title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevista uusista säännöistä

eurovoc_concepts:
OECD
State aid
competition policy
control of State aid
shipbuilding

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO it * -tr -tt Bryssel, 01. 10. 1997 KOM(97) 4691opull. 97/ 0248(CNS) 97/ 0249CCNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) neuvoston asetuksen 3094/95 muuttamisesta laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun seitsemännen neuvoston direktiivin voimassaolon pidentämiseksi Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevista uusista säännöistä (Komission esittämä) Komission ehdotus neuvoston asetuksesi neuvoston asetuksen 3094/95 muuttamisesta laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun seitsemännen neuvoston direktiivin voimassaolon pidentämiseksi Perustelut 9 7/ 02A8CCNS) 1 Johdanto 1. 1 Vuonna 1994 tehtiin Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) kansainvälinen noudattamisesta kaupallisessa laivanrakennus-ja korjausteollisuudessa. Sopimuksen piti tulla voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996. kilpailuedellytysten tavanomaisten sopimus 1. 2 Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella 3094/95 on tarkoitus saattaa voimaan OECD:n sopimuksen sisältämät valtion tukea koskevat määräykset. Asetuksen 10 artiklassa säädetään, että asetus tulee voimaan OECD. n sopimuksen voimaantulopäivänä ja että laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin (direktiivi 90/684/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/73/EY) säännöksiä noudatetaan väliaikaisesti ja enintään 1 päivään lokakuuta 1996 saakka. Koska OECD:n sopimuksen voimaantulon viivästyttyä, siksi että Yhdysvallat ei ole ratifioinut sopimusta, direktiivin voimassaoloa pidennettiin edelleen 31 päivään joulukuuta 1997 neuvoston asetuksella 1904/96. 1. 3 Tarkasteltuaan tilannetta uudelleen 24. huhtikuuta 1997 pidetyssä kokouksessaan teollisuusministerien neuvosto sopi, että jos OECD:n sopimus ei tule voimaan, perustetaan erityinen uusi laivanrakennuksen tukijärjestely. Sillä välin seitsemännen direktiivin voimassaoloaikaa jatkettaisiin 31. päivään joulukuuta 1998, ja direktiivin voimassaolo päättyisi automaattisesti heti kun Yhdysvallat ratifioisi OECD. n sopimuksen tai kun uusi laivanrakennuksen tukijärjestely olisi hyväksytty. Komissiota kehotettiin tekemään asiaa koskevat ehdotukset. 1. 4 Koska sopimuksen voimaantulosta on edelleen olemassa epäselvyyttä, tässä asiakirjassa tarkastellaan tilannetta uudelleen ja ehdotetaan direktiivin voimassaolon pidentämistä 31. päivään joulukuuta 1998. Direktiivin korvaavaa uutta tukijärjestelyä koskevista ehdotuksista annetaan erillinen tämän ehdotuksen kanssa. tiedonanto1 samanaikaisesti 2. OECD:n sopimus 2. 1 OECD. n sopimuksessa kielletään yleisesti ottaen kaikki laivanrakennuksen tukitoimenpiteet lukuun ottamatta tutkimus- ja kehitystukea, sulkemiseen liittyvää sosiaalitukea, vuonna 1994 tehdyn OECD:n tarkistetun sopimuksen mukaisia laivavientiluottoja sekä aluksien rakentamiseen vastaavin ehdoin ja edellytyksin myönnettäviä kotimaisia luottoja. 1 KOM (97)xxx <L 2. 2 Vaikka Euroopan unioni, Korea, Norja ja Japani ovat ratifioineet sopimuksen, Yhdysvaltain ratifiointia odotetaan yhä. Tässä vaiheessa on epävarmaa, milloin Yhdysvallat ratifioi sopimuksen. 2. 3 OECD:n nopea sopimuksen voimaantulo elintärkeää maailman laivanrakennusmarkkinoiden normalisoinnille. Ratifioimalla sopimuksen yhteisö on jo osoittanut sitoutumisensa sopimukseen. Niin kauan kuin muut osapuolet eivät ole ratifioineet sopimusta ja myöntävät edelleen tukia ja toteuttavat muita markkinoita vääristäviä toimenpiteitä, ei Euroopan unioninkaan ole aiheellista yksipuolisesti poistaa tukijärjestelyjään. on 3. Ehdotus 3. 1 Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että yhteisö tarvittaessa pitäisi direktiivin voimassa 31. joulukuuta 1998 asti, jos OECD:n sopimuksen voimaantulo edelleen viivästyy. kielletään "jäädytysmääräyksin" uudet tukitoimenpiteet tässä tapauksessa ja koska neuvosto on vahvistanut pitävänsä näitä määräyksiä sitovina, direktiivin säännöt pidettäisiin muuttumattomina. Tämä koskisi myös tuotantotuen enimmäismäärää. loppuasiakirjassa sopimuksen OECD:n Koska 4. Päätelmä 4. 1 Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan asetukseen 3094/95 oheisen muutoksen, jossa säädetään sen voimaantulosta OECD. n sopimuksen voimaantulopäivänä, ja että laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin säännöksiä sovelletaan toistaiseksi ja enintään 31 päivään joulukuuta 1998 asti. 4. 2 Lainsäädännöllisen tyhjiön välttämiseksi neuvoston on tehtävä päätös 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä. Ehdotus: Neuvoston asetus laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun neuvoston asetuksen 3094/95 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 92 artiklan 3 kohdan e alakohdan, 94 artiklan ja 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon sekä katsoo, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) Euroopan yhteisön ja eräiden kolmansien maiden välillä tehty sopimus tavanomaisten kilpailuedellytysten noudattamisesta kaupallisessa laivanrakennus-ja korjaustcollisuudessa ei ole vielä tullut voimaan1, sen vuoksi laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus 3094/95* oi ole vielä tullut voimaan, asetuksen 3094/95 10 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella 1904/96^, mukaisesti laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETYç sääntöjä noudatetaan toistaiseksi, kunnes OECD:n sopimus tulee voimaan ja enintään 31 päivään joulukuuta 1997 asti, koska OECD:n sopimuksen voimaantulosta on edelleen epävarmuutta, joka voi jatkua 31 päivän joulukuuta 1997 jälkeenkin, neuvoston on edettävä asiassa mahdollisia uusia tukijärjestelyjä koskevien päätösten viivästyessä, asetusta 3094/95 on muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: Korvataan asetuksen 3094/95 10 artikla seuraavasti: 1 artikla 2 EYVL N:o C 375, 30. 12. 1994, s. 3 3 EYVL N:o 332, 31. 12. 1995, s. 1 it EYVL N:oL 251, 3. 10. 1996, s. 5 6 EYVL N:oL 380, 31. 12. 1990, s. 27 h Kyseisen sopimuksen voimaantulon viivästyessä sovelletaan direktiivin 90/684/ETY asiaa koskevia säännöksiä, kunnes sopimus tulee voimaan ja enintään 31 päivään joulukuuta 1998 saakka. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. r Komission ehdotus: Neuvoston asetus laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevista uusista säännöistä Perustelut 9 7/ 0249(CNS! 1 Johdanto 1. 1 Vuonna 1994 tehtiin OECD:ssä kansainvälinen kaupallisessa tavanomaisten kilpailuedellytyksen ja korjausteollisuudessa. Sopimuksen piti tulla voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996, mitä ei vielä ole tapahtunut, koska sopimuksen ratifiointi Yhdysvalloissa on viivästynyt. noudattamisesta laivanrakennus- sopimus 1. 2 Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella 3094/95 on tarkoitus saattaa voimaan OECD:n sopimuksen sisältämät valtion tukea koskevat säännökset. Näissä säännöksissä kielletään yleisesti ottaen kaikki laivanrakennuksen tukitoimenpiteet lukuun ottamatta tutkimus-ja kehitystukea, sulkemiseen liittyvään sosiaalitukea ja vuonna 1994 tehdyn OECD:n tarkistetun sopimuksen mukaisia laivavientiluottoja. Asetuksen 10 artiklassa säädetään, että asetus tulee voimaan OECD:n sopimuksen voimaantulopäivänä ja että laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin (direktiivi 90/684/ETY) säännöksiä noudatetaan toistaiseksi ja enintään 1 päivään lokakuuta 1996. Koska OECD:n sopimuksen voimaantulo on viivästynyt, neuvoston direktiivin 1904/96 voimassaoloa pidennettiin kuitenkin edelleen 31 päivään joulukuuta 1997 asti neuvoston asetuksella 1904/96. 1. 3 Tarkasteltuaan tilannetta uudelleen 24 päivänä huhtikuuta 1997 pidetyssä kokouksessaan teollisuusministerien neuvosto sopi, että jos OECD:n sopimus ei tule voimaan, perustetaan erityinen uusi laivanrakennuksen tukijärjestely. Sillä välin seitsemännen direktiivin voimassaoloaikaa jatkettaisiin 31 päivään joulukuuta 1998 ja direktiivin voimassaolo päättyisi automaattisesti heti kun Yhdysvallat ratifioisi OECD:n sopimuksen tai kun uusi laivanrakennuksen järjestely olisi hyväksytty. Komissiota kehotettiin tekemään asiaa koskevat ehdotukset. 1. 4 Koska sopimuksen voimaantulosta on edelleen olemassa epävarmuutta, tässä asiakirjassa esitetään uutta järjestelyä koskevia ehdotuksia siltä varalta, että se tarpeelliseksi. Direktiivin voimassaolon pidentämistä 31 päivään osoittautuu joulukuuta tiedonanto* 1998 koskevista samanaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa. ehdotuksista annetaan erillinen koskevia ehdotuksia on laajaa ja erityisesti samanaikaisesti neuvostolle annettavan tarkasteltava osana 1. 5 Uutta tukijärjestelyä laivanrakennuspolitiikkaa 6 KOM(97)XXXXX £ komission tiedonannon rinnalla. Siinä esitetään uusia suuntauksia, joilla pyritään parantamaan alan kilpailukykyä. "* 2. Nykyiset valtiontukisäännöt 2. 1 Seitsemännessä direktiivissä jatketaan kuudennessa direktiivissä luotua politiikkaa. Kuudes direktiivi hyväksyttiin vuonna 1986, jolloin markkinatilanne oli epätavallisen vaikea. ja laivanrakennuskapasiteetin nopeasta kasvusta erityisesti Kaukoidässä. Kaikki tämä johti merkittävään tarjonnan ja kysynnän epätasapainoon ja hintojen laskuun. Direktiivin päätarkoituksena on ollut: aiheutuivat Vaikeudet kysynnän laskusta laivojen - suojata yhteisön laivanrakennusteollisuutta tarjoamalla puolustautumisväline havaittua epäreilua kilpailua vastaan, joka ilmenee kustannukset alittavana hinnoitteluna, ja säilyttää siten yhteisössä riittävä laivanrakennustoiminta niillä markkinasegmenteillä, joilla yhteisö voi tavanomaisin markkinaedellytyksin pysyä kilpailukykyisenä, kuten esimerkiksi vähemmän työvaltaisissa, teknisesti vaativissa erikoisaluksissa, sekä rohkaista EU:ssa tarvittavaa rakennesopeutusta näiden suuntausten mukaisesti, - sisämarkkinoiden luoda toimintaedellytykset niin että yhteisön sisäinen kilpailu tapahtuu rehelliseltä, avoimelta ja yhdenvertaiselta pohjalta. tavoitteiden mukaisesti yhdenvertaiset laivanrakennusalalla 2. 2 Direktiivin mukaan voidaan laivanrakennus- ja -muunnostöihin (mutta ei laivojen korjaukseen) myöntää toimintatukea yhteiseen enimmäismäärään asti, joka kuvastaa kilpailukykyisimpien yhteisön telakoiden kustannusten ja niiden keskeisimpien kansainvälisten kilpailijoiden markkinahintojen välisiä eroja ottaen erityisesti telakat ovat suhteellisesti huomioon ne markkinasegmentit, kilpailukykyisimpiä, Direktiivissä säädetyn alentamisperiaatteen mukaan tuen enimmäismäärä on laskettu vähitellen vuoden 1987 28 prosentista nykyiseen 9 prosenttiin (pienten alusten ja muunnostöiden osalta 4,5 prosenttiin). Ainoat toimintatuet, joiden kohdalla voidaan poiketa enimmäismäärästä, ovat OECD:ssä laivavientiluotoista vuonna 1981 tehdyn sopimuksen mukaiset luottojärjestelyt sekä kehitysmaille kehitysapuna annetut tuet. joilla yhteisön 2. 3 Direktiivissä säädetään myös lisäystä, laivanrakennuskapasiteetin rakenneuudistuksen yhteydessä myönnettävistä investointituista. Niiden on liityttävä rakenneuudistussuunnitelmaan, johon ei sisälly telakan vastaavaan peruuttamattomaan kapasiteetin vähennykseen muilla kyseisen jäsenvaltion telakoilla, tai sulkemistukeen sillä edellytyksellä, että siitä aiheutuva kapasiteetin vähennys on todellista ja peruuttamatonta (laitosten on oltava suljettuina vähintään viisi vuotta eikä niitä saa avata uudelleen tuota viiden vuoden ajanjaksoa seuraavien viiden vuoden kuluessa, siis yhteensä kymmeneen vuoteen, ilman komission ennalta myöntämää lupaa), taikka tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukeen. Lisäksi direktiivissä säädetään jäsenvaltioiden ilmoitus- ja raportointivelvoitteista, jotta komissio voi valvoa sääntöjen noudattamista. suoraan tai "V 'Euroopan yhteisön uusi laivanrakennuspolitiikka' KOM (97)XXXXXX 1 2. 4 Komission mielestä direktiivi on yleisesti ottaen ollut toimiva ja pääosin vastannut tavoitteitaan, mikä on antanut yhteisölle mahdollisuuden säilyttää osuutensa maailmanmarkkinoista viime vuosina noin 20 prosenttina. Ala on silti edelleen vaikeuksissa, koska sekä uusien alusten että korjaustöiden hinnat ovat edelleen alhaisia koko maailmassa. Viime vuosina tehdyistä parannuksista huolimatta monien EU. n telakoiden kilpailukyky on yhä puutteellinen erityisesti tarkasteltaessa niiden tuottavuutta suhteessa niiden tärkeimpiin Kaukoidässä toimiviin kilpailijoihin. Keskipitkällä aikavälillä kilpailu kiristyy maailmanmarkkinoilla vielä nykyisestään, kun kokonaiskysyntä alkaa laskea ensi vuosikymmenellä ja Japanin ja Korean telakoiden tuottavuus parantuu edelleen. 2. 5 Nykyisen tukipolitiikan merkittävin osa on ollut toimintatuki. Aluksi toimintatuki tuen enimmäismäärää alennettiin rohkaisi kilpailukyvyn kasvattamista, koska jatkuvasti. Tämä kannustin en kuitenkin viime vuosina menettänyt tehoaan, koska OECD. n sopimusta koskevan epävarmuuden jatkuessa tuen enimmäismäärä on pysynyt ennallaan. Yleisesti ottaen telakoita markkinatilanteen pahimmalta paineelta. Toimintatuesta aiheutuu useimmille jäsenvaltioille myös huomattavia kustannuksia samaan aikaan kun monet niistä taistelevat talousarviorajoitusten kanssa. tuki on osaltaan suojannut 2. 