la Comunidad presentan carencias en la aplicacio·n de la normativa comunitaria de medio ambiente y que es necesario intensificar la accio·n para mejorar la actual situacio·n. Cabe congratularse por la propuesta de la Comisio·n de formular recomendaciones para armonizar el sistema de inspeccio·n ambiental, con el apoyo del IMPEL y de la Agencia Europea de Medio Ambiente. ¿Puede decir la Comisio·n si tiene la intencio·n de consolidar sus poderes de control e inspeccio·n (art(cid:14)·culo 155 del Tratado) y dotarse de los instrumentos que faciliten su aplicacio·n? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (13 de noviembe de 1997) La propuesta presentada en la Comunicacio·n sobre la aplicacio·n del derecho comunitario de medio ambiente (1) sen(cid:152)alaba que las autoridades inspectoras de los Estados miembros pod(cid:14)·an elaborar y publicar informes anuales sobre la experiencia adquirida durante sus inspecciones, sobre las cuales la Comisio·n dar(cid:14)·a orientaciones. El trabajo para la preparacio·n de estos criterios m(cid:14)·nimos se ha iniciado con la participacio·n de la red IMPEL. Los informes sobre la actuacio·n de las autoridades inspectoras en relacio·n con estos criterios permitira·n llevar a cabo un seguimiento adecuado. Como sen(cid:152)alaba la Comunicacio·n, una vez valorada la experiencia de los criterios m(cid:14)·nimos, «se podr(cid:14)·a estudiar ma·s a fondo si conviene establecer un organismo comunitario limitado con competencias para realizar auditor(cid:14)·as». (1) COM(96)500 final de 22. 10. 97


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3009/97 do Deputado Mihail PAPAYANNAKIS à Comissão. Catástrofe ecológica no lago de Kerkini

eurovoc_concepts:
Greece
biotope
bird
environmental protection
humid zone
lake
protected area
protected species
protection of animal life
wildlife

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/57 (98/C 134/69) PERGUNTA ESCRITA E-3009/97 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Cata·strofe ecolo·gica no lago de Kerkini O Lago de Kerkini e· um bio·topo importante e protegido do Norte da Gre·cia com uma rica flora e fauna. Dentro da a·rea protegida existe uma planta(cid:231)a(cid:152)o privada de choupos; em Julho de 1994 o proprieta·rio procedeu ao corte das a·rvores apesar de estas terem ninhos de gar(cid:231)a real com filhotes ainda incapazes de voar, o que causou a morte de mais de 200 aves e agitou a opinia(cid:152)o pu·blica grega. As autoridades competentes e responsa·veis na(cid:152)o impediram esta iniciativa nem tomaram medidas contra o proprieta·rio da planta(cid:231)a(cid:152)o. Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o se tem conhecimento destes factos e se pode pedir explica(cid:231)o(cid:152)es ao Governo grego para assegurar uma melhor protec(cid:231)a(cid:152)o dos bio·topos e san(cid:231)o(cid:152)es contra os infractores. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Embora artificial, o Lago de Kerkini e· uma zona hu·mida muito rica, que foi designada pelas autoridades gregas como zona de protec(cid:231)a(cid:152)o especial (ZPE) ao abrigo da Directiva 79/409/CEE do Conselho relativa a‘ conserva(cid:231)a(cid:152)o das aves selvagens (1), tendo sido igualmente proposto para protec(cid:231)a(cid:152)o ao abrigo da Directiva 92/43/CEE do Conselho relativa a‘ preserva(cid:231)a(cid:152)o dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (2). Esse local e· uma das principais zonas de interven(cid:231)a(cid:152)o de um projecto LIFE-Nature em curso («Conserva(cid:231)a(cid:152)o de Phalacrocorax pygmaeus e de Anser erythropus na Gre·cia»). Assim, em meados de Junho de 1997, quando os beneficia·rios do projecto verificaram que uma planta(cid:231)a(cid:152)o de choupos onde existiam ninhos de gar(cid:231)a tinha sido derrubada, alertaram imediatamente as autoridades gregas para o facto. No entanto, essa planta(cid:231)a(cid:152)o encontrava-se fora da ZPE, em terrenos privados, pelo que na(cid:152)o estava sujeita ao regime de protec(cid:231)a(cid:152)o aplica·vel a‘s ZPE. A Comissa(cid:152)o tem, no entanto, conhecimento de que o Ministe·rio da Agricultura emitiu uma circular segundo a qual o derrube de choupos fica proibido durante o per(cid:14)·odo de reprodu(cid:231)a(cid:152)o (15 de Fevereiro a 30 de Julho). Daqui para o futuro, a a·rea em causa, na zona do Lago de Kerkini, sera· abrangida por essa proibi(cid:231)a(cid:152)o. Por outro lado, a Comissa(cid:152)o tem tambe·m vindo a ser informada de outros problemas relativos a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o do Lago de Kerkini, pelo que ira· investigar a questa(cid:152)o, de forma a obter uma clara visa(cid:152)o da situa(cid:231)a(cid:152)o e a actuar, se necessa·rio. (1) (2) JO L 103 de 25. 4. 1979, alterada pelo Acto de Adesa(cid:152)o da A· ustria, Finla(cid:136)ndia e Sue·cia (JOL1 de 1. 1. 1995). JO L 206 de 22. 7. 1992. (98/C 134/70) PERGUNTA ESCRITA E-3010/97 apresentada por Graham Watson (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Projectos de agricultura sustenta·vel Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento do programa intitulado «Tir Cymen», de apoio a‘ agricultura sustenta·vel no Pa(cid:14)·s de Gales? Tenciona a Comissa(cid:152)o apoiar programas semelhantes? Resposta dada por F. Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Novembro de 1997) O programa Tir Cymen foi aprovado e cofinanciado pela Comissa(cid:152)o ao abrigo do Regulamento (CEE) no 2078/92 (1) do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo a me·todos de produ(cid:231)a(cid:152)o agr(cid:14)·cola compat(cid:14)·veis com as exige(cid:136)ncias da protec(cid:231)a(cid:152)o do ambiente e a‘ preserva(cid:231)a(cid:152)o do espa(cid:231)o natural


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3009/97 του Mihail PAPAYANNAKIS προς την Επ τροπή. Οικολογική καταστροφή στη λίμνη Κερκίνη