6 Laivanrakennus on ainoa teollisuudenala, joka saa järjestelmällisesti tällaisia tukia ja on kyseenalaista, ovatko sen aiheuttamat kustannukset niukkojen julkisten varojen kannattavaa käyttöä. Kun lisäksi otetaan huomioon, miten suuri osa kilpailusta on EU:n telakoiden välistä, tuki on vääristänyt kilpailua yhteismarkkinoilla erityisesti koska jäsenvaltioiden myöntämien tukien todellisessa tasossa on ollut suurta vaihtelua, mikä on vastoin pyrkimystä tasavertaisiin kilpailuedellytyksiin. 2. 7 Esitetyn huomioon ottaen valtiontukipolitiikan suuntaa on muutettava siten, että sillä edistetään ja tuetaan toimialan kilpailukyvyn parantamiseksi tehtäviä ponnistuksia. Tämä merkitsee siirtymistä toimintatuesta muihin tukimuotoihin, kuten innovaatioihin suunnattuun toteuttamaan tarpeelliset muutokset ja voittamaan heikkoutensa. joka auttaa paremmin investointitukeen, toimialaa 3. Ehdotukset tulevaisuuden tukipolitiikaksi 3. 1 Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi sisältää komission ehdotukset uudeksi tukijärjestelyksi, jolla korvattaisiin seitsemäs direktiivi viimeistään silloin kun sen ehdotetaan raukeavan vuoden 1998 lopussa, mutta mieluiten jo aiemmin. Seuraavassa esitetään tiivistelmänä sen pääkohdat ja huomattavimmat muutokset aiempaan politiikkaan. seuraavasti. Toimialalla on ollut 3. 2 Toimintatuen välitöntä poistamista ehdotetun asetuksen voimaan tullessa voidaan sopeutua perustella mahdollisuuteen toimia ilman tukia, koska OECD:n sopimuksen (joka kieltää toimintatuet) odotettiin tulevan voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996. Siitä lähtien tulevan politiikan suunnasta on kuitenkin ollut jatkuvaa epävarmuutta, koska sopimuksen ratifiointi Yhdysvalloissa on viivästynyt, ja siksi näyttää aiheelliselta säätää lyhyt ja lopullinen siirtymäkausi, jonka aikana sopimuskohtaista toimintatukea jatkettaisiin nykyisiä enimmäismääriä noudattaen. On ehdotettu, että tämä siirtymäkausi päättyisi 31 päivänä joulukuuta 2000 (3 artiklan 1 kohta). Koska riittävästi aikaa jo yhteisö edelleen pitää OECD. n sopimusta parhaana vaihtoehtona, saadaan täten myös aikaa valmistautua sopimuksen voimaantuloon. 3. 3 Vuotta ennen toimintatuen poistamista yhteisö tarkastelee markkinatilannetta ja arvioi, vaikuttavatko kilpailua estävät käytännöt Euroopan telakoihin. Jos siinä tai myöhemmässä vaiheessa todetaan, että kilpailua estävät käytännöt, mukaan lukien haitallinen hinnoittelu, aiheuttavat suurta vahinkoa telakoille, yhteisö harkitsee asian vaatimien toimenpiteiden toteuttamista. 3. 4 Tammikuun 1. päivästä 2001 ainoa sallittu sopimuskohtainen tukimuoto ovat kotimaan ja vientiluotot, jotka noudattavat OECD:ssä laivavientiluotoille sovittuja sääntöjä, eikä niitä 31 päivään joulukuuta 2000, kuten ei nykyisinkään, lasketa mukaan tuen enimmäismäärään (3 artiklan 3 kohta). Koska vuonna 1981 tehty OECD. n päätöslauselma laivavientiluotoista on edelleen voimassa, komissio katsoo tässä vaiheessa velvollisuudekseen ehdottaa, että päätöslauselman määräyksiä sovellettaisiin edelleen. Komissio tunnustaa silti, että eräät vuonna 1994 tehdyn laivavientiluottoja koskevan OECD. n päätöslauselman määräykset, vaikka se ei ole vielä tullut voimaan, kuvastavat paremmin markkinoiden todellisia olosuhteita ja että siksi voisi olla asianmukaisempaa sisällyttää ne uuteen järjestelyyn. Asiaan sisältyvät tekniset ja oikeudelliset seikat vaativat lisäselvityksiä. 3. 5 Muita toimintatuen muotoja, kuten muita kuin sopimuskohtaisia tukia (esimerkiksi tappioiden korvaus, pelastamistuki jne. ), koskevat uudet rakenneuudistustuesta annettavat yksityiskohtaiset säännöt (kohta 3. 8 jäljempänä). 3. 6 Ehdotetaan, että kehitysapuna kehitysmaille myönnettävä sopimuskohtainen tuki sallittaisiin edelleen (3 artiklan 5 kohta), vaikka komissio onkin huolissaan siitä, että tällaista tukea, jota myöntävät vain hyvin harvat jäsenvaltiot, voidaan käyttää toiminnassa ja että se siten voi vaikuttaa toimintatukena pitämään epäsuotavalla tavalla kilpailuun EU:ssa. Koska tällainen tuki kuitenkin sallitaan OECD:n säännöissä, olisi epätasapuolista EU:n telakoita kohtaan suhteessa niiden kansainvälisiin kilpailijoihin, jos niiden mahdollisuus tällaiseen tukeen kiellettäisiin. Komissio ehdottaa kuitenkin tiukempia sääntöjä, joissa vaaditaan, että kehitysapua koskevat tukitarjoukset kilpailutettaisiin avoimesti eri telakoiden kesken ja että niitä valvottaisiin tarkemmin väärinkäytösten ehkäisemiseksi. telakat 37 Sulkemistukea (4 artikla) edelleen toimialan helpottamaan tarvitaan rakennesopeutusta, joka on väistämättä tarpeen, erityisesti sosiaalituki, jolla lievitetään sopeutuksen vaikutuksia, sekä tuki, jolla korvataan muita tavanomaisia kuluja, joita kokonaiset tai osittaiset sulkemiset aiheuttavat. Kumpikin tukimuoto voi myös parantaa kyseisten yritysten kilpailukykyä, jos telakka suljetaan osittain. Jotta mahdolliset haittavaikutukset EU:n sisäiseen kilpailuun voitaisiin minimoida, on kuitenkin tärkeää, että tuloksena olevat tuotantokyvyn vähennykset ovat todellisia ja peruuttamattomia. Nykyisten sääntöjen mukaan on suljettujen laitosten pysyttävä suljettuina viisi vuotta eikä niitä saada käynnistää uudelleen seuraavienkaan viiden vuoden lupaa. Koska laivanrakennuksen maailmanmarkkinoilla on jatkuvasti tarjonnan ja kysynnän välistä tasapainottomuutta ja tulevaisuuden näkymät ovat epäselvät, on hyvin vaikea ennustaa, millaisessa tilanteessa komission olisi aiheellista hyväksyä suljettujen telakoiden avaaminen seuraavan viisivuotiskauden aikana. Tämän mukaisesti laivanrakennustoimintaan ehdotetaan, että suljettuja telakoita ei palautettaisi ennakkoon myöntämää ilman komission aikana kymmenen vuoden kuluessa eikä asiaa voitaisi tarkastella uudelleen ensimmäisten viiden vuoden kuluttua. 3. 8 Toinen rakennesopeutuksen ja kilpailukyvyn parantamisen kannalta välttämätön tukimuoto on rakenneuudistustuki. Seitsemännessä direktiivissä on tässä kohdin investointitukiin eivätkä niinkään muihin aukko: sen säännökset keskittyvät rakenneuudistustuen muotoihin kuten pääoman lisäyksiin, velkojen poistoon, tuettuihin lainoihin, pelastamistukeen jne. Niinpä ehdotetaan, että uudessa järjestelyssä olisi erityissäännöt (5 artikla), jotka perustuvat näitä tukia koskeviin yhteisön yleisohjeisiin. Komissio ehdottaa lisäksi aiemmista laivanrakennusalan rakenneuudistuksista saatujen kokemusten perusteella, että erityisen tiukasti säänneltäisiin kertakaikkisuuden ja 'viimeisen kerran' periaatteen soveltamista sekä kannattavuussuunnitelmien ankaraa arviointia ja seurantaa. 3. 9 Komission arvioidessa rakenneuudistustukiasioita keskeisenä tekijänä on niiden kapasiteetin vähennysten luonne ja laajuus, joita vaaditaan yhteismarkkinoita vääristävien vaikutusten minimoimiseksi. Sen varmistamiseksi, että kapasiteetin vähennykset ovat todellisia ja että ne todella vaikuttavat edunsaajan asemaan markkinoilla, komissio ehdottaa, että määräävänä tekijänä on edellisten viiden vuoden tuotantotaso eikä telakan mahdollinen kapasiteetti. 3. 10 Investointituen osalta komissio tunnustaa täysin sen aseman, joka investoinneilla on EU:n telakoiden parantaessa huomattavasti tuottavuuttaan ja nostaessa siten kilpailukykyään. Samalla on tärkeää, että tukitoimenpiteet eivät kohtuuttomasti vääristä kilpailua yhteismarkkinoilla. Tämän lähestymistavan mukaan on erotettava toisistaan ja alueellinen investointituki, jolla telakoiden tasoa parannetaan ja niitä nykyaikaistetaan (7 artikla). innovaatioihin suunnattu investointituki (6 artikla) 3. 11 Komission yleinen suhtautuminen investointitukiin on ollut sellainen, että modernisointi- ja tehtaiden parantamisinvestointeja arvioidaan hyvin tiukasti, koska yleensä yritykset itse hoitavat tällaisen toiminnan ja rahoittavat sen joko omin varoin tai kaupallisin lainoin osana normaalia yritystoimintaa markkinaympäristössä, jossa on kilpailua. Komissio tuki voi edistää merkittävästi rakenteellisten esteiden poistamista epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. Sen vuoksi ehdotetaan, että edelleen sallittaisiin alueellisissa tukiohjelmissa myönnetyt tuet, mikäli tuetun hankkeen tarkoituksena on olemassaolevien laitosten tuottavuuden parantaminen. tunnustaa kuitenkin, että sellainen 3. 12 Innovaatio on kilpailukyvyn parantamisen keskeinen tekijä. Suurempien innovaatioiden edistämiseksi, joihin liittyy suuri teollinen ja tekninen riski, komissio ehdottaa, että liittyy innovatiivisiin tuotteisiin ja prosesseihin, joita muut EU:n laivanrakennusteollisuuden toimijat eivät tällä hetkellä käytä. tarjoaminen, mikäli hanke sallittaisiin kannustimien 3. 13 Tutkimus- ja kehitystoiminta (T&K) on myös arvokas keino, jolla edistetään toimialan keskipitkän ja pitkän aikavälin kilpailukykyä. Tämän mukaisesti ehdotetaan, että tutkimus- ja kehitystuki sallittaisiin edelleen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden mukaisesti (8 artikla). Jotta laivanrakennusteollisuus saisi saman kohtelun kuin muutkin teollisuudenalat, ehdotetaan mukainen vmpäristönsuojelutuki (9 artikla) sallittaisiin. suuntaviivojen että myös yhteisön lisäksi, sCO 3. 14 Jotta varmistettaisiin suurin mahdollinen avoimuus ja annettaisiin komissiolle ilmoittamis- ja mahdollisuus valvoa tukia tarkasti, ehdotetaan valvontamenettelyjä koskevat nykyiselläänkin ankarat säännöt pidettäisiin eräin parannuksin voimassa (10 ja 11 artikla). lopuksi, että 3. 15 Koska ehdotukseen sisältyy merkittäviä muutoksia olemassaoleviin sääntöihin, ehdotetaan, että asetus olisi voimassa viisi vuotta, vuoden 2003 loppuun, jotta olisi riittävästi aikaa nähdä uuden strategian rakenteellinen vaikutus toimialaan. 4. Päätelmä 4. 1 Ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy Euroopan pariamenttia ja ja laivanrakennusteollisuuden sosiaalikomiteaa kuultuaan oheisen asetuksen uudesta 1998 joulukuuta tukijärjestelystä, laivanrakennukselle myönnettävästä direktiivin tuesta voimassaoloajan tuohon päivään saakka ehdotettu pidennys, mikäli OECD:n sopimus ei ole tullut voimaan. jolla korvataan viimeistään 31 päivästä seitsemännen annetun talous- -M Ehdotus: Neuvoston asetus laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 92 artiklan 3 kohdan e alakohdan, 94 artiklan ja 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) Euroopan yhteisön ja eräiden kolmansien maiden välillä tavanomaisten kilpailuehtojen noudattamisesta kaupallisessa laivanrakennus- ja korjausteollisuudessa8 ei ole vielä tullut voimaan' koska Yhdysvallat ei ole ratifioinut sopimusta, tehty sopimus sen vuoksi laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus 3094/95*3 ei ole vielä tullut voimaan, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY'/ö määräyksiä noudatetaan asetuksen 3094/95 10 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna /9711, mukaisesti toistaiseksi, kunnes OECD:n sopimus tulee voimaan, ja neuvoston asetuksella enintään 31 päivään joulukuuta 1997, tyydyttävää kysynnän ja tarjonnan tasapainoa ei maailman laivanrakennusteollisuudessa ole vielä täysin saavutettu ja siten hinnat ovat edelleen alhaiset; kilpailupaineen Euroopan unionin telakoita kohtaan odotetaan edelleen kasvavan, koska laivojen kysynnän ennustetaan yleensä vuoden 2000 jälkeen supistuvan ja käytettävissä olevan maailmanlaajuisen laivanrakennuskapasiteetin kasvun jatkuvan, vaikka Euroopan unionin telakat ovat edistyneet kilpailukykynsä parantamisessa, niiden tuottavuuden paranemisen on kiihdyttävä, jotta niiden kansainvälisten kilpailijoiden, erityisesti Japanin ja Korean, etumatka voidaan saada kiinni, laivanrakennusteollisuus on yhteisölle kilpailukykyinen tärkeä ja se vaikuttaa yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen tarjoamalla huomattavat markkinat monille teollisuudenaloille ja ylläpitämällä työllisyyttä useilla alueilla, joista monet jo nyt kärsivät suuresta työttömyydestä, ? EYVL N:o 375, 30. 12. 1994, s. 3 j EYVL N:o 322, 31. 12. 1995, s. 1. f» EYVL N:oL 380, 31. 12. 1990, s. 27 ** EYVLN:oL (1 tuen täydellinen poistaminen toimialalta ei ole vielä mahdollista, koska markkinatilanne on vaikea ja koska telakoita on kannustettava tekemään muutoksia, jotka ovat tarpeen niiden kilpailukyvyn parantamiseksi; tiukkaa ja valikoivaa tukipolitiikkaa on jatkettava näiden ponnistusten tukemiseksi ja yhteisön sisäisen kilpailun rehellisten ja yhdenmukaisten kilpailuedellytysten turvaamiseksi; sellainen politiikka on soveliain lähestymistapa, sillä se varmistaa riittävän toiminnan säilyttämisen Euroopan telakoilla ja siten tehokkaan ja kilpailukykyisen laivanrakennusteollisuuden jatkumisen Euroopassa, tukipolitiikka laivanrakennusalalla on pysynyt olennaisilta osiltaan Euroopan yhteisön muuttumattomana vuodesta 1987; politiikalla on yleisesti ottaen saavutettu sille asetetut tavoitteet, mutta sitä on mukautettava vastaamaan paremmin haasteisiin, jotka alan on kohdattava tulevaisuudessa, erityisesti toimintatuki ei ole kannattavin tapa rohkaista Euroopan laivanrakennusteollisuutta parantamaan kilpailukykyään; siten toimintatuki on vähitellen poistettava ja painopiste siirrettävä kohti muita tukimuotoja kilpailukyvyn tarpeellisten parannusten edistämiseksi; tähän tarkoitukseen soveltuu esimerkiksi innovaatioihin suunnattu investointituki, toimintatuki lakkaa sen vuoksi 31 päivänä joulukuuta 2000, vuotta ennen edellä mainittua päivämäärää yhteisö tarkastelee markkinatilannetta ja arvioi, vaikuttavatko kilpailua estävät käytännöt Euroopan telakoihin; jos siinä tai myöhäisemmässä vaiheessa todetaan toimialan kärsi VP n suurta vahinkoa käytettäessä sellaisia epärehellisen kilpailun käytäntöjä kuin haitallista hinnoittelua, yhteisö harkitsee asian vaatimien toimenpiteiden toteuttamista, kehitysapuna kehitysmaille myönnettävää toimintatukea jatketaan entistä tiukemmin ehdoin, selvempi investointituen ja rakenneuudistustuen välinen erottelu on tarpeen; rakenneuudistustukea on myönnettävä vain poikkeustapauksissa ja hyvin tiukkoja sääntöjä noudattaen, kuten soveltamalla kertakaikkisuuden ja 'viimeisen kerran' periaatteita, vaatimalla todellisia kapasiteetin vähennyksiä vastineena valvontamenettelyjä; tuesta investointituki on sallittava vain alueellisten tukiohjelmien osana, mikäli hanke parantaa olemassaolevien laitosten tuottavuutta, tiukempia sekä investointituki on sallittava, mikäli se myönnetään innovaatioihin suunnattu todella innovatiivisiin hankkeisiin, jotka parantavat kilpailukykyä; tutkimus- ja kehitystuki ja ympäristönsuojelutuki on myös sallittava, niin että laivanrakennusteollisuudelta ei evätä näitä tukimahdollisuuksia, jotka ovat kaikkien muidenkin teollisuudenalojen käytettävissä: sulkemistuki on edelleen sallittava rakennesopeutuksen helpottamiseksi, ehdotetaankin laivojen muuntamisen kohtelemista vaikka laivanrakennusta tiettyyn määrään asti, laivankorjausalan sallittava kuuluvia investointeja, suojelua, kuin tukea ei edelleenkään ole tukiohjelmiin tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä ympäristön sulkemista, alueellisiin rakenneuudistuksia, lukuunottamatta innovaatioita, samalla tavoin tarkka ja avoin valvonta on välttämätöntä tukipolitiikan tehokkuudelle, tämän asetuksen määräyksillä ei rajoiteta mitään muutoksia, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää kansainvälisten sitoumusten noudattamiseksi, valtion tukea jotka ovat koskevien tarpeen yhteisön n ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) 'omalla käyttövoimalla kulkevaiia avomerikelpoisella kauppa-aluksella' • henkilöiden ja/tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuja, bruttovetoisuudeltaan vähintään sadan tonnin aluksia; • bruttovetoisuudeltaan vähintään sadan tonnin aluksia, joita käytetään erityistarkoituksiin (esimerkiksi ruoppausalukset ja jäänmurtajat); • tehokkuudeltaan vähintään 365 kilowatin hinaajia; • bruttovetoisuudeltaan vähintään sadan tonnin kalastusaluksia, jotka on tarkoitettu yhteisön ulkopuolelle suuntautuvaan vientiin; • edellä mainittujen alusten viimeistelemättömiä runkoja, jotka ovat kelluvia ja siirreltäviä; ja • kelluvia varastointi- ja purkulauttoja (FSO), kelluvia tuotanto-, varastointi- ja purkulauttoja (FPSO), kelluvia tuotanto-, poraus-, varastointi- ja purkulauttoja (FPDSO) jos valmis alus saavuttaa omalla käyttövoimallaan vähintään kuuden solmun enimmäisnopeuden johonkin suuntaan. sekä niiden muunnoksia, Edellä 'omalla käyttövoimalla kulkevalla avomerikelpoisella aluksella' tarkoitetaan alusta, joka pysyvän käyttövoimansa ja ohjauksensa ansiosta pystyy kulkemaan itsenäisesti avomerellä. Sotilasalukset (eli alukset, jotka rakenteellisilta perusominaisuuksiltaan on tarkoitettu erityisesti yksinomaan sotilaskäyttöön, kuten sota-alukset ja muut hyökkäys- tai puolustustoimintaan tarkoitetut alukset) ja muihin aluksiin yksinomaan sotilaskäyttöä varten tehtävät muutokset ja lisäominaisuudet jäävät soveltamisalan ulkopuolelle, jos tällaisiin aluksiin, muutoksiin tai lisäominaisuuksiin liittyvät toimenpiteet tai menettelyt laivanrakennustoimintaa edistäviä eivät ole tämän asetuksen vastaisia kaupallista piilotoimenpiteitä. b) c) d) 'laivanrakennuksella' a kohdassa määriteltyjen omalla käyttövoimalla kulkevien avomerikelpoisten kauppa-alusten rakentamista yhteisössä; 'laivojen korjaamisella' a kohdassa määriteltyjen omalla käyttövoimalla kulkevien avomerikelpoisten kauppa-alusten korjausta tai kunnostamista; 'laivojen muuntamisella' a kohdassa määriteltyjen omalla käyttövoimalla kulkevien avomerikelpoisten bruttovetoisuudeltaan vähintään tuhannen tonnin kauppa- jos muunnostoimenpiteet saavat aikaan huomattavia alusten muuntamista, tai muutoksia matkustaj auloissa; rungossa, käyttövoimajärjestelmässä ahtaussuunnitelmassa, th e) f) g) 1. 2. 3. 'tuella' tarkoitetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklassa tarkoitettua valtion tukea, joka kattaa valtion myöntämän tuen lisäksi alueellisten tai paikallisten viranomaisten tai muiden julkisten laitosten myöntämän tuen, sekä kaikkia sellaisia laivanrakennus-, muuntamis- tai korjausyritysten hyväksi suoraan tai epäsuoraan toteuttamiin rahoitustoimenpiteisiin, joita ei voida pitää aitona markkinatalouden tavanomaisen sijoituskäytännön mukaisena riskipääoman sijoittamisena; jotka sisältyvät jäsenvaltioiden tukiosia, 'tukea edeltävällä sopimusarvolla' tarkoitetaan sopimuksessa määrättyä hintaa sekä kaikkea telakalle suoraan myönnettyä tukea; kaikkia luonnollisia tarkoitetaan 'etuyhteydessä olevilla yksiköillä' oikeushenkilöitä, jotka i) omistavat laivanrakennus-, muuntamis- yrityksen tai käyttävät määräysvaltaa sellaisessa yrityksessä; tai ii) ovat suoraan tai välillisesti joko osakeomistuksen kautta laivanrakennus-, muuntamis- omistuksessa tai määräysvallassa. Määräysvallan katsotaan syntyvän, kun laivanrakennusta, laivojen muuntamista tai laivojen korjausta harjoittava henkilö tai yritys omistaa tai valvoo yli 25 prosentin osuutta toisessa yrityksessä tai päinvastoin. tai korjaustoimintaa harjoittavan tai muutoin yrityksen tai korjaustoimintaa harjoittavan tai 2 artikla asetuksen määritelmän mukaiselle Jäsenvaltioiden tai niiden alueellisten tai paikallisten viranomaisten myöntämää tai valtion varoista muodossa tai toisessa myönnettyä suoraa tai epäsuoraa tukea laivojen tämän muuntamiselle laivojen korjaamiselle voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos se noudattaa tämän asetuksen säännöksiä. Tämä koskee tällaista toimintaa harjoittavien yritysten lisäksi myös niihin yhteydessä olevia yksiköitä. laivanrakennukselle, tai pidetään asetuksessa välillisesti myönnettyinä Tässä kaikkia laivanvarustamoille tai kolmansille osapuolille tarkoitettuja tukimuotoja, joita voidaan myöntää tukena laivojen rakentamiseen tai muuntamiseen, kuten luottoja, takauksia ja verohelpotuksia. Verohelpotuksien osalta nämä säännökset eivät rajoita 5 päivänä heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä N:o C 205 julkaistujen meriliikenteen valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen ja erityisesti niiden 3. 1 kohdan soveltamista eivätkä myöskään niiden muutosten soveltamista. tukina Tämän asetuksen mukaisesti myönnettyyn tukeen ei voi liittyä ehtoja, jotka johtavat muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden syrjintään. Erityisesti jäsenvaltion laivanvarustamoilleen tai valtiossa olevalle kolmannelle osapuolelle laivanrakennukseen tai laivojen muuntamiseen myöntämä tuki ei saa vääristää tai uhata vääristää kansallisten ja muiden jäsenvaltioiden telakoiden välistä kilpailua tilausten jakamisessa. II OSASTO SOPIMUSKOHTAINEN TOIMINTATUKI IS 3 artikla 1. 2. 31 asti 2000 päivään laivanrakennus- tuotantotukea laivojen korjaukseen, ja Joulukuun ei voidaan pitää muuntamissopimuksille, mutta yhteismarkkinoille jos yksittäiselle sopimukselle myönnettyjen soveltuvana, kaikkien tukien määrä (mukaan lukien kaikkien laivanvarustamolle tai kolmansille osapuolille myönnettyjen tukien avustusekvivalentti) ei ylitä avustusekvivalenttina laskettuna yhteistä tuen enimmäismäärää, joka ilmaistaan prosenttiosuutena tukea edeltävästä sopimusarvosta. Tukea edeltävältä sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun suuruisten laivanrakennussopimusten tuen enimmäismäärä on 9 prosenttia; kaikissa muissa tapauksissa tuen enimmäismäärä on 4,5 prosenttia. tuen pidetään sovellettavana enimmäismääränä lopullisen Sopimukseen sopimuksen allekirjoittamispäivänä voimassa ollutta enimmäismäärää. Tätä sääntöä ei kuitenkaan sovelleta alukseen, joka toimitetaan myöhemmin kuin kolme vuotta kyseisen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Tällöin sopimukseen sovelletaan sitä tuen enimmäismäärää, joka oli voimassa kolme vuotta ennen aluksen toimituspäivää. Komissio voi kuitenkin pidentää ensimmäisessä alakohdassa toimituksille määrättyä kolmen vuoden määräaikaa, jos se on perusteltua kyseessä olevan laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai kun se johtuu työsuunnitelmaan vaikuttavien odottamattomien häiriöiden aiheuttamista merkittävistä ja hyväksyttävistä viivästymisistä, joita yritys ei voinut ennustaa ja jotka ovat siitä riippumattomia. telakan 3. Tuen myöntäminen hyväksytyn tukiohjelman osana ei edellytä ennakkoilmoitusta komissiolle eikä komission lupaa. Kun eri jäsenvaltioiden välillä on kilpailua tietystä sopimuksesta, komissio edellyttää kuitenkin jonkin jäsenvaltion niin vaatiessa ennakkoilmoitusta kyseessä olevasta tukihankkeesta. Tällöin komissio tekee päätöksensä 30 päivän kuluessa ilmoituksen antamisesta; näitä tukihankkeita ei saa toteuttaa ilman komission lupaa. Näissä asioissa tekemissään päätöksissä komissio varmistaa, että suunniteltu tuki ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. 4. 5. kansallisille luottojen muodossa tai kolmansille osapuolille ei-kansallisille tukemien Valtion laivanvarustamoille tai muuntamiseen myönnettyä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana eikä sitä lasketa mukaan tuen enimmäismäärään, jos se on OECD:n 3 päivänä elokuuta 1981 antaman päätöslauselman (OECD:n laivavientiluottoja koskeva sopimus) ehtojen mukaista tai tätä sopimusta muuttavien tai sen korvaavien sopimusten mukaista. laivojen rakentamiseen tai liittyvää tukea, joka on myönnetty Laivanrakennukseen tai -muuntamiseen kehitysapuna kehitysmaalle, ei lueta tuen enimmäismäärään. Sitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se on niiden ehtojen mukaista, jotka OECD:n työryhmä 6 on esittänyt tulkintanaan tämän artiklan 4 kohdassa mainitun laivavientiluottoja koskevan sopimuksen 6-8 artiklasta, tai kyseisen sopimuksen myöhempien lisäysten tai korjausten mukaista. Tällaisista yksittäisistä tukihankkeista on ilmoitettava komissiolle etukäteen. Komissio tarkistaa suunnitellun tuen kehitysosuuden ja varmistaa, että tuki kuuluu u ensimmäisessä alakohdassa mainitun sopimuksen soveltamisalaan ja että eri telakat voivat antaa tarjouksia kehitysavun tarjoamisesta. III OSASTO RAKENNEUUDISTUS- JA SULKEMISTUKI 4 artikla Suikemistuki 1. joka on tarkoitettu kattamaan tai Tukea, tavalliset korjaustelakoiden osittaisesta tai täydestä sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos sulkemisesta johtuva kapasiteetin vähentyminen on todellista ja peruuttamatonta. laivanrakennus-, muuntamis- 2. Edellä 1 kohdassa mainittuja tukeen oikeuttavia kustannuksia ovat - erotetuille tai ennen laillista eläkeikää eläkkeelle siirretyille työntekijöille maksettavat korvaukset, - erotetuille tai ennenaikaiselle eläkkeelle siirretyille tai siirrettäville työntekijöille tarkoitettujen neuvontapalvelujen kulut, mukaan lukien telakoiden suorittamat maksut sellaisten pienyritysten perustamisen helpottamiseksi, jotka ovat kyseisistä laivanrakennus-, telakoista riippumattomia ja joiden päätoimialana ei ole muuntamis- tai korjaustoiminta, työntekijöille suoritettavat maksut uudelleenkoulutusta varten, - - kulut, jotka johtuvat telakan, sen rakennusten, laitosten ja perusrakenteiden muuttamisesta muihin kuin 1 artiklan b, c ja d kohdassa määriteltyihin käyttötarkoituksiin. 3. Laivanrakennus-, muuntamis- lopettavissa yrityksissä voidaan lisäksi myös seuraavia toimenpiteitä pitää yhteismarkkinoille soveltuvina: ja korjaustoiminnan kokonaan - - 4. 5. tuki, jonka määrä ei ylitä seuraavista riippumattoman asiantuntijan kertomuksessa määritellyistä arvoista korkeampaa: laitosten kirjanpidollinen jäännösarvo, jossa ei 1 päivän tammikuuta 1991 jälkeen oteta huomioon sitä arvonkorotusten osuutta, joka ylittää kansallisen laitosten kiinteisiin kustannuksiin aiheutuva, kolmen vuoden ajalta diskontattu vaikutus (josta vähennetään tuensaajayrityksen laitosten sulkemisesta saama etu); tuki lainoina tai lainatakauksina tarvittavan käyttöpääoman varmistamiseksi, jotta yritys pystyy saattamaan keskeneräiset loppuun, jos tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja huomattava osa työstä on jo tehty. tai kyseisten inflaatiotason, työt Tuen määrä ja intensiteetti on perusteltava kyseessä olevien sulkemisten laajuudella ottaen huomioon kyseisen alueen rakenteelliset ongelmat ja, jos telakka muutetaan palvelemaan muuta teollista toimintaa, kyseistä uutta toimintaa koskeva yhteisön lainsäädäntö ja säännöt. Varmistaakseen tukea saaneiden sulkemisten peruuttamattomuuden, kyseinen jäsenvaltio valvoo, että laivanrakennus- ja muuntamis- ja korjauslaitokset pysyvät suljettuina vähintään kymmenen vuotta. a 5 artikla Rakenneuudistustuki 1. ja Tukea vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen, mukaan lukien pääomasijoitukset, velkojen poistot, tuetut lainat, tappioiden korvaus takaukset, voidaan poikkeuksellisesti pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se noudattaa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtion tukea koskevia yhteisön suuntaviivoja, jotka on julkaistu 23 päivänä joulukuuta 1994 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä N:o C 368, sekä kaikkia näiden suuntaviivojen muutoksia, ja erityisesti rakenneuudistuksen osalta täyttää seuraavat erityisedellytykset: - yritykselle ei ole myönnetty tällaista tukea 2 päivänä kesäkuuta \991*L annetun neuvoston asetuksen nojalla, tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, - - on olemassa toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, joka palauttaa - yrityksen pitkäaikaisen elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa, tukea myönnetään vain yhden kerran, ja kyseessä oleva jäsenvaltio antaa selvän ja varauksettoman sitoumuksen, että yritykselle tai sen oikeusseuraajille ei myönnetä lisätukea tulevaisuudessa, tuki ei vähennä kohtuuttomasti yrityksen nettorahoituskuluja, - - yritys tai sen oikeusseuraaja ei vaadi eikä sille myönnetä veronalennuksia tai verohelpotuksia tuen kattamien aikaisempien tappioiden perusteella, - kyseisen yrityksen laivanrakennus-, muuntamis- tai korjauskapasiteetin vähennys on todellinen ja peruuttamaton sekä oikeassa suhteessa kyseisen tuen määrään (tässä yhteydessä todellisen tuotannon taso viitenä edeltävänä vuotena vaikuttaa ratkaisevasti siihen, miten suurta kapasiteetin vähennystä vaaditaan), - suljettua kapasiteettia on täytynyt käyttää säännöllisesti laivanrakennukseen, laivojen muuntamiseen tai laivojen korjaukseen siihen päivään asti, jolloin kyseisestä tuesta ilmoitettiin 10 artiklan mukaisesti, - suljetun kapasiteetin on pysyttävä suljettuna vähintään kymmenen vuotta siitä päivästä, jolloin komissio hyväksyi tuen, - kyseessä olevan jäsenvaltion on suostuttava täydelliseen yhteistyöhön komission valvontajärjestelyissä, mukaan lukien paikan päällä tehtävät tarkastukset. 