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/57 (98/C 134/69) GRAPTH ERVTHSH E-3009/97 ypobolh· : Mixah· l Papagianna· khw (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (1h Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Oikologikh· katastrofh· sth li·mnh Kerki·nh H li·mnh Kerki·nh ei·nai e·naw shmantiko·w kai prostateyo·menow bio·topow sth B. Ella·da, me ploy·sia xlvri·da kai pani·da. Me·sa sthn prosteyo·menh perioxh· bri·sketai idivtikh· fytei·a leykv· n, thw opoi·aw o idiokth·thw proxv· rhse (Ioy·liow 1994) se yloto·mhsh tvn de·ndrvn para· to gegono·w o·ti se ayta· yph·rxan ekatonta·dew fvlie·w ervdiv· n tvn opoi·vn ta neoge·nnhta den h·san se kata·stash na peta· joyn. H ene·rgeia ayth· proka·lese to ua·nato pa·nv apo· 200 poyliv· n, kai anasta·tvse thn ellhnikh· koinh· gnv· mh. Oi armo·diew kai ypey·uynew arxe·w den empo·disan thn ene·rgeia ayth· oy·te ph·ran me·tra kata· toy idiokth·th thw fytei·aw. Ervta·tai h Epitroph· ea·n gnvri·zei ta gegono·ta kai an ei·nai se ue·sh na zhth·sei ejhgh·seiw apo· thn Ellhnikh· Kybe·rnhsh, v· ste na ejasfalistei· kaly·terh prostasi·a tvn bioto·pvn kai kyrv· seiw kata· tvn parabatv· n; Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (13 Noembri·oy 1997) H li·mnh Kerki·nh, an kai texnhth·, e·xei xarakthristei· apo· tiw ellhnike·w arxe·w vw perioxh· eidikh·w prostasi·aw (PEP) sto plai·sio thw odhgi·aw 79/409/EOK peri· thw diathrh·sevw tvn agri·vn pthnv· n (1). (cid:201)xei epi·shw protauei· h prostasi·a thw li·mnhw sto plai·sio thw odhgi·aw ariu. 92/43/EOK peri· thw diathrh·sevw tvn fysikv· n endiaithma·tvn (oikoto·pvn) kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw (2). H topouesi·a apotelei· e·na apo· ta epi·kentra ana·ptyjhw, tv· ra, dra·sevn sto plai·sio toy e·rgoy LIFE-Nature («Diath·rhsh tvn phalacrocorax pygmaeus kai anser erythropus sthn Ella· da»). Sta me·sa Ioyni·oy 1997, ype·pese sthn anti·lhch tvn fore·vn toy e·rgoy h koph· fytei·aw de·ndrvn ley·khw o·poy yph·rxan polle·w fvlie·w ervdiv· n• oi forei·w toy e·rgoy eidopoi·hsan ame·svw tiw ellhnike·w arxe·w. Vsto·so, h fytei·a kei·tai ekto·w thw PEP, se idio·kthtew ekta·seiw, kai vw ek toy·toy den empi·ptei sto kauestv· w prostasi·aw poy efarmo·zetai stiw PEP. Pa· ntvw h Epitroph· gnvri·zei o·ti to Ypoyrgei·o Gevrgi·aw eje·dvse egky·klio sy·mfvna me thn opoi·a h koph· de·ndrvn ley·khw den epitre·petai kata· thn peri·odo anaparagvgh·w (15 Febroyari·oy 1997 e·vw 30 Ioyli·oy). Sto me·llon h anvte·rv apago·reysh ua kaly·ptei epi·shw thn epi·maxh zv· nh sthn perioxh· thw li·mnhw Kerki·nhw. Apo· thn a·llh pleyra·, perih·luan sthn Epitroph· plhrofori·ew sxetika· me a· lla problh·mata poy a·ptontai thw prostasi·aw thw li·mnhw Kerki·nhw, tiw opoi·ew kai ua diereynh·sei, prokeime·noy na e·xei safh· eiko·na thw katasta·sevw kai, efo·son xreiasuei·, na probei· stiw de·oysew ene·rgeiew. (1) EE L 103 thw 25. 4. 1979, o·pvw tropopoih·uhke apo· thn Pra·jh Prosxvrh·sevw thw Aystri·aw, thw Finlandi·aw kai thw Soyhdi·aw (EE L 1 thw 1. 1. 1995). (2) EE L 206 thw 22. 7. 1992. (98/C 134/70) GRAPTH ERVTHSH E-3010/97 ypobolh·: Graham Watson (ELDR) prow thn Epitroph· (1h Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Progra·mmata biv· simhw gevrgikh·w ana·ptyjhw Gnvri·zei h Epitroph· to sxe·dio «Tir Cymen»poy efarmo·zetai sthn Oyalli·a gia thn yposth·rijh thw biv· simhw gevrgikh·w ana·ptyjhw; Proti·uetai h Epitroph· na yposthri·jei ana·loga progra· mmata; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (7 Noembri·oy 1997) H Epitroph· ene·krine kai sygxrhmatodotei· to sxe·dio «Tir Cymen», sta plai·sia toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2078/92 (1) sxetika· me meuo·doyw gevrgikh·w paragvgh·w poy symmorfv· nontai me tiw apaith·seiw prostasi·aw toy periba·llontow kauv· w kai me th diath·rhsh toy fysikoy· xv· roy


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2980/97 von Klaus-Heiner LEHNE an die Kommission. Zulässigkeit besonderer Kreditkartengebühren bei Einkäufen im EU-Ausland

eurovoc_concepts:
EU law
bank charges
consumer protection
electronic money
payment
purchase

text: 25. 5. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 158/23 (98/C 158/29) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2980/97 von Klaus-Heiner Lehne (PPE) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Zula¤ssigkeit besonderer Kreditkartengebu¤hren bei Einka¤ufen im EU-Ausland Die Herausgeber von Kreditkarten (z. B. Eurocard-Mastercard, Visa, Barclays u. a. ) berechnen ihren Kunden fu¤r jeden Einsatz der Karten im Ausland eine besondere Gebu¤hr in Ho¤he von bis zu 2,3% des Umsatzes. Das grenzu¤berschreitende Einkaufen im europa¤ischen Ausland wird dadurch nicht unerheblich verteuert. Zudem wird im Zeitalter des elektronischen Zahlungsverkehrs eine psychologische Barriere vor dem Einkaufen in den jeweiligen Nachbarstaaten errichtet: allein die Tatsache, da(cid:223) beim Einkaufen im Ausland besondere Gebu¤hren zu errichten sind, schreckt den Kunden ab. Die hierin liegende Beeintra¤chtigung des Binnenmarktes und die Diskriminierung des grenzu¤berschreitenden Waren- und Zahlungsverkehrs ist nicht zu u¤bersehen. Eine sachliche Rechtfertigung fu¤r diese Praxis der Kartenunternehmen existiert nicht, da der Einsatz einer Kreditkarte im Zeitalter modernster EDV-Systeme im In- und Ausland die gleichen Kosten verursacht. Zudem ist die Werbung der Kartenunternehmen in weiten Teilen gerade auf die Einsatzmo¤glichkeit der Karten im Ausland ausgerichtet, ohne da(cid:223) auf die hiermit verbundenen besonderen Kosten hingewiesen wird. Obwohl die dieser Praxis zugrundeliegenden Vertragsklauseln schon mehrfach von deutschen Gerichten fu¤r unwirksam erkla¤rt wurden, sind die Kartenunternehmen nicht bereit, auf die Erhebung der genannten Gebu¤hren zu verzichten. Vielmehr drohen die Unternehmen denjenigen Kunden, die sich u¤ber diese Praxis beschweren oder hiergegen klagen, mit der Ku¤ndigung der Kartenvertra¤ge und sprechen derartige Ku¤ndigungen auch tatsa¤chlich aus. Die Konsequenzen hieraus sind fu¤r den einzelnen Kunden nicht zuletzt aufgrund der Quasi-Monopolstellung der gro(cid:223)en Kartenunternehmen erheblich. Ist die beschriebene Praxis der Kommission bekannt und was gedenkt die Kommission zu unternehmen, damit diese europarechtswidrige und binnenmarktfeindliche Praxis schnellstmo¤glich unterbunden wird? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (10. November 1997) Die von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Praxis ist der Kommission bekannt. Allerdings liegen ihr keine erscho¤pfenden Informationen u¤ber die konkreten Gebu¤hren vor. Nach Kenntnis der Kommission werden diese Gebu¤hren nicht von den Kreditkartenunternehmen wie Eurocard-Mastercard oder VISA festgelegt, sondern von den einzelnen Banken, die Kreditkarten an ihre Kunden abgeben. Die Kommission stimmt mit dem Herrn Abgeordneten u¤berein, da(cid:223) diese Gebu¤hren eine psychologische Barriere schaffen ko¤nnen. Gegen das Gemeinschaftsrecht versto(cid:223)en sie nach Auffassung der Kommission jedoch nur, wenn sie auf Vereinbarungen oder abgestimmte Verhaltensweisen zuru¤ckgehen, die nach Artikel 85 EG-Vertrag untersagt sind. Die fraglichen Gebu¤hren stellen nach Ansicht der Kommission keine Beschra¤nkung im Sinne der Artikel 59 bzw. 73 b EG-Vertrag dar, sondern entsprechen dem von Angebot und Nachfrage bestimmten Preis der entsprechenden Dienstleistung. (98/C 158/30) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2983/97 von Patricia McKenna (V) an den Rat (30. September 1997) Betrifft: Behandlung von Stra(cid:223)enkindern durch die Polizei in Guatemala Von der Organisation Human Rights Watch wurde ku¤rzlich ein Bericht mit dem Titel (cid:132)Die vergessenen Kinder von Guatemala: Polizeigewalt und Mi(cid:223)handlung im Gefa¤ngnis(cid:147) vero¤ffentlicht


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1916/97 DELLA COMMISSIONE del 1° ottobre 1997 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la nona gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: Vorschlag für eine Entscheidung des Rates zur Änderung der Entscheidung 96/411/EG zur Verbesserung der Agrarstatistik der Gemeinschaft

eurovoc_concepts:
EU statistics
agricultural statistics
exchange of information
report
statistical method

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 01. 10. 1997 KOM(97) 482 endg. 97/ 0245 (CNS) Vorschlag für eine ENTSCHEIDUNG DES RATES zur Änderung der Entscheidung 96/411/EG zur Verbesserung der Agrarstatistik der Gemeinschaft (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG 1. Vorbemerkung Durch die Entscheidung 96/411/EG des Rates zur Verbesserung der Agrarstatistik der Gemeinschaft1 wurde den Dienststellen der Kommission ein flexibles Instrument zur Verfügung gestellt, das die Anpassung der statistischen Anwendungen an die Entwicklung des Informationsbedarfs ermöglicht. Von diesem Instrument wurde bereits Gebrauch gemacht, und Aktionspläne wurden für die Jahre 1996 und 1997 festgelegt. technische 2. Die ersten Erfahrungen weisen allerdings darauf hin, daß zwei Änderungen die Wirksamkeit des Instruments steigern könnten, d. h. : a) Frist für die Übermittlung der Berichte der Mitgliedstaaten (Artikel 5 der Entscheidung 96/411/EG); b) Bericht der Kommission an das Europäische Parlament und den Rat über den der der Entscheidung (Artikel 11 Umsetzung Stand Entscheidung 96/411/EG). der 3. Frist für die Übermittlung der Berichte der Mitgliedstaaten Mehrere Mitgliedstaaten haben darauf hingewiesen, daß die Frist vom 31. März in Anbetracht der saisonalen Periodizität der durch die statistischen Aktionen zu erfassenden Phänomene zu kurz gefaßt ist. Eine Verschiebung dieser Frist auf den 31. Juli würde eine bessere Bewertung der Ergebnisse der durchgeführten Aktionen ermöglichen. 4. Bericht der Kommission Bestimmte Aktionen im Rahmen der Pläne 1996 und 1997 (z. B. Verbesserung der Versorgungsbilanzen, Vorausschätzungen der Fleischerzeugung) können vor 1999 zu keinem Ergebnis führen. Dies beeinträchtigt die Bewertung der Ergebnisse der Durchführung der Entscheidung 96/411/EG vor dem 1. November 1997. Die Kommission ist daher nicht in der Lage, den Bericht gemäß den in Artikel 11 genannten Bedingungen abzufassen. Es wird daher vorgeschlagen, die Frist für die Erstellung des Berichts um zwei Jahre zu verschieben. 1 ABl. Nr. L 162 vom 01. 07. 1996, S. 14 VORSCHLAG FUR EINE ENTSCHEIDUNG DES RATES vom zur Änderung der Entscheidung 96/411/EG zur Verbesserung der Agrarstatistik der Gemeinschaft DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 43, auf Vorschlag der Kommission1, nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments2 in Erwägung nachstehender Gründe: Der Beschluß 96/411/EG des Rates vom 25. Juni 1996 bezüglich der Verbesserung der gemeinschaftlichen Agrarstatistiken3 sieht einerseits die Vorlage eines Berichts der Mitgliedstaaten an die Kommission vor, andererseits die Vorlage eines Berichts derKommission an das Europäische Parlament und den Rat. Erfahrungsgemäß sind die festgelegten Fristen für die Übermittlung dieser Berichte zu knapp. Infolgedessen sind die vorgesehenen Zeitpunkte zu verschieben, um eine flexiblere Handhabung der Fristen zu ermöglichen. HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Die Entscheidung 96/411/EG wird wie folgt geändert. Artikel 1 (i) Artikel 5 : Der Stichtag "31. März" wird in "31. Juli" abgeändert (ii) Artikel 11 : Die Jahresangabe " 1997" wird in "1999" abgeändert. Artikel 2 Diese Entscheidung ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. Geschehen zu Brüssel, am Im Namen des Rates Der Präsident ABl. Nr ABl. Nr ABl. Nr. L 162 vom 1. 7. 1996, S. 14. vom vom 3 3 ISSN 0254-1467 KOM(97) 482 endg. DOKUMENTE DE 17 03 Katalognummer : CB-CO-97-493-DE-C ISBN 92-78-24862-2 Amt flir amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg 4