2. Arvioidessaan tuotannon säännöllisyyttä ja kapasiteetin vähentämistä komissio käyttää päätöstensä perusteena yrityksen telakoiden teoreettisen kapasiteetin lisäksi todellisen tuotannon tasoa viitenä edellisenä vuotena. Muiden yritysten kapasiteetin vähentämistä samassa jäsenvaltiossa ei oteta huomioon, paitsi jos kapasiteetin vähentäminen tuensaajayrityksessä on mahdotonta heikentämättä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuutta. 3. Ennen kuin komissio ottaa kantaa asiaan se pyytää jäsenvaltioilta lausunnon aina tuen ylittäessä kymmenen miljoonaa ecua. IV OSASTO 41 EYVL N:o L 148, 6. 6. 1997, s. 1. /f MUUT TOIMENPITEET 6 artikla Innovaatioihin suunnattu investointituki laivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustelakoilla Olemassa olevilla innovaatioihin myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana kymmenen prosentin enimmäistuki-intensiteettiin asti, jos se liittyy sellaisten innovatiivisten tuotteiden ja menetelmien kehittämiseen ja teolliseen soveltamiseen, jotka ovat aidosti ja olennaisesti uusia, eli joita muut alan toimijat Euroopan unionissa eivät sillä hetkellä käytä, ja joihin liittyy teknisen tai teollisen epäonnistumisen riski, jos tuki täyttää seuraavat edellytykset: - se rajoitetaan tukemaan suoraan ja yksinomaan hankkeen innovatiiviseen osaan - liittyviä investointi- ja suunnittelukustannuksia, tuen määrä ja intensiteetti rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ottaen huomioon hankkeeseen liittyvän riskin suuruus. 7 artikla Alueellinen investointituki Yleisluonteisen alueellisen tukijärjestelmän perusteella olemassa olevien telakoiden kehittämiseen tai uudenaikaistamiseen myönnettävää tukea, joka ei liity kyseisten telakoiden tavoitteena on parantaa olemassaolevien laitosten tuottavuutta, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos rakenneuudistukseen rahoituksen jonka ja - rajoitetaan koskemaan sovellettavassa alueellisessa tuki määriteltyjä tukikelpoisia kustannuksia, tukijärjestelmässä - tuen määrä ja intensiteetti ei ylitä sovellettavaa alueellista tuen enimmäismäärää. 8 artikla Tutkimus- ja kehitystyö Laivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustoimintaa harjoittaville yrityksille tutkimus- ja kehitystyöhankkeista aiheutuvien kustannusten kattamiseen myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se on 17 päivänä helmikuuta 1996 Euroopan ja yhteisöjen virallisessa lehdessä N:o C 45 julkaistujen nykyisten kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden tai niitä seuraavien säännösten mukaista. tutkimus- 9 artikla Ympäristönsuoj elu ja korjaustoimintaa yrityksille Laivanrakennus-, muuntamis- ympäristönsuojelusta aiheutuvien kustannusten kattamiseen myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se on 10 päivänä maaliskuuta 1994 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä N:o C 72 julkaistujen nykyisten ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen tai niitä seuraavien säännösten mukaista. harjoittaville n V OSASTO VALVONTAMENETTELYT 10 artikla 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan määräysten lisäksi tässä korjaustoimintaa asetuksessa tarkoitetut säädettyjen harjoittaville yrityksille myönnettävät erityisilmoitussääntöjen alaisia. laivanrakennus-, muuntamis- tuet ovat 2 kohdassa ja 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ennen toteuttamista komission hyväksyttäväksi a) kaikki tässä asetuksessa tarkoitetut uudet tai olemassa olevat tukijärjestelmät tai jo olemassa olevan järjestelmän muutokset, b) kaikki päätökset soveltaa tässä asetuksessa tarkoitettuihin yrityksiin yleisesti sovellettavaa tukijärjestelmää, mukaan lukien yleisesti sovellettavat alueelliset tukijärjestelmät, yhdenmukaisuus perustamissopimuksen 92 artiklan kanssa, erityisesti tapauksissa, jotka on mainittu 6, 7, 8 ja 9 artiklassa, mikäli tuki ei ole alhaisempi kuin vähämerkityksisen tuen yläraja, 100 000 ecua kolmen vuoden aikana 13, varmistaa voidaan jotta c) kaikki seuraavat tukijärjestelmien yksittäiset soveltamistapaukset: i) 3 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan ja 3 artiklan 5 kohdan, 4 artiklan ja 5 artiklan mukaiset tapaukset, tai ii) kun komissio on erityisesti määrännyt niin antaessaan luvan tuen myöntämiselle. 11 artikla 1. Jotta komissio voi valvoa II, III ja IV osastojen sisältämien tukisääntöjen soveltamista, jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle a) ennen sopimuksen allekirjoittamiskuukautta seuraavan kolmannen kuukauden loppua liitteessä olevan taulukon 1 mukaisesti esitetty kuukausittainen kertomus kustakin laivanrakennus- ja muuntamissopimuksesta, b) ennen valmistumiskuukautta seuraavan kuukauden liitteessä olevan taulukon 1 mukaisesti esitetty loppukertomus kustakin laivanrakennus- ja muuntamissopimuksesta, mukaan lukien ennen tämän asetuksen voimaantuloa allekirjoitetut sopimukset, loppua c) liitteessä olevan taulukon 2 mukaisesti esitetty vuosikertomus, joka on toimitettava 1 päivään maaliskuuta mennessä kertomusvuotta seuraavana vuotena ja jossa selvitetään yksityiskohtaisesti kunkin yksittäisen kansallisen telakan edellisenä vuotena saaman tuen kokonaismäärä, 15 Komission tiedonanto, EYVL N:o C 68, 6. 3. 1996 *)€> d) niistä telakoista, jotka pystyvät rakentamaan bruttovetoisuudeltaan yli 5 000 tonnin kauppalaivoja, taulukon 3 mukaisesti esitetty vuosikertomus, joka on toimitettava viimeistään kaksi kuukautta sen jälkeen, kun yhtiökokous on hyväksynyt telakan vuosikertomuksen, ja joka sisältää julkisia tietoja kapasiteetin kehityksestä ja omistusrakenteesta, liitteessä olevan e) tämän asetuksen 5 artiklan mukaista rakenneuudistustukea saaneista telakoista neljännesvuosittainen kertomus saavuttamisesta, mukaan lukien seuraavat tekijät: tuen maksaminen ja käyttö, investoinnit, tuottavuuden kehitys, henkilöstön vähentäminen, elinkelpoisuus, rakenneuudistustavoitteiden f) kehitysapuna myönnettävällä tuella tuetuista sopimuksista hyötyvien telakoiden osalta tiedot, joita komissio voi pyytää pystyäkseen varmistamaan, että 3 artiklan 5 kohdan edellytyksiä noudatetaan. 2. 3. Sekä kaupallista että sotilaallista laivanrakennusta, laivojen muuntamista tai laivojen korjausta harjoittavien telakoiden osalta tämän artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun kertomuksen on sisällettävä tiedot näistä toiminnoista erikseen, mukaan lukien erilliset kirjanpidot, joissa kulut on jaettu sen mukaisesti. Komissio laatii sille 10 artiklan ja tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella vuosittain yleiskertomuksen, jonka tarkoituksena on toimia pohjana keskustelulle kansallisten asiantuntijoiden ja neuvoston kanssa. Kertomus lähetetään myös Euroopan parlamentille tiedoksi. Rakenneuudistustukiasioista laaditaan erilliset puolivuotiskertomukset. 12 artikla Tämä asetus tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1999 ja sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003 asti. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 10 V KERTOMUS KAUPPALAIVAN TILAUKSESTA/VALMISTUMISESTA (TARPEETON YLIVIIVATAAN) Osa 1: Sopimuksen yksityiskohdat Osa 3: Rahoitusjärjestelyt Taulukko 1 Valuutta Ecu (voimassa oleva vaihtokurssi) % sopimus hinnasta 1. Uusi alus ' muunnettu alus 2. Yritvs 3. Telakka 5. Rekisteröin- omistaja (nimi ja kansallisuus) 6. Käyttäjä (nimi ja kansallisuus) 7. Aluksen rekisteröintimaa Telakan 4. numero 8. Sopimuksen allekirjoittamispäivä 9. Valmistumis- / toimituspäivä Osa 2:. Aluksen tiedot 10. Alustyyppi (OECD:n luokituksen mukaan) 11. Kuollut paino. 12. Bruttovetoisuus 13. Tasattu bruttovetoisuus 14. Sopimushinta 15. Arvioidut (mahdolliset) tappiot sopimuksesta 16. Sopimuskohtainen tuki A. Myönnetty telakalle a) Tuki b) Luotot c) Erityiset veronhuojennukset d) Muut tuet B. Myönnetty asiakkaille tai lopullisille omistajille a) Tuki b) Luotot14 c) Takaukset1 d) Veronhuojennukset e) Muut tuet 17. Tuen myöntämispäivä Yhteyshenkilö: Asema: Päivämäärä:. Allekirjoitus:. 14 15 Myönnetyistä luotoista on annettava seuraavat tiedot: -määrä - takaisinmaksuaika • maksuaikataulu -korko Myönnetyistä takauksista on annettava seuraavat tiedot: -määrä - maksettu preemio - voimassaoloaika - muut ehdot 11 KERTOMUS YRITYKSELLE MYÖNNETYSTÄ RAHOITUSTUESTA Taulukko 2 Osa 1 : Valtion tuki Toimintatuet 1. Sopimusta tukeva rahoitustuki: a) Ennen kyseisen vuoden tammikuun 1 päivää tehtyihin sopimuksiin liittyvät tuet b) Kyseisen vuoden tammikuun 1 päivän jälkeen tehtyihin sopimuksiin liittyvät tuet, joista: - tuet, jotka liittyvät kehitysmaiden kehitysapuun - tuet, jotka liittyvät 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin 2. Sijoitukset 3. Sosiaalituet 4. Muut sulkemisesta johtuvat kassakulut 5. Toiminnan menot/tulot sulkemisesta aiheutuvat 6. Pelastus-ja rakenneuudistuskulut 7. Tutkimus-ja kehityskulut 8. Ympäristönsuojelu 9. Muut kulut Yhteyshenkilö: Asema: Yrityksen nimi 1. Sopimus- arvo 2. /tappiot Menot Saadut suorat tuet Epäsuorat tuet Oikeusperusta (mukaan luiden komission hyväksymis- päivä) Osa 2: Liikevaihto ja voitot/(tappiot) (kaikkien suoraa tuotantotukea saaneiden yritysten täytettävä) Kertomusvuosi Kertomusvuotta edeltävä vuosi 10. Liikevaihto 11. josta liikevaihto kauppalaivojen rakentamisen ja muuntamisen osalta: a) ennen kyseessä olevan vuoden tammikuun 1 päivää tehtyjä sopimuksia vastaava liikevaihto b) kyseessä olevan vuoden tammikuun 1 päivän jälkeen tehtyjä sopimuksia vastaava liikevaihto, josta - kehitysmaille annettavan kehitysavun osalta saatu liikevaihto 12. Tappiot (ilmetessä) 13. joista kauppalaivojen rakentamista ja muuntamista koskevat a) sopimuksista johtuvat tappiot b) arvioiden liikkumisesta johtuvat tappiot c) rakenneuudistuskuluista johtuvat tappiot Menot16 Saadut tuet Oikeusperusta (mukaan lukien komission hyväksymis- päivä) Osa 3: Käteisvirrat (kohdassa 12 tarkoitettuja tappioita ilmoittaneiden ja valtion tukea saaneiden yritysten täytettävä) Kertomusvuosi Kertomusvuotta edeltävä vuosi Varojen käyttö 14. Kaupalliset tappiot ennen arvonalennusta 15. Sijoituskulut 16. Muut kulut 17. Muut käyttöpääoman muutokset Varojen alkuperä 18. Oma pääoma a) peräisin julkisilta osakkailta b) peräisin yksityisiltä osakkailta 19. Lainat ja tilinylitykset a) julkista alkuperää olevat a') joista sopimukseen liittyvää rahoitustukea b) yksityistä alkuperää olevat b") joista sopimuksen liittyvää rahoitustukea Päivämäärä: Allekirjoitus: 4 kohdan osalta myös tiedot kyseessä olevista työntekijöistä ja heidän lukumäärästään 12 Taulukko 3 KERTOMUS TELAKOISTA, JOILLA VOIDAAN RAKENTAAA BRUTTOVETOISUUDELTAAN YLI 5 000 TONNIN KAUPPALAIVOJA 1. Yrityksen nimi ( ) 2. Käytettävissä oleva kapasiteetti yhteensä ( ) (tasattu bruttovetoisuus) 3. Tiedot telakasta/laituripaikasta Telakka tai laituripaikka (bruttovetoisuus) ( ( ( Laivojen enimmäiskoko ) ) ) ( ( ( ) ) ) 4. Tulevaa kapasiteetin lisäämistä tai vähentämistä koskevat suunnitelmat 5. Omistusrakenne (pääomarakenne, suora ja välillinen julkinen omistusosuus) 6. Tilinpäätösasiakirjat (tase, tuloslaskelma, mukaan lukien erilliset kirjanpidot käyttäjän laivanrakennustoiminnasta, jos sellaiset on olemassa) 7. Julkisten varojen siirto (mukaan lukien lainatakaukset, joukkovelkakirjalainat jne. ) 8. Vapautukset maksusitoumuksista ja muista sitoumuksista (mukaan lukien veroedut jne. ) 9. Pääomansijoitukset (mukaan lukien oman pääoman korotus, pääoman palautukset, osingot, lainat ja niiden uudelleenrahoitus jne. ) 10. 11. Velkojen poisto Tappioiden siirto 2 4 ISSN 1024-4492 KOM(97) 469 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 15 08 10 Luettelonumero : CB-CO-97-507-FI-C ISBN 92-78-25577-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2997/97 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Aplicación de la Directiva 80/778/CEE

eurovoc_concepts:
EC Directive
Greece
drinking water
national implementing measure
public health
quality control of industrial products
quality standard
supply
water pollution
water treatment

formats: html pdf print

text: C 134/52 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 98 (98/C 134/63) PREGUNTA ESCRITA E-2997/97 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Aplicacio·n de la Directiva 80/778/CEE La Directiva 80/778/CEE (1) establece normas de calidad para el control de la calidad del agua potable y la adopcio·n de las medidas necesarias para garantizar dicha calidad, teniendo como objetivo fundamental la proteccio·n de la salud pu·blica. Tras los recientes casos de contaminacio·n del agua potable en Kastoria, ¿que· medidas tiene intencio·n de adoptar la Comisio·n para que se aplique la normativa comunitaria en materia de proteccio·n del agua potable? ¿El sistema de abastecimiento de aguas de la ciudad de Kastoria cumpl(cid:14)·a las disposiciones de la Directiva 80/778/CEE? ¿Con que· iniciativas piensa contribuir a la mejora y al control eficaz de la aplicacio·n de las disposiciones en materia de calidad del agua potable en Kastoria y otras zonas de Grecia? (1) DO L 229 de 30. 8. 1980, p. 11. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (12 de noviembre de 1997) El apartado 1 del art(cid:14)·culo 7 de la Directiva 80/778/CEE relativa a la calidad de las aguas destinadas al consumo humano se refiere a la obligacio·n de los Estados miembros de fijar, para las aguas destinadas al consumo humano, valores aplicables para los para·metros que figuran en el Anexo 1 de la Directiva. Por otra parte, el art(cid:14)·culo 12 preve· que los Estados miembros tomen las disposiciones necesarias para que se efectu·e un control perio·dico de la calidad de las aguas destinadas al consumo humano. Las autoridades nacionales tienen la competencia de definir las modalidades de estos controles, pero han de utilizar (en la medida de lo posible) los me·todos y las frecuencias mencionados en los Anexos II e III de la Directiva. Los Estados miembros deb(cid:14)·an adoptar asimismo las disposiciones necesarias para garantizar, a partir de 1985, que la calidad de las aguas destinadas al consumo humano en toda la Comunidad se ajustase a las obligaciones impuestas por la Directiva. Mediante las decisiones ministeriales de 1974 y 1986 (1), las autoridades griegas incorporaron la Directiva 80/778/CEE a su Derecho nacional. Por otra parte, el 17 de febrero de 1997, las autoridades griegas notificaron a la Comisio·n informaciones detalladas relativas a la calidad del agua potable en distintas regiones de Grecia para el an(cid:152)o 1995. En dicha notificacio·n se incluyen algunos datos estad(cid:14)·sticos relativos a la regio·n de Kastoria. Los resultados de los para·metros analizados parecen ajustarse a la Directiva para el per(cid:14)·odo de referencia. La Comisio·n, a la vista de estos antecedentes, se dirigira· a las autoridades griegas para solicitar precisiones sobre la calidad del agua potable en la regio·n de Kastoria as(cid:14)· como sobre las medidas ya adoptadas, o que piensen adoptar las autoridades, con el fin de hacer respetar las obligaciones impuestas por la Directiva 80/778/CEE. (1) Decisiones ministeriales nu·meros G4/1722 de 24. 9. 1974, Fek B nu·mero 988 de 7. 10. 1974 y A5/288 de 23. 1. 1986, Fek B nu·mero 53 de 20. 2. 1986. (98/C 134/64) PREGUNTA ESCRITA E-3001/97 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Irregularidades en el procedimiento de contrato pu·blico correspondiente a la construccio·n en Roma del enlace este y del paso subterra·neo de Castel Sant(cid:146)Angelo Recientemente, la prensa ha informado de que la Comisio·n ha anulado el procedimiento de contrato pu·blico para el proyecto del nuevo enlace este de Roma, que la Junta municipal confio· a los Ferrocarriles del Estado, por un importe de 7. 000 millones de liras. Al parecer, el motivo de la decisio·n es el incumplimiento, por parte del Municipio de Roma, del procedimiento previsto por la normativa europea de contratos pu·blicos, por lo que es necesario ahora repetir la licitacio·n


title: WRITTEN QUESTION No. 3039/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Failure to act by the Commission - Phare programme