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3022/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Migliorare produzione e commercializzazione del miele

eurovoc_concepts:
EU aid
apiculture
application of EU law
approximation of laws
co-financing
honey
marketing
production aid
production improvement

text: 16. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 117/129 riflessione sull(cid:146)apicoltura europea elaborato nel 1994. Si propone essenzialmente di promuovere, tramite un contributo comunitario di 15 MECU annui, dei programmi nazionali che prevedano azioni di assistenza tecnica, di analisi di laboratorio e di lotta contro le malattie apicole, nonche· studi realizzati sul piano nazionale e riguardanti la struttura del settore, a livello sia della produzione sia della commercializzazione. Intende la Commissione europea estendere la proposta anche a certe questioni riguardanti la circolazione del miele nel mercato interno, prevedendo controlli delle importazioni massicce di miele provenienti da paesi terzi e definendo criteri di qualita‘ per il miele prodotto nell(cid:146)Unione europea? (1) GU C 378 del 13. 12. 1996, pag. 20. (98/C 117/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3022/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (1o ottobre 1997) Oggetto: Migliorare produzione e commercializzazione del miele La Commissione ha presentato la «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che stabilisce le regole generali di applicazione delle azioni intese a migliorare la produzione e la commercializzazione del miele» (doc. COM(96)596 final › 96/0282CNS) (1), che destina al settore fondi insufficienti. Puo‘ la Commissione prevedere in detta proposta l(cid:146)istituzione di un sostegno simbolico per alveare da accordare sia agli apicoltori professionisti sia ai non professionisti? (1) GU C 378 del 13. 12. 1996, pag. 20. Risposta comune data dal sig. Fischler a nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-3019/97, E-3020/97, E-3021/97 e E-3022/97 (29 ottobre 1997) Innanzitutto, la Commissione desidera attirare l’attenzione dell’Onorevole Parlamentare sul fatto che il regolamento (CE) n. 1221/97, del Consiglio del 25 giugno 1997, che stabilisce le regole generali di applicazione dirette a migliorare la produzione e la commercializzazione del miele (1), e‘ stato approvato il 25 giugno 1997. Il regolamento prevede tra gli obiettivi prioritari l’assistenza tecnica agli apicoltori, in cui e‘ inclusa la formazione professionale per i giovani agricoltori che si interessano all’attivita‘. La finalita‘ del regolamento e‘ quella di migliorare la produzione e la commercializzazione del miele. Di conseguenza, non si tratta di un programma sanitario per l’eradicazione di malattie. Il regolamento sopraccitato prevede il cofinanziamento comunitario dei programmi nazionali e si applica, di norma, a tutti gli apicoltori senza distinzione. Per quanto riguarda le importazioni e i criteri di qualita‘ del miele commercializzato all’interno della Comunita‘, si applica la direttiva 74/409 CEE del Consiglio, del 22 luglio 1974, relativa all’armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri concernenti il miele (2). Attualmente il Parlamento e il Consiglio esaminano una proposta di modifica di tale direttiva. Gli stessi criteri di controllo adottati all’interno della Comunita‘ sono applicati al miele proveniente da paesi terzi, conformemente alla direttiva 89/397 CEE del Consiglio, del 14 giugno 1989, relativa al controllo ufficiale dei prodotti alimentari (3). Le autorita‘ nazionali hanno il compito di adottare tutte le misure necessarie affinche· il controllo sia effettuato in conformita‘ con la suddetta direttiva. (1) GU L 173 dell’ 1. 7. 1997. (2) GU L 221 del 12. 8. 1974. (3) GU L 186 del 30. 6. 1989


title: QUESTION ECRITE no 3017/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. Sylviculture

eurovoc_concepts:
afforestation
environmental protection
forest conservation
forestry economics
forestry policy
silviculture
wood industry

text: 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 134/59 (98/C 134/72) QUESTION E· CRITE E-3015/97 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (1er octobre 1997) Objet: Programme indicatif nucle·aire pour l(cid:146)Union europe·enne › PINC Communication de la Commission sur les industries nucle·aires dans l(cid:146)Union europe·enne › programme indicatif nucle·aire au sens de l(cid:146)article 40 du traite· Euratom (PINC) (Doc. COM(96) 339 final), (Doc. CES 470/97). L(cid:146)e·nergie nucle·aire d(cid:146)ou‘ provient aujourd(cid:146)hui un tiers de l(cid:146)e·nergie e·lectrique de l(cid:146)UE offre quelques avantages importants sur le plan environnemental par rapport aux combustibles fossiles dans la production d(cid:146)e·nergie e·lectrique, par exemple l(cid:146)absence du CO2. Elle exige cependant la cre·ation d(cid:146)un vaste syste‘me qui en garantit un fonctionnement su(cid:136)r. La pre·occupation re·pandue dans l(cid:146)opinion publique, la libe·ralisation et l(cid:146)ouverture a‘ la concurrence de marche·s qui e·taient prote·ge·s dans la plupart des E· tats membres (ce qui a entra(cid:14)(cid:136)ne· des investissements a‘ long terme et a‘ capitaux e·leve·s) et enfin, la disponibilite· de gaz naturel a‘ des prix compe·titifs utilise· dans des centrales plus petites, plus efficaces et moins cou(cid:136)teuses, sont autant de facteurs de·cisifs qui rendent hautement improbable, selon les informations actuelles, une poursuite de la production nucle·aire apre‘s 2005-2010, pe·riode au cours de laquelle les centrales actuelles cesseront de fonctionner. La perspective d(cid:146)une telle e·volution doit soulever de se·rieuses interrogations strate·giques pour la politique e·nerge·tique de l(cid:146)UE. Le fait que le document passe sous silence l(cid:146)importance des the‘mes strate·giques cite·s et qu(cid:146)il n(cid:146)en e·value pas correctement l(cid:146)impact probable sur la politique e·nerge·tique de l(cid:146)UE constitue de graves omissions. La Commission voudrait-elle aborder spe·cifiquement ces questions dans la version de·finitive du programme indicatif nucle·aire, parvenir a‘ des conclusions claires, et fournir des orientations aux parties inte·resse·es ainsi qu(cid:146)a‘ l(cid:146)opinion publique concernant les re·alite·s futures? Re·ponse donne·e par M. Papoutsis au nom de la Commission (18 novembre 1997) La Commission a adopte· la version de·finitive du programme indicatif nucle·aire (PINC) le 25 septembre 1997 (1). La Commission constate que le gaz naturel para(cid:14)(cid:136)t actuellement attractif pour la production d(cid:146)e·lectricite· et, en conse·quence, en dehors de deux unite·s nucle·aires en cours de construction en France, il n(cid:146)y a pas d(cid:146)autre de·cision connue de construction de centrales nucle·aires dans la Communaute·. Dans l(cid:146)actuel programme indicatif nucle·aire, la Commission a conside·re· qu(cid:146)il n(cid:146)e·tait pas opportun de proposer des programmes d(cid:146)investissements a‘ long terme tenant compte des incertitudes concernant l(cid:146)avenir du nucle·aire dans certains E· tats membres. Cependant, si une nouvelle volonte· politique se manifeste au sein de la Communaute· en faveur de la production d(cid:146)e·lectricite· d(cid:146)origine nucle·aire, il pourrait e(cid:136)tre ne·cessaire de fixer a‘ nouveau des objectifs a‘ plus long terme. Il est important de souligner qu(cid:146)au dela‘ de 2010, des programmes de remplacement des centrales nucle·aires existantes pourraient e(cid:136)tre de·veloppe·s par les E· tats membres qui souhaiteront remplacer les unite·s a‘ arre(cid:136)ter et a‘ de·manteler par de nouveaux re·acteurs avance·s ou de nouvelles filie‘res de re·acteurs. De telles de·cisions ne sont cependant pas encore pre·visibles a‘ l(cid:146)heure actuelle. (1) Doc. COM(97) 401 final. (98/C 134/73) QUESTION E· CRITE E-3017/97 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (1er octobre 1997) Objet: Sylviculture A‘ propos de «la situation et des proble‘mes de la sylviculture dans l(cid:146)Union europe·enne et de la potentialite· de de·veloppement des politiques forestie‘res (Doc. CES 476/97) (1)»;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3009/97 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. Ødelæggelse af miljøet omkring Kerkini- søen

text: 30. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 134/57 (98/C 134/69) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3009/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: (cid:216)del(cid:230)ggelse af miljłet omkring Kerkini-słen Słen Kerkini er et vigtigt fredet levested i Nordgr(cid:230)kenland med et righoldigt plante- og dyreliv. I dette fredede omr(cid:229)de findes en privatejet poppellund, hvis ejer i juli 1994 begyndte at udvinde tr(cid:230) fra til trods for, at der i disse tr(cid:230)er fandtes hundredvis af hejrereder, hvis unger ikke var flyvef(cid:230)rdige. Denne handling medfłrte, at over 200 fugle blev dr(cid:230)bt, og vakte stort rłre i offentligheden i Gr(cid:230)kenland. De kompetente og ansvarlige myndigheder forhindrede ikke dette i at ske og traf ingen foranstaltninger imod ejeren af omr(cid:229)det. Har Kommissionen kendskab til disse h(cid:230)ndelser? Vil den anmode den gr(cid:230)ske regering om en forklaring med henblik p(cid:229) at sikre en mere effektiv beskyttelse af levestederne og słrge for, at der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes sanktioner imod dem, der beskadiger disse levesteder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. november 1997) Selv om Kerkini-słen er kunstig, udgłr den et overordentlig righoldigt v(cid:229)domr(cid:229)de, som af de gr(cid:230)ske myndigheder er udpeget som s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de i henhold til R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1). Den er ligeledes foresl(cid:229)et beskyttet i henhold til R(cid:229)dets direktiv nr. 92/43/E(cid:216)F om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2). Lokaliteten er et af de vigtigste omr(cid:229)der for gennemfłrelsen af LIFE-Nature-projektet »bevarelse af arterne Phalacrocorax pygmaeus og Anser erythropus i Gr(cid:230)kenland«. De ansvarlige for projektet blev midt i juni 1997 opm(cid:230)rksomme p(cid:229), at man var i gang med f(cid:230)ldning af en bevoksning af popler med en koloni af hejrereder, og de underrettede omg(cid:229)ende de gr(cid:230)ske myndigheder herom. Denne bevoksning er imidlertid placeret uden for det s(cid:230)rligt beskyttede omr(cid:229)de, endda i et privatejet omr(cid:229)de, og er ikke omfattet af samme beskyttelsesordning som et s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de. Dog er Kommissionen bekendt med, at det gr(cid:230)ske landbrugsministerium har udsendt et cirkul(cid:230)re, i henhold til hvilket f(cid:230)ldning af popler vil v(cid:230)re forbudt i yngleperioden (fra den 15. februar til den 30. juli). Fremover vil det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de n(cid:230)r ved Kerkini-słen v(cid:230)re omfattet af dette forbud. P(cid:229) den anden side har Kommissionen ligeledes f(cid:229)et underretning om andre problemer vedrłrende beskyttelsen af Kerkini-słen og har til hensigt at se n(cid:230)rmere herp(cid:229) for at f(cid:229) et klart overblik over situationen samt om nłdvendigt tage passende skridt i forbindelse hermed. (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979, senere (cid:230)ndret ved (cid:216)strigs, Finlands og Sveriges tiltr(cid:230)delse (EFT L 1 af 1. 1. 1995). (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (98/C 134/70) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3010/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: B(cid:230)redygtige landbrugsprojekter Har Kommissionen kendskab til »Tir Cymen«-ordningen i Wales, som yder stłtte til b(cid:230)redygtigt landbrug? Har den planer om at stłtte lignende ordninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. november 1997) Tir Cynem-programmet er blevet godkendt og medfinansieret af Kommissionen under forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 om miljłvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje (1)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3002/97 του Roberta ANGELILLI προς την Επ τροπή. Διάταγμα της ιταλικής κυβέρνησης που επιτρέπει στους δήμους να καθιερώνουν δική τους υπηρεσία δημοσίων μεταφορών με αυτοκίνητα

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
domestic market
means of public conveyance
municipality
national law
restriction on competition
taxi

text: 16. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 117/125 Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Oktvbri·oy 1997) H Epitroph· den gnvri·zei to e·ggrafo poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. (cid:211)son afora· tiw ue·seiw thw ne·aw kybe·rnhshw thw Toyrki·aw, o·son afora· ta dikaiv· mata toy anurv· poy kai ton ekdhmokratismo·, o prvuypoyrgo·w thw Toyrki·aw ei·xe thn eykairi·a na anagnvri·sei epaneilhmme·nvw kai dhmosi·vw, thn pro·odo poy pre·pei na epiteyxuei· ako·mh sth xv· ra toy, ston sygkekrime·no tome·a. To pro·gramma poy protei·netai sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w thw 15hw Ioyli·oy 1997 gia to me·llon tvn sxe·sevn me thn Toyrki·a e·xei, kyri·vw, vw sto·xo th stenh· synergasi·a me thn kybe·rnhsh ston sygkekrime·no tome·a, kai thn apro·skopth ana·ptyjh thw koinvni·aw tvn politv· n sthn en lo·gv xv· ra. (98/C 117/160) GRAPTH ERVTHSH E-3002/97 ypobolh· : Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Dia·tagma thw italikh·w kybe·rnhshw poy epitre·pei stoyw dh·moyw na kauierv· noyn dikh· toyw yphresi·a dhmosi·vn metaforv· n me aytoki·nhta Thn teleytai·a ebdoma·da toy Ioyli·oy toy 1997, h italikh· kybe·rnhsh eje·dvse dia·tagma poy paraxvrei· stoyw dh·moyw th dynato·thta na uespi·zoyn dikh· toyw yphresi·a dhmosi·vn metaforv· n me aytoki·nhta enallaktika· thw h·dh yfista·menhw yphresi·aw taji·. To en lo·gv me·tro proka·lese polla· para·pona ek me·royw tvn odhgv· n kai idiokthtv· n taji· poy uevroy·n o·ti o kla·dow plh·ttetai e·ntona lo·gv eisagvgh·w mhxanismv· n poy kindyney·oyn na streblv· noyn ton eley·uero antagvnismo· ston tome·a tvn dhmosi·vn metaforv· n me aytoki·nhta. Ypo· to pri·sma tvn anvte·rv ervta·tai h Epitroph·: 1. (cid:201)xei gnv· sh thw ypo·ueshw; 2. Yfi·statai eyrvpai¤ko·w kanonismo·w gia tiw yphresi·ew dhmosi·vn metaforv· n me aytoki·nhta; 3. Uevrei· dikaiologhme·noyw toyw fo·boyw toy kla·doy tvn italv· n odhgv· n kai idiokthtv· n taji· sxetika· me piuane·w streblv· seiw toy antagvnismoy· ejaiti·aw toy en lo·gv me·troy; 4. Ea·n nai uevrei· o·ti pre·pei na pare·mbei stiw italike·w arxe·w; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Noembri·oy 1997) 1. 2. H Epitroph· den gnvri·zei ta me·tra poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low. H apa·nthsh ei·nai o·xi. 3. kai 4. H orga·nvsh kai o e·legxow toy kauestv· tow thw agora·w gia ta taji· se euniko, perifereiako h· topiko· epi·pedo, kauv· w kai to sy·sthma xorh·ghshw adeiv· n apotelei· kyri·vw ue·ma armodio·thtaw tvn eunikv· n arxv· n, dedome·noy o·ti ei·nai kaly·tera se ue·sh na antimetvpi·zoyn ayta· ta zhth·mata. (98/C 117/161) GRAPTH ERVTHSH E-3011/97 ypobolh· : Giuseppe Rauti (NI) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Xorh·ghsh thw Prostateyo·menhw Onomasi·aw Proe·leyshw sto la·di «Terra di Bari» Gia poioy·w lo·goyw h Epitroph· ane·bale th synedri·ash kata· thn opoi·a ua exorhgei·to h «Prostateyo·menh Onomasi·a Proe·leyshw» (POP) sto parue·no elaio·lado «Terra di Bari»; H synedri·ash kai h xorh·ghsh thw POP euevroy·nto dedome·new apo· thn Italikh· Synomospondi·a Agrotv· n, o perifereiako·w pro·edrow thw opoi·aw k. Antonio Barile ei·xe ma·lista proetoima·sei kata· ton pareluo·nta Ioy·lio kai sxetikh· syna·nthsh sto Mpa·ri me toyw ekprosv· poyw toy Ty·poy prokeime·noy na anakoinv· sei to kalo· kai anameno·meno ayto· ne·o


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'European Council on Employment'

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Council
economic growth
fight against unemployment
single market


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3035/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Imposição dos veículos pesados