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
contract
invitation to tender
operating cost
services contract
supplies contract
technical cooperation
works contract

text: 16. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/133 (98/C 117/178) SKRIFTLIG FR¯GA E-3038/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Diskriminering p(cid:229) grund av (cid:229)lder Regeringskonferensen skulle ha vidtagit (cid:229)tga¤rder mot diskriminering p(cid:229) grund av (cid:229)lder och fo¤rt in en artikel (6a) i det nya fo¤rdraget. Av de dokument att do¤ma, vilka har kommit mig till handa, verkar detta inte ha skett. Trots detta existerar problemet och vi konfronteras varje dag i v(cid:229)ra dagliga sysslor med ha¤ndelser som har med diskriminering att go¤ra. Detta p(cid:229)g(cid:229)r, ma¤rk va¤l, i en tid d(cid:229) de europeiska medborgarnas medel(cid:229)lder konstant och na¤stan p(cid:229)tagligt o¤kar. Kommissionen ombeds att vidta (cid:229)tga¤rder med anledning av detta, speciellt vad ga¤ller en harmonisering av de besta¤mmelser som reglerar uttagningsproven och respekten fo¤r dessa. Svar fr(cid:229)n Padraig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (24 november 1997) Kommissionen vill informera parlamentsledamoten om att man i och med Amsterdam-fo¤rdraget har info¤rt en ny ra¤ttslig grund fo¤r antagande av gemenskaps(cid:229)tga¤rder som syftar till att beka¤mpa bland annat diskriminering p(cid:229) grund av (cid:229)lder (artikel 6a i EG-fo¤rdraget). Kommissionen kommer att o¤verva¤ga eventuella (cid:229)tga¤rder som a¤r la¤mpliga att vidta p(cid:229) detta omr(cid:229)de efter det att Amsterdam-fo¤rdraget har ratificerats. (98/C 117/179) SKRIFTLIG FR¯GA E-3039/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Kommissionens fo¤rsumlighet vad ga¤ller Phare-programmet EU:s Revisionsra¤tt har utarbetat en sa¤rskild rapport om det decentraliserade systemet fo¤r genomfo¤rande av Phare-programmet i de central- och o¤steuropeiska la¤nderna (1). Det a¤r ka¤nt att kommissionen har info¤rt ett decentraliserat genomfo¤randesystem fo¤r att sa¤kersta¤lla att programmet genomfo¤rs p(cid:229) ett ja¤mt sa¤tt och fo¤r att p(cid:229)skynda aktiveringen av de ekonomiska medlen. Programfo¤rvaltningesenheten som inom mottagarla¤ndernas nationella fo¤rvaltning a¤r anfo¤rtrodda med uppgiften att sko¤ta Phare-medlen, har bristfa¤llig personalstyrka och utbildning. Kommissionen har bidragit till att finansiera personalkostnader och kostnader i samband med enhetens verksamhet, men har inte faststa¤llt grundreglerna fo¤r denna finansiering, dess bokfo¤ring och kontroll. Revisionsra¤tten bekra¤ftar ocks(cid:229) att det intensiva utnyttjandet av teknisk assistans till sto¤d fo¤r verksamheten och administrationen, till programfo¤rvalt- ningsenhetens fo¤rdel, har varit kostsamt, sa¤rskilt p(cid:229) grund av den l(cid:229)ga konkurrensen vid utdelningen av kontrakten (som ofta var bristfa¤lliga vad ga¤ller insyn). En del fo¤rvaltningsenheter blev tilldelade oproportioner- ligt m(cid:229)nga kontrakt. Kommissionen har dessutom fo¤rsenat inra¤ttandet av ett kontrollsystem fo¤r programfo¤rvalt- ningsenheternas utgifter och har inte sa¤kersta¤llt en la¤mplig utva¤rdering av de program som har genomfo¤rts. Kommissionen ombedes att ra¤ttfa¤rdiga denna mycket allvarliga anklagelse. (1) EGT C 175, 9. 6. 1997, s. 4. (98/C 117/180) SKRIFTLIG FR¯GA E-3040/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Phare-programmet Revisionsra¤tten kritiserar kommissionens sa¤tt att tilla¤mpa reglerna fo¤r upphandling. Cirka 80 % av de Phare-medel som fo¤rvaltas p(cid:229) decentraliserad va¤g a¤r avsedda fo¤r upphandling av tja¤nster (tekniskt bist(cid:229)nd),


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3018/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Bosbouw

eurovoc_concepts:
afforestation
environmental protection
forest conservation
forestry economics
forestry policy
silviculture
wood industry

text: C 134/60 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 4. 98 Is de Commissie bereid, gezien het feit dat de bosbouwsector een bron van economische welvaart is en de werkgelegenheid in de Europese Unie in de hand kan werken, de bevordering van de exploitatie van de bossen tot de voornaamste doelstelling te maken van het communautaire bosbouwbeleid? Hierdoor zou de werkgelegenheid in de zwakste gebieden ook in structureel opzicht verbeterd worden, ondanks het verlies aan banen dat de technologische ontwikkeling met zich meebrengt. Wil de Commissie er bovendien voor zorgen dat het beheer en de exploitatie van de bossen een duurzaam karakter krijgen vanuit economisch, sociaal en ecologisch oogpunt? (1) PB C 206 van 7. 7. 1997, blz. 128. (98/C 134/74) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3018/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Bosbouw Deze vraag heeft betrekking op de (cid:132)Situatie en problemen van de bosbouw in de Europese Unie en mogelijkheden voor ontwikkeling van het bosbeleid(cid:148) (CES 476/97) (1). In het kader van het landbouwbeleid neemt de herbebossing een uiterst belangrijke plaats in, aangezien de effecten van de bij de herziening van het GLB ingevoerde braaklegging hierdoor verlicht kunnen worden, het probleem van de houtschaarste in de Europese Unie opgelost kan worden en bijgedragen kan worden aan de milieubescherming. Is de Commissie bereid het bosbouwbeleid van de EU te baseren op het waarborgen en verbeteren van de voorwaarden die nodig zijn voor een economie en een bosbouwindustrie die winstgevend en milieuvriendelijk zijn, alsmede op de ontwikkeling van de plattelandsvoorzieningen en van de economische situatie van genoemde industrie? Is de Unie bereid haar eigen middelen te gebruiken voor de bescherming van de bossen en het steunen van de plattelandsgebieden, alsmede voor onderzoek, opleiding, voorlichting, adviesverstrekking en versterking van de coo¤rdinatie in de bosbouwsector? (1) PB C 206 van 7. 7. 1997, blz. 128. Gecombineerd Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-3017/97 en E-3018/97 (7 november 1997) Het geachte Parlementslid verwijst naar het advies van het Economisch en Sociaal Comite· over de situatie en problemen van de bosbouw in de Europese Unie en de mogelijkheden voor ontwikkeling van het bosbeleid. De Commissie heeft dat verslag zeer op prijs gesteld en is het in veel opzichten eens met de inhoud ervan, vooral waar het gaat om het begrip (cid:132)duurzaam bosbeheer(cid:148), dat tegelijk de economische, de milieu- en de sociale aspecten omvat, en om de rol van de bossen en de aanverwante bedrijfstakken als bron van werkgelegenheid en inkomsten op het platteland. De Commissie zal nog dit jaar een verslag over de toepassing van de bosbouwmaatregelen in de landbouw uitbrengen, waarin de economische, milieu- en sociale effecten van de maatregelen zullen worden behandeld. De activiteiten van de Gemeenschap ten behoeve van de bossector zijn overigens ook beschreven in een verslag van de Commissie Landbouw en Plattelandsontwikkeling van het Parlement (A4-0414/96). In antwoord op de resolutie van het Parlement over de bosbouwstrategie van de Gemeenschap van 30 januari 1997 (Verslag-Thomas) zal de Commissie begin 1999 een voorstel voor een Europese bosbouwstrategie presenteren waarin onder meer rekening zal worden gehouden met de doelstellingen van Agenda 2000 (1). (1) Doc. COM(97)2000 def


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3036/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Επιβολή τελών στα βαρέα φορτηγά οχήματα

eurovoc_concepts:
Treasury
axle tax
commercial vehicle
energy policy
environmental policy
excise duty
motor fuel
tax system
toll
transport policy

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/63 (98/C 134/78) GRAPTH ERVTHSH E-3036/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (1h Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Epibolh· telv· n sta bare·a forthga· oxh·mata Lamba·nontaw ypo·ch thn «Pro·tash Odhgi·aw toy Symboyli·oy sxetika· me thn epibolh· telv· n sta bare·a forthga· oxh·mata gia th xrh·sh orisme·nvn e·rgvn ypodomh·w» (e·ggr. COM(96) 0331 teliko· › 96/0182 SYN) (1), episy·royme thn prosoxh· sto gegono·w o·ti, o·son afora· to zh·thma thw epibolh·w fo·rvn sta kay·sima, sh·mera sthn EE yperisxy·ei o para·gvn thw forologikh·w politikh·w para· thw politikh·w metaforv· n dedome·noy o·ti oi fo·roi sta kay·sima ei·nai kai ua paramei·noyn shmantiko·w syntelesth·w eso·dvn gia ta dhmo·sia tamei·a. Vw ek toy·toy, zhtei·tai h ue·spish mi·aw sygkekrime·nhw kai synepoy·w sxe·sevw ana·mesa stoyw e·mmesoyw fo·royw › karpo·w thw forologikh·w politikh·w › kai tvn ame·svn telv· n gia th xrh·sh orisme·nvn e·rgvn ypodomh·w kai thn ka·lych toy ejvterikoy· ko·stoyw, ta opoi·a enta·ssontai sto plai·sio thw politikh·w metaforv· n. (1) EE C 59 thw 26. 2. 1997, sel. 9. Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono· matow thw Epitroph· w (12 Noembri·oy 1997) H Epitroph· parade·xetai o·ti o eidiko·w fo·row katana·lvshw sta kay·sima xrhsimopoih·uhke prvti·stvw apo· ta kra·th me·lh vw me·so ay·jhshw tvn eso·dvn. Entoy·toiw, sthn pro·tash odhgi·aw gia thn anadia·rurvsh toy koinotikoy· plaisi·oy forologi·aw tvn energeiakv· n proi¤o·ntvn (1), Epitroph· anagnv· rise o·ti o eidiko·w fo·row katana·lvshw sta kay·sima ki·nhshw xrhsimopoiei·tai epi·shw apo· ta kra·th me·lh, prokeime·noy na epidivxuoy·n a·lloi eunikoi· sto·xoi periballontikh·w politikh·w, politikh·w metaforv· n kai energeiakh·w politikh·w. H Epitroph· anagnvri·zei epi·shw thn ana·gkh oi a·mesew kai e·mmesew epibary·nseiw poy epiba·llontai se memonvme·noyw odikoy·w xrh·stew, se sxe·sh me th xrh·sh toy dro·moy, na apotele·soyn tmh·ma eno·w synepoy·w systh·matow epibary·nsevn. Synepv· w, sthn pro·sfath pro·tash thw Epitroph·w gia odhgi·a toy Symboyli·oy sxetika· me th forologi·a tvn energeiakv· n proi¤o·ntvn, e·xei diatypvuei· eidikh· dia· tajh gia thn anadia·rurvsh, h opoi·a ua epitre·cei sta kra· th me·lh na efarmo·soyn epi·peda forologi·aw sta kay·sima ki·nhshw xamhlo·tera apo· ta ela·xista epi·peda poy ori·zontai sthn en lo·gv odhgi·a, se syndyasmo· me thn eisagvgh· h· tropopoi·hsh eidikv· n systhma·tvn forologi·aw gia tiw odike·w metafore·w poy sxeti·zontai me thn ana·kthsh toy ko·stoyw, o·pvw to ko·stow gia e·rga ypodomh·w, to ko·stow poy aporre·ei apo· th symfo·rhsh thw odikh·w kyklofori·aw kai to ko·stow gia thn prostasi·a toy periba·llontow. (1) EE C 139 thw 6. 5. 1997. (98/C 134/79) GRAPTH ERVTHSH E-3042/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (1h Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Leyko· Bibli·o gia toyw sidhro·dromoyw H erv· thsh afora· th gnvmodo·thsh thw Oikonomikh·w kai Koinvnikh·w Epitroph·w gia to Leyko· Bibli·o «Strathgikh· anasygkro·thshw tvn sidhrodro·mvn thw Koino·thtaw» (1): Palaie·w ofeile·w, belti·vsh thw oikonomikh·w kata·stashw kai thw ypodomh·w. (cid:201)na shmantiko· strathgiko· stoixei·o thw epidivko·menhw eleyue·rvshw poy paroysia·zetai sto Leyko· Bibli·o ei·nai h aneja·rthth emporikh· diaxei·rish. Gia ayth·n kai gia thn ylopoi·hsh thw Odhgi·aw 91/440/EOK (2) gia thn ana·ptyjh tvn sidhrodromikv· n epixeirh·sevn thw Koino·thtaw, shmantikh· proy¤po·uesh apotelei· h eja·leich tvn palaiv· n ofeilv· n. Ervta· tai h Epitroph· ea·n alhuey·ei o·ti ayth· h eja·leich tvn palaiv· n ofeilv· n e·gine kata· tro·po atelh· kai a·niso sta dia·fora kra·th kai kalei·tai na anala·bei epeigo·ntvw me·tra apokata· stashw. (1) EE C 206 thw 7. 7. 1997, sel. 23. (2) EE L 237 thw 24. 8. 1991, sel. 25


title: Komission tiedonanto neuvostolle -Verotuksen yhteensovittaminen Euroopan unionissa -Toimenpidepaketti vahingollisen verokilpailun poistamiseksi

eurovoc_concepts:
code of conduct
competition
fiscal policy
tax harmonisation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 01. 10. 1997 KOM(97) 495 lopuU. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Verotuksen yhteensovittaminen Euroopan Unionissa Toimenpidepaketti vahingollisen verokilpailun poistamiseksi JOHDANTO 1. Syyskuun 13. päivänä 1997 Mondorf-les-Bainsissa pidetyn epävirallisen Ecofin- neuvoston kokouksen jälkeen neuvoston puheenjohtajisto on ilmoittanut aikovansa järjestää suuntaa-antavan keskustelun verotuksesta Ecofin-neuvoston virallisessa kokouksessa 13. lokakuuta. Puheenjohtajiston pyynnöstä komissio esittää tämän asiakirjan keskustelun pohjaksi. Se perustuu Mondorf-les-Bainsissa ja veropoliittisessa työryhmässä käytyihin keskusteluihin ja sisältää ehdotuksen verotuspaketiksi, jolla rajoitettaisiin vahingollista verokilpailua. Veropoliittisen luonnos menettelysäännöiksi on tämän tiedonannon liitteenä. työryhmän keskustelujen pohjalta laadittu 1996 Veronassa huhtikuussa järjestetyssä Ecofin-neuvoston 2. epävirallisessa kokouksessa esitetyn verotuspolitiikan "globaalin" lähestymistavan pohjalta tässä paketissa pyritään kehittämään yhteensovitettu tapa käsitellä vahingollista verokilpailua. Euroopan tasolla on ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla vähennetään vääristymiä yhtenäismarkkinoilla, ehkäistään merkittäviä verotulojen menetyksiä ja käännetään vallitseva suuntaus, joka lisää työn verotusta suhteessa liikkuvampiin veropohjiin. Paketin käsittelyn edistyminen auttaisi kääntämään tämän suuntauksen ja mahdollistaisi siten yhteisön sisäisten verorakenteiden kehittymisen työllisyyttä edistävään suuntaan. Työllisyyttä käsittelevässä Eurooppa- neuvoston erityisistunnossa 20-21. marraskuuta 1997 kiinnitetään erityistä huomiota verotusjärjestelmien suuntausten työllisyysvaikutuksiin. Työllisyydestä annetut komission suuntaviivat, joista keskustellaan marraskuun huippukokouksessa, sisältävät myös suosituksia verotusjärjestelmien muuttamisesta työllisyyttä edistäviksi. YHTEENSOVITTAMISEN TARVE KASVAA 3. Verokilpailuun sinänsä suhtaudutaan yleensä myönteisesti, koska se hyödyttää kansalaisia ja lisää paineita vähentää julkisia menoja. Rajoittamaton kilpailu liikkuvista tuotannontekijöistä voi kuitenkin vääristää verotusjärjestelmiä työllisyyttä vähentäviksi ja vaikeuttaa kokonaisverotaakan tuntuvaa ja jäsennettyä alentamista. Se vähentää myös toteuttamisessa. liikkumavaraa yhteisön muiden tavoitteiden kuten ympäristönsuojelun Lisäksi verokilpailu voi vaikeuttaa toimia julkisen talouden alijäämien vähentämiseksi, mikä on jo sinänsä tärkeä tavoite ja mitä sekä Maastrichtin sopimus että vakaus- ja kasvusopimus edellyttävät. Markkinoiden verotuksen yhteensovittamista rajoittaa jäsenvaltioiden vapautta valita niille sopivin verorakenne, mihin sisältyy myös veropohjan laajentaminen ja verokannan alentaminen. yhdentyminen liittyvää siihen ilman jaettuna niitä vastaavalla veropohjalla) on noussut yli 4. Kuten Mondorf-les-Bainsissa todettiin, jäsenvaltioissa on viimeisen 15 vuoden aikana ollut suuntauksena kiristää työvoiman verotusta. Työllisen työvoiman laskennallinen veroaste (eli verotulot seitsemän prosenttiyksikköä, kun muiden tuotannontekijöiden (pääoma, itsenäiset ammatinharjoittajat, energia, luonnonvarat) veroaste laski yli kymmenen prosenttiyksikköä (kuva 1). Työvoiman verotaakka siirtyy erityisesti vähiten ammattitaitoisille ja heikoimmin liikkuvalle työvoimalle, kun taas korkean ammattitaidon hankkineet työntekijät liikkuvat entistä enemmän ja pystyvät hyödyntämään verotuksen eroja. Lisäksi pienyritykset ja käsiteollisuus - jotka ovat niin tärkeitä työpaikkojen luojina - kärsivät verrattuna suuryrityksiin, joiden on helpompi käyttää verotuksen erojen ja verokilpailun tarjoamia mahdollisuuksia. Laskennalliset veroasteet EU:ssa 1981-1995 %40 Työllinen työvoima Muut tuotannont 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 vuosi Lähde: Eurostat Kuva 5. Verokilpailu voi olla tärkeä osatekijä tässä verotaakan siirtämisessä vähiten liikkuvalle työvoimalle. Eräiden veropohjien korkea liikkuvuus on voinut pakottaa jäsenvaltiot alentamaan juuri sellaisten veropohjien verotusta tasolle, joka on alempi kuin jäsenvaltiot pitävät toivottavana, ja tämä on aiheuttanut tarpeen kiristää vastaavasti vähemmän liikkuvien veropohjien verotusta. Tämä verorakenteen kehitys on käännettävä toiseen suuntaan. Yhä usemmat tosiseikat viittaavat siihen, että korkeilla veroilla on erittäin kielteinen vaikutus työllisyyteen ja kasvuun Euroopassa. On arvioitu, että monta prosenttiyksikköä nykyisestä työttömyysasteesta johtuu työn verotuksen kiristymisestä. 6. Pääoman vapauttaminen on hyödyksi, mutta pääoman liikkeiden esteiden poistaminen ja verovapautukset lisäävät mahdollisuuksia jättää tulot ilmoittamatta. Rajat ylittävät petokset vaikuttavat kaikkiin veroihin, myös kulutusveroihin, vaikka nämä onkin yhdenmukaistettu paljon pitemmälle kuin välittömät verot. Veropolitiikan vaikutusta yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen on entistä enemmän 7. tarkasteltava kehittyvien yhtenäismarkkinoiden yhteydessä. Yhtenäismarkkinat ja talous- ja rahaliitto EMU ovat olennaisia kasvun ja hyvinvoinnin kannalta, mutta ne voivat lisätä verotuksen merkitystä kilpailutekijänä. Samalla kun yhtenäismarkkinoilta ollaan purkamassa sääntely esteitä verotus vaikuttaa yhä selvemmin ja keskeisemmin taloudellisiin päätöksiin. Kun valuuttakurssiriskit häviävät ja rahan siirron kustannukset alenevat yhteisen rahan käyttöönoton myötä, kansallisten verotusjärjestelmien väliset erot käyvät yhä ilmeisimmiksi ja vaikuttavat entistä enemmän pääoman kohdentamista koskeviin päätöksiin ja siten päätösten kannattavuuteen. 8. Toimivien yhtenäismarkkinoiden luominen on yhteisön toiminnan keskeisin tavoite verotuksen alalla. On kuitenkin myös välttämätöntä ottaa huomioon, miten verotuspolitiikalla voidaan vaikuttaa työttömyyden vastustaminen on unionin tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä. luomiseen Euroopassa aikana, jolloin työpaikkojen Eurooppalaisissa sosiaalisen markkinatalouden malleissa käsitteitä "sosiaalinen" ja 9. "markkinat" painotetaan toisinaan eri tavalla. Ellei verotusta jollain lailla yhdenmukaisteta, on uhkatekijöitä yhä enemmän sekä sosiaalisella ulottuvuudella, koska työvoiman verotuksen kiristyminen erityisesti kouluttamattoman työvoiman kohdalla vaikuttaa tulonjakoon, sekä markkinaulottuvuudella, koska verotuksen vääristymät vaikuttavat yhtenäismarkkinoihin. sitoumukset, 10. Veropolitiikassa on otettava huomioon myös unionin yleinen kilpailukyky ja ne kansainväliset tehty. Globalisoituminen ja suuresti laajenevat kauppa- ja pääomavirrat lisäävät haitallisen verokilpailun riskiä. Samanaikaisesti tekninen innovaatio ja elektronisen kaupankäynnin kehitys lisäävät eräiden taloudellisen toiminnan muotojen liikkuvuutta erityisesti palvelualalla ja pääomanliikkeissä ja voivat lisätä verotuksen erojen vaikutusta yritysten päätöksiin. joita Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa on Tässä muuttuvassa ympäristössä haitallinen verokilpailu aiheuttaa yhä enemmän 11. jäsenvaltioiden välisiä ristiriitoja, ellei EU:ssa onnistuta yhteensovittamaan verotusta. Yhteensovittamisen olisi periaatteessa oltava maailmanlaajuista, ja asiasta keskustellaankin parhaillaan sekä OECD:ssä että G7:n puitteissa. Mahdollisuudet päästä tyydyttävään ratkaisuun OECD:ssä paranevat kuitenkin huomattavasti, jos EU:n jäsenvaltiot toimivat entistä yhdenmukaisemmin. Taloudellisen yhdentymisen tiiviimpi muoto EMU ja yhteisön kilpailu- ja valtiontukisääntöjen olemassaolo luovat perustarpeen yhteensovittaa tiiviimmin verotusta unionissa. KEINOJA VAHINGOLLISEN VEROKILPAILUN POISTAMISEKSI 12. Mondorf-les-Bainsin epävirallisessa kokouksessa harkittiin, miten voidaan parhaiten saada aikaan edistystä ja lähempää yhteensovittamista. Kokouksen tuloksena komissiota kehotettiin luonnostelemaan verotuspaketti, jonka avulla voitaisiin edistyä samanaikaisesti monella rintamalla. Komissio ottaa näitä ehdotuksia täysin huomioon toissijaisuusperiaatteen ja ne erityisvaikeudet, joita verotuksen alalla aiheutuu jäsenvaltioiden yksimielisyysvaatimuksesta. Nämä pohdinnat merkitsevät, että ehdotetun paketin on mahdollisimman pitkälle jäsenvaltioiden edut. Tämä edellyttää avoimuuden ja kompromissin henkeä. Mondorf-les-Bainsin tapaamisen ja veropoliittisen työryhmän 18. syyskuuta pidetyn kokouksen keskustelujen perusteella tässä tiedonannossa esitellään verotuspaketin mahdollisia osatekijöitä. Tämän paketin pohjalta voidaan päästä poliittiseen sopimukseen vuoden 1997 loppuun mennessä, kuten puheenjohtajisto on esittänyt. tasapainotettava eri tehdessään 13. Verotuspaketin mahdolliset osat ovat seuraavat: • yritysten verottamista koskevat menettelysäännöt ja niiden rinnalla komission tiedonanto verotuksellisista valtion tuista • toimenpiteet pääomatulojen verotuksen vääristymien poistamiseksi • yritysten välisten rajat ylittävien korko- ja rojaltimaksujen lähdeverotuksen poistaminen • välillisen verotuksen merkittävien vääristymien poistaminen. Kutakin näistä käsitellään jäljempänä erikseen. Yritysverotuksen menettelysäännöt 14. Yritysverotuksen menettelysäännöt ovat paketin avainasia. Niiden avulla ehkäistään laaditaan talouden vääristymiä ja veropohjan kapenemista Euroopan yhteisössä. Ne asiakirjana, joka ei ole oikeudellisesti sitova, mutta jolla jäsenvaltiot poliittisella tasolla sitoutuvat noudattamaan rehellisen kilpailun periaatteita ja pidättymään vahingollisista verotoimenpiteistä. Sääntöihin sisältyisi tarkistus- ja valvontaprosessi ja niitä voitaisiin kehitellä ja parannella saatavien kokemusten perusteella. Tämä auttaa myös arvioimaan muiden keinojen tarvetta yritysverotuksen alalla. 15. Mondorf-les-Bainsin epävirallisissa keskusteluissa todettiin, että asiassa on edistytty merkittävästi. Sen vuoksi puheenjohtajisto kehotti komissiota esittelemään neuvostolle menettelysäännöt. Sääntöjen luonnos (liitteenä) on kehitetty veropoliittisen työryhmän intensiivisenä ja rakentavana työnä sen tämän vuoden neljässä kokouksessa, joista viimeinen pidettiin 18. syyskuuta. Vaikka asiakirja esitelläänkin komission nimissä, komissio tahtoo mainita olevansa jäsenvaltioiden yhteensovittamisponnistuksille. tästä kiitollisuudenvelassa työryhmässä edustettujen 16. Komission ehdottamalle lähestymistavalle on tarjolla runsaasti tukea samoin kuin sääntöjen hyväksymiselle asiakirjana, joka ei ole oikeudellisesti sitova. Jotta säännöt täyttäisivät tehtävänsä vahingollisen verokilpailun poistamisessa, ne tarvitsevat kuitenkin tuekseen jäsenvaltioiden voimakkaan poliittisen sitoumuksen. Sitoumus voidaan tehdä neuvoston päätöslauselmassa, jolla komission neuvostolle esittämät säännöt pannaan täytäntöön. Jotta säännöistä voitaisiin sopia joulukuun Ecofin-neuvostossa, komissio kehottaa ministereitä lokakuuta pidettävässä kokouksessa. Tällöin komissio voisi tarvittaessa jatkaa teknistä viimeistelyä pitäen yhteyttä jäsenvaltioihin joulukuun kokoukseen valmistauduttaessa. ilmaisemaan selvän kantansa luonnokseen 13. Sopivana vastasitoumuksena jäsenvaltioiden poliittiselle sitoutumiselle sääntöihin 17. monet jäsenvaltiot ovat vaatineet komissiota tarkastelemaan uudelleen politiikkaansa verotuksellisten valtion tukien osalta ja käyttämään kaikkea sille perustamissopimuksissa annettua toimivaltaa auttaakseen taistelussa vahingollista verokilpailua vastaan. Kuten yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmassa ilmoitettiin, komissio soveltaa edelleen tiukasti valtiontukisääntöjä myös verotuksellisten tukien osalta. Verotuksen alalla se yhteisen edun huomioon ottaen tarkastelee myös niitä tuen kielteisiä vaikutuksia, joita veropoliittinen työryhmä on tuonut esiin. Perustamissopimuksen mukaisesti komissio tarkastelee uudelleen aiempia tukipäätöksiään ja voi tarvittaessa ehdottaa, että jäsenvaltiot muuttavat tai poistavat tukia, jos yhtenäismarkkinoiden toiminnan kehitys sitä edellyttää. Lisäksi komissio osoittaa myönteisen jäsenvaltioiden menettelysääntöjä koskevaan sitoumukseen varsinkin antamalla erikseen ja omasta aloitteestaan tiedonannon, jolla yhtenäismarkkinakehityksen politiikkaa verotuksellisina toimenpiteinä toteutettavien valtion tukien osalta. Tällä tavoin komissio pyrkii tekemään politiikkansa mahdollisimman avoimeksi ja varmistamaan päätöstensä ennustettavuuden ja kohtelun tasapuolisuuden. suhtautumisensa selvennetään perusteella ja yhtyy hiotaan sen ja Pääomatulojen verotus 18. Pääomatulot ovat veropohjan liikkuvin osa. Yhteisön tason toiminta on tarpeen, jotta voitaisiin torjua nykyiset ja mahdolliset yhtenäismarkkinoiden vääristymät ja ehkäistä huomattavat verotulojen menetykset. Neuvosto tunnusti nämä riskit silloin kun keskusteltiin pääomanliikkeiden vapauttamista koskevasta vuoden 1988 direktiivistä, minkä seurauksena vuonna 1989 syntyi komission ehdotus yksityishenkilöiden talletustulojen verotuksesta. Euron käyttöönotto poistaa pian yhden jäljellä olevan esteen rajat ylittäviltä investoinneilta ja lisää siten edelleen toimenpiteiden tarvetta tällä alueella. Kaikki osapuolet ovat selvästi ilmaisseet toivovansa uusia toimenpiteitä talletustulojen 19. verotuksen suhteen. Edistyminen tällä vaikealla ja arkaluonteisella alalla vaatii kuitenkin kompromissihalua. Siksi komissio ehdottaa rauhallisen kehityksen tietä. Ensimmäisenä vaiheena se kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan poliittisesti joulukuun Ecofin-neuvoston kokouksessa eräisiin sovittuihin avainperiaatteisiin ja samalla siihen, että ne aloittavat pian rakentavat keskustelut näihin periaatteisiin perustuvasta ehdotuksesta. Komissio puolestaan sitoutuu esittämään sellaisen ehdotuksen soveliaana ajankohtana. Periaatteet, joihin jäsenvaltioita kehotetaan sitoutumaan, perustuisivat seuraaviin osatekijöihin: I. yhteinen Tarvitaan ehkäisemiseksi. epätoivottavien Vähimmäisratkaisu direktiivin muodossa on parempi kuin nykytilanne, joka voi johtaa siihen, että verot jäävät kantamatta. vääristymien ratkaisu II. Ratkaisun on rajoituttava korkoon, jota jäsenvaltiossa maksetaan henkilöille, jotka eivät verotussyistä asu kyseisessä valtiossa, vaan toisessa jäsenvaltiossa. III. Ensimmäisenä vaiheena jäsenvaltioiden sanottu "rinnakkaiselomalli", jotta varmistettaisiin ainakin jonkinlainen muissa jäsenvaltioissa asuvien yhteisössä olevien talletusten todellinen verotus. Jokaisen jäsenvaltion olisi joko perittävä vähimmäislähdevero tai annettava talletuksista saatavista tuloista tiedot toisille jäsenvaltioille. (Jäsenvaltio voisi käyttää myös kumpaakin järjestelmää. ) hyväksyttävä olisi niin IV. Kaikissa järjestelyissä säilyttää Euroopan rahoitusmarkkinoiden kilpailukyky koko maailmaan nähden. Yhteisön on myös pyrittävä laajentamaan sovitun ratkaisun soveltaminen omien rajojensa ulkopuolelle. huomioon otettava tarve on V. Periaatteessa koron maksajan olisi huolehdittava toisessa jäsenvaltiossa asuville maksetuista koroista kannettavan lähdeveron perimisestä. Vaikka tätä periaatetta voidaan joutua hiomaan, sääntö mahdollistaisi edunsaajien helpomman tunnistamisen. Koron saajien verotuskotipaikan selvittäminen ei saisi vaatia liikaa vaivaa, jotta kilpailukyky säilytettäisiin. VI. Jos jäsenvaltio ei käytä tiedonvaihtomahdollisuutta, sen on kannettava ainakin vähimmäistason lähdeveroa. Tämä vähimmäisverokanta on määriteltävä tasolle, joka riittää varmistamaan rajat ylittävien talletusten verotuksen hyväksyttävän tason. Korot ja rojaltit 20. Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmassa todetaan, että lähdeveron kantaminen yritysten välisistä korko- ja rojaltimaksuista aiheuttaa hankaluuksia rajat ylittävää liiketoimintaa harjoittaville yrityksille. Esteet voivat olla aikaa vieviä muodollisuuksia, ja ne voivat johtaa kassavirtojen menetyksiin ja toisinaan kaksinkertaiseen verotukseen. Sen vuoksi rajat ylittävän liiketoiminnan esteiden poistaminen on asetettava etusijalle. Mondorf-les- Bainsin epävirallisen kokouksen ja veropoliittisen työryhmän keskustelujen perusteella komissio uskoo, että lähdeveron poistamisen yritysten välisiltä korko- ja rojaltimaksuilta pitäisi sisältyä verotuspakettiin. Paketin osana jäsenvaltiot voisivat sitoutua poliittisesti siihen, että direktiivi, josta komissio tekee uuden ehdotuksen, hyväksytään mahdollisimman pian. Välillinen verotus soveltamiserot vaikuttavat ylikansalliseen Komissio on täysin tietoinen siitä, että eräät jäsenvaltiot eivät usko välillisen 21. verotuksen sisällyttämisen verotuspakettiin olevan hyödyllistä. Eräät jäsenvaltiot ovat kuitenkin korostaneet, että myös tällä alueella tarvitaan toimintaa, jos verotuksen ongelmat Euroopan unionissa halutaan ratkaista tasapainoisella tavalla. Vahingollinen verokilpailu on jäsenvaltioiden välillä mahdollista alv:n osalta mikäli nykyisen siirtymävaiheen alv- järjestelmän tai toimintaan naapurijäsenvaltiossa. Toimijat voivat käyttää hyväkseen näitä eroja käyttämällä taitavaa "verosäästöä". Jäsenvaltioiden väliset suuret erot energiatuotteiden verokohtelussa toimintavapautta luovat myös verotuksen vääristymiä veropolitiikassa. Komissio esittää seuraavat ehdotukset harkittaviksi ensisijaisesti siksi, että ne sellaisinaan edistävät verotuksen vääristymien poistamista ja toissijaisesti siksi, että ne ilman muuta edistävät paketin tasapainottamista. Samalla komissio suhtautuu joustavasti näihin toimenpiteisiin ja jättää neuvoston ratkaistavaksi, onko tämä väljä lähestymistapa hyödyllinen kompromissin saavuttamisen kannalta. Jos neuvosto hyväksyy lähestymistavan, periaatteita on kehiteltävä edelleen keskustelun pohjaksi seuraavaan veropoliittisen työryhmän kokoukseen, mikä mahdollistaisi poliittisen sitoumuksen saamisen vuoden loppuun mennessä. jäsenvaltioiden taloudelliseen toimintaan rajoittavat ja I. Alv-komitea. Komissio ehdottaa, että alv-komitean asemaan jo ehdotettu muutos, jolla siitä tehtäisiin sääntelykomitea, joka avustaisi komissiota kuudennen alv-direktiivin täytäntöönpanotoimien laatimisessa, voisi olla osa pakettia, jos kaksinkertaista verotusta tai verottamatta jäämistä käsiteltäisiin tämän uuden menettelyn mukaisesti. II. Sijoituskullan verottaminen. Yhteisön kultakaupan vääristymät aiheuttavat ongelmia, koska kullan siirtoa yhteisössä kohdellaan arvonlisäverotuksessa hyvin eri tavoin. Vääristymät voitaisiin ratkaista säätämällä sijoitustarkoituksessa hankitun kullan siirroille erityisesti alv-verosta poikkeus teollisuustarkoituksiin käytettävää. verottamalla muuta kultaa, ja III. Matkustajaliikenne. Jotkut jäsenvaltiot ovat maininneet myös tämän alan olevan huolenaiheena. IV. Energiatuotteiden verotus. Jäsenvaltioiden välinen poliittinen yksimielisyys voisi mahdollistaa nykyisen direktiiviluonnoksen (KOM(97)30 lopullinen) eräiden osien soveltamisen. Tähän voisi sisältyä sopiminen kivennäisöljyjen verotuksen nykyisten vähimmäistasojen tarkistuksista ja muiden energiatuotteiden kuin kivennäisöljyjen verotuksen sisältää käyttöönotosta. direktiiviluonnokseen sisältyvät poikkeukset, esimerkiksi maakaasun siirtymävaiheessa olevilla markkinoilla. vähimmäistasojen samoin voisi Se V. FISCALIS. Komissio ehdottaa, että tehtäisiin sopimus FISCALIS- yhteistyöohjelman luomisesta jäsenvaltioiden välille petosten ehkäisemiseksi välillisessä verotuksessa. JATKOTOIMET JA PÄÄTELMÄ On selvästi olemassa kova tarve edistyä verotuksen alalla 22. ja varmistaa verotuspolitiikan tehokkaampi yhteensovittaminen sekä yhtenäismarkkinoiden kehittämiseksi että työttömyyden alentamiseksi yhteisössä. Vahingollisen verokilpailun estämisen tulee olla tässä prosessissa keskeistä, koska se uhkaa sekä vähentää verotuloja että vääristää verotuksen rakenteita. Tässä yhteydessä ja neuvoston puheenjohtajiston pyynnöstä esitetään menettelysääntöjä sekä muita verotuspaketin muodostavia osatekijöitä, joilla helpotettaisiin poliittisen yksimielisyyden saavuttamista Ecofin-neuvoston kokouksessa 1. joulukuuta. Komissio uskoo, että poliittinen yksimielisyys on ratkaiseva ensimmäinen askel yhteensovittamisessa. 23. Tämän vuoksi talous- ja valtiovarainministereitä pyydetään • vahvistamaan vahingollisen verokilpailun poistamiseksi laadittavan verotuspaketin soveltamisala ja se, että paketista on päästävä poliittiseen sopimukseen ennen kuluvan vuoden loppua, • hyväksymään menettelysääntöjen luonnos, joka on tämän asiakirjan liitteenä, jotta säännöt voitaisiin hyväksyä joulukuussa 1997. • ilmaisemaan alustava käsityksensä periaatteista, joita on ehdotettu talletusten verottamisen vähimmäisratkaisuksi, ja • antamaan veropoliittisessa työryhmässä oleville edustajilleen ohjeet jatkaa rakentavaa työskentelyä sen mahdollistamiseksi, että komissio voisi kehittää kaikkia verotuspaketin osia ja esittää ne Ecofin-neuvostolle poliittista hyväksyntää varten joulukuussa 1997. 10 LIITE LUONNOS YRITYSVEROTUSTA KOSKEVIKSI MENETTELYSÄÄNNÖIKSI Poliittinen sitoumus A. Neuvosto tunnustaa rehellisen kilpailun myönteiset vaikutukset ja tarpeen säilyttää maailmanlaajuinen kilpailukyky ja toteaa, että liiketoiminnan liikkuviin muotoihin kohdistuva rajoittamaton verokilpailu uhkaa entistä enemmän aiheuttaa taloudellista vääristymiä ja supistaa veropohjaa yhteisössä. Neuvosto korostaa huolestumistaan tässä tukevat asiassa erityisesti niiden sellaisten kansainvälisiä verotustoimenpiteiden ja etua toimintaa, ja kehottaa jäsenvaltioita välttämään yhtenäismarkkinoiden sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja jatkamista. toiminnallisesti tuomitsee yhteisön ja palvelutoimintoja. Neuvosto toimenpiteiden osalta, käytön, tehokasta vahingoittavat rahoitus- jotka jotka B. Tässä tarkoituksessa neuvosto kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan täytäntöön seuraavat periaatteet ja menettelysäännöt. Näillä säännöillä, jotka ovat täysin toissijaisuusperiaatteen mukaiset, ei rajoiteta mitenkään yhteisön oikeuden soveltamista. Niissä luetellaan verotustoimenpiteet, jotka voivat olla vahingollisia, ja määrätään kehyksestä, jonka mukaisesti jäsenvaltiot voivat sitoutua noudattamaan rehellisen kilpailun periaatteita. Soveltamisala C. Nämä säännöt koskevat niitä yritysverotukseen liittyviä toimenpiteitä, jotka vaikuttavat tai voivat vaikuttaa merkittävästi yritystoiminnan sijoittautumiseen yhteisössä. Yritystoiminta käsittää myös kaikki yritysryhmän sisäiset toiminnat. Ne koskevat myös työntekijöiden verotuksen erityisjärjestelyjä, samanlainen vaikutus yritystoiminnan sijoittautumiseen. Säännöissä tarkoitetut verotustoimenpiteet voivat olla säädöksiä, hallinnollisia määräyksiä tai hallinnon käytäntöjä. joilla on D. Neuvosto pitää eräitä lajeja mahdollisesti vahingollisina. Niillä on yksi tai useampia jäljempänä kohdassa E kuvailtuja ominaisuuksia. Vaikka kaikki kohdassa E mainitut toimenpiteet eivät ole vahingollisia, kaikkiin ominaisuuksiin on kiinnitettävä huomiota. soveltamisalaan kuuluvia verotustoimenpiteiden 11 Komissio pitää mahdollisesti vahingollisina sellaisia verotustoimenpiteitä, joilla tehokkaan verotuksen tasoa alennetaan huomattavasti kyseisessä valtiossa yleisesti sovellettavan tason alapuolelle, jopa nollatasoon saakka. Tällaiset järjestelyt voivat tai johonkin muuhun seikkaan. Näitä perustua nimellisverokantaan, veropohjaan toimenpiteitä on arvioitava lisäksi seuraavin perustein: (i) annetaanko erityisetuja vain niille kyseisessä valtiossa toimiville, jotka eivät asu maassa, tai sovelletaanko niitä vain muille kuin kyseisessä valtiossa asuville suoritettuihin maksuihin (ii) onko edut muutoin eristetty kotimaan taloudesta niin että ne eivät vaikuta kansalliseen veropohjaan (iii) ovatko edut saatavissa ilman todellista taloudellista toimintaa (iv) poikkeavatko monikansallisen yhtymän sisällä tapahtuvan toiminnan tuottaman voiton määrittelyssä käytetyt perusteet kansainvälisesti hyväksytyistä säännöistä, erityisesti OECD:ssä sovituista (v) onko toimenpide avoin silloinkin kun edut annetaan venyttämällä säädöksiä hallinnollisella tasolla tavalla, joka ei ole julkinen Tietojen antaminen ja tarkistaminen F. Avoimuusperiaatteiden mukaisesti jäsenvaltiot tiedottavat toisilleen olemassaolevista ja ehdotetuista verotustoimenpiteistään, jotka kuuluvat edellä kohdissa C-E kuvailtujen sääntöjen soveltamisalaan. Lisäksi jäsenvaltiot voivat pyytää muilta jäsenvaltioilta tietoja mistä tahansa toimenpiteestä