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
double taxation
excise duty
tax system
toll
transport infrastructure
transport price
vehicle tax

text: C 117/132 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 4. 98 (98/C 117/176) PERGUNTA ESCRITA E-3035/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Imposi(cid:231)a(cid:152)o dos ve(cid:14)·culos pesados Tendo em conta a proposta de directiva do Conselho relativa a‘ imposi(cid:231)a(cid:152)o dos ve(cid:14)·culos de mercadorias pela utiliza(cid:231)a(cid:152)o de certas infra-estruturas rodovia·rias (doc. COM(96)0331 final › 96/0182 SYN) (1); Considerando que, apesar de as portagens resultarem da aplica(cid:231)a(cid:152)o do princ(cid:14)·pio da territorialidade, a sua combina(cid:231)a(cid:152)o com as taxas sobre os ve(cid:14)·culos e os impostos sobre consumos espec(cid:14)·ficos constitu(cid:14)·rem uma dupla tributa(cid:231)a(cid:152)o; Pode a Comissa(cid:152)o proceder a‘ elimina(cid:231)a(cid:152)o a longo prazo das portagens, uma vez que as inova(cid:231)o(cid:152)es tecnolo·gicas, em particular a cobran(cid:231)a electro·nica, devera(cid:152)o permitir evitar a dupla tributa(cid:231)a(cid:152)o e conferir simultaneamente maior fluidez ao tra·fego? (1) JO C 59 de 26. 2. 1997, p. 9. Resposta dada pelo Comissa·rio Kinnock em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Novembro de 1997) A Comissa(cid:152)o considera que a natureza e os objectivos dos impostos especiais sobre o consumo de combust(cid:14)·veis, dos impostos sobre os ve(cid:14)·culos e das portagens sa(cid:152)o diferentes. Por este motivo, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o concorda com a afirma(cid:231)a(cid:152)o de que a sua aplica(cid:231)a(cid:152)o simulta(cid:136)nea constitui uma dupla tributa(cid:231)a(cid:152)o. Ale·m disso, a Comissa(cid:152)o e· de opinia(cid:152)o de que as portagens, que esta(cid:152)o directamente relacionadas com os custos ocasionados pelos ve(cid:14)·culos no momento e no local onde efectivamente circulam, sa(cid:152)o um instrumento de imposi(cid:231)a(cid:152)o adequado no contexto da procura de um sistema de transportes eficiente. Preve(cid:136)-se que a aplica(cid:231)a(cid:152)o de tecnologias avan(cid:231)adas, que permite o pagamento de portagens sem que para tal os ve(cid:14)·culos tenham de abrandar ou parar e a diferencia(cid:231)a(cid:152)o das taxas em fun(cid:231)a(cid:152)o dos custos subjacentes, contribua para o melhoramento global do sistema de transportes. (98/C 117/177) PERGUNTA ESCRITA E-3037/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Discrimina(cid:231)o(cid:152)es com base na altura E· absurdo que na Europa do ano 2000, onde ha· cinquenta anos a Comunidade Europeia luta contra as discrimina(cid:231)o(cid:152)es baseadas no sexo, ra(cid:231)a, origem e·tnica e social, invalidez, prefere(cid:136)ncias sexuais, credo religioso, etc. , se verifiquem feno·menos de discrimina(cid:231)a(cid:152)o com base na altura. Em Ita·lia, um rece·m-licenciado em Medicina solicitou pelas vias devidas a admissa(cid:152)o a‘ Scuola degli Allievi Ufficiali di Complemento (escola de oficiais do quadro de complemento) para cumprir o servi(cid:231)o militar. A sua candidatura foi recusada por a sua altura (1,63 m) na(cid:152)o atingir o m(cid:14)·nimo estabelecido (1,65 m). A testemunhar a conduta perfeita do futuro recruta esta· o facto de ter sido incorporado no corpo de pa·ra-quedistas como soldado raso. Pode a Comissa(cid:152)o intervir junto dos Estados-membros para que deixem de praticar atitudes deste tipo, que constituem graves nega(cid:231)o(cid:152)es ao direito a‘ igualdade de oportunidades dos cidada(cid:152)os (o me·dico em questa(cid:152)o e· o Dr. Andrea Pomesano de Be·rgamo)? Resposta dada por P. Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (10 de Novembro de 1997) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem compete(cid:136)ncia para tratar a questa(cid:152)o suscitada pelo Senhor Deputado. Com efeito, no estado actual do direito comunita·rio, as questo(cid:152)es relativas ao servi(cid:231)o militar sa(cid:152)o da compete(cid:136)ncia exclusiva dos Estados-membros


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για το «Ευρωπαϊκό Συμβούλιο για την Απασχόληση»


title: Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου για την τροποποίηση της απόφασης 96/411/EK σχετικά με τη βελτίωση των κοινοτικών γεωργικών στατιστικών

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 01. 10. 1997 COM(97) 482 τελικό 97/ 0245 (CNS) Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για την τροποποίηση της απόφασης 96/411/ΕΚ σχετικά με τη βελτίωση των κοινοτικών γεωργικών στατιστικών (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Εισαγωγή Η απόφαση 96/411/ΕΚ του Συμβουλίου για τη βελτίωση των κοινοτικών γεωργικών στατιστικών (') έθεσε στη διάθεση των υπηρεσιών της Επιτροπής ένα ευέλικτο εργαλείο, το οποίο επιτρέπει να προσαρμοστούν οι στατιστικές εφαρμογές στην εξέλιξη των αναγκών πληροφόρησης. Αυτό το εργαλείο έχει ήδη εφαρμοστεί στην πράξη και έχουν ληφθεί αποφάσεις σχετικά με τα σχέδια τεχνικής δράσης για τα έτη 1996 και 1997. 2. Πάντως αυτές οι πρώτες εφαρμογές στην πράξη υποδεικνύουν ότι δύο τροποποιήσεις θα μπορούσαν να βελτιώσουν την αποτελεσματικότητα του εργαλείου, ήτοι: α) προθεσμία υποβολής των εκθέσεων των Κ. Μ. (κρατών μελών) (άρθρο 5 της απόφασης 96/411/ΕΚ) β) έκθεση της Επιτροπής στο ΕΚ και στο Συμβούλιο σχετικά με την κατάσταση προόδου εφαρμογής της απόφασης (άρθρο 11 της απόφασης 96/411 /ΕΚ) 3. Προθεσμία υποβολής των εκθέσεων των κρατών μελών Μερικά κράτη μέλη τόνισαν ότι δεδομένης της εποχιακότητας των φαινομένων που πρέπει να περιγράψουν οι στατιστικές δράσεις, το χρονικό όριο της 31ης Μαρτίου είναι υπερβολικά περιοριστικό. Μια μετάθεση αυτής της ημερομηνίας στις 31 Ιουλίου θα επέτρεπε να αξιοποιηθούν καλύτερα τα αποτελέσματα των ανειλημμένων δράσεων. 4. Έκθεση της Επιτροπής Κάποιες δράσεις που ξεκινούν μέσα στα πλαίσια των σχεδίων 1996 και 1997 (π. χ. βελτίωση των ισολογισμών εφοδιασμού, προβλέψεις παραγωγής κρέατος) δεν θα μπορέσουν να έχουν αποτελέσματα πριν από το έτος 1999. Αυτό παρεμποδίζει κάθε δυνατότητα αξιολόγησης των αποτελεσμάτων της εςχχρμογής της απόφασης 96/411/ΕΚ πριν από την 01. 11. 1997. Έτσι η Επιτροπή αδυνατεί να συντάξει την έκθεση υπό τις συνθήκες που αναφέρονται στο άρθρο 11. Προτείνεται λοιπόν να μετατεθεί για δύο χρόνια αργότερα το χρονικό όριο για τη σύνταξη της έκθεσης. (')ΕΕ L 162 της 01/07/96, α. 14 Α ϋΡΟΤΑΣΗ ΑΙΙΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΜΟΥ «Κ··- για την τροποποίηση της απόφασης 96/411/ΕΚ σχετικά με τη βελτίωση των κοινοτικών γεωργικών στατιστικών ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη τη συνθήκη για την ίδρυοη της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως το άρθρο 43, την πρόταση της Επιτροπής(1), τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου(2), Εκτιμώντας: ότι η απόφαση 96/411/ΕΚ του Συμβουλίου της 25ης Ιουνίου 1996 σχετικά με τη βελτίωση των κοινοτικών γεωργικών στατιστικών(3) , προβλέπει την υποβολή εκθέσεων , αφ'ενός από τα κράτη μέλη στην Επιτροπή και αφ' ετέρου από την Επιτροπή στο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και το Συμβούλιο. ότι, όπως προκύπτει από την αποκτηθείσα πείρα οι καθορισθείσες προθεσμίες υποβολής αυτών των εκθέσεων είναι υπερβολικά περιοριστικές. ότι,, ως εκ τούτου, πρέπει να μετατεθούν οι προβλεπόμενες ιρερομηνίες ώστε οι προθεσμίες να είναι περισσότερο ευέλικτες. ΕΕΕΜ2ΣΕΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ Α1ΙΟΦΑΣΗ: ( |) (2) (Μ της Ε. Ε. αριθ Ε. Ε. αριθ. „ της Ε:Ε. αριθ. L162 της 1. 7. 1996, ο. 14 3 Άρθρο 1 Η απόφαση 96/ 411/ΕΚ τροποποιείται ως εξής: (i) στο άρθρο αντικαθίσταται από την ημερομηνία 5, η ημερομηνία "31 Μαρτίου" "31 Ιουλίου", (ii) στο άρθρο 11, το έτος " 1997" αντικαθίσταται από το έτος "1999". Άρθρο 2 Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη μέλη. Βρυξέλλες, στις Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος 4 ISSN 0254-1483 COM(97) 482 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 17 03 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-493-GR-C ISBN 92-78-24863-0 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Arbetsmarknadens parters och andra intresseorganisationers roll i Interreg- programmen och Eures-nätverket"

eurovoc_concepts:
EU action
Structural Funds
cross-border cooperation
free movement of workers
frontier region


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3039/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Inadempienze della Commissione - programma PHARE

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
contract
invitation to tender
operating cost
services contract
supplies contract
technical cooperation
works contract

text: 16. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 117/133 (98/C 117/178) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3038/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (1o ottobre 1997) Oggetto: Discriminazioni per motivi d(cid:146)eta‘ La CIG avrebbe dovuto prendere provvedimenti contro la discriminazione per motivi d(cid:146)eta‘ e inserire un articolo (6a) nel nuovo Trattato. Dai documenti in possesso dell(cid:146)interessato cio‘ non sembra essere avvenuto. Il problema continua ad esistere e ogni giorno, nelle pratiche quotidiane, ci troviamo di fronte a episodi di discriminazione, proprio in un periodo in cui continua ad aumentare, in misura quasi esponenziale, l(cid:146)eta‘ media del cittadino europeo. Puo‘ la Commissione intervenire al riguardo, in particolare per quanto concerne un(cid:146)armonizzazione delle regole che determinano i bandi di concorso e il loro successivo rispetto? Risposta data dal sig. Flynn a nome della Commissione (24 novembre 1997) La Commissione informa l(cid:146)Onorevole interrogante che il Trattato di Amsterdam prevede una nuova base giuridica (nuovo articolo 6A del Trattato CE) per l(cid:146)adozione delle misure comunitarie necessarie ai fini di combattere, tra l(cid:146)altro, qualsiasi discriminazione basata sull(cid:146)eta‘. La Commissione studiera‘ le eventuali azioni adeguate in questo settore dopo la ratifica del Trattato di Amsterdam. (98/C 117/179) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3039/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (1o ottobre 1997) Oggetto: Inadempienze della Commissione › programma PHARE La Corte dei conti dell(cid:146)UE ha redatto una relazione speciale sul funzionamento del sistema decentrato di attuazione e di gestione del programma Phare (1990-1995) a favore dei paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale (PECO). Si sa che la Commissione ha creato una struttura di gestione e di esecuzione decentrata (SGD) per permettere la realizzazione fluida dei programmi e una mobilitazione accelerata delle risorse finanziarie (1). Le unita‘ di gestione dei programmi (UGP) che in seno alle amministrazioni nazionali dei paesi beneficiari sono incaricate di gestire i fondi Phare, sono carenti in personale e formazione. La Commissione ha contribuito al finanziamento dei costi del personale e delle spese di contabilizzazione e al loro controllo. La Corte conferma anche che il ricorso intensivo all(cid:146)assistenza tecnica di sostegno amministrativo e operativo a favore delle UGP e‘ stato costoso, in particolare a causa della «concorrenza ristretta» nell(cid:146)assegnazione dei contratti («cui spesso ha fatto difetto la trasparenza»). Alcuni gabinetti di consulenti si sono visti attribuire un numero spropositato di contratti. La Commissione ha inoltre ritardato la creazione di un sistema di controllo delle spese delle UGP e non ha assicurato una valutazione adeguata dei programmi eseguiti. La Commissione come si difende da questa gravissima accusa? (1) GU C 175 del 9. 6. 1997, pag. 4. (98/C 117/180) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3040/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (1o ottobre 1997) Oggetto: Programma PHARE La Corte dei conti esprime una critica importante che riguarda il modo in cui la Commissione ha applicato le regole in materia di stipulazione dei mercati. Circa l(cid:146)80% dei fondi Phare gestiti in modo decentrato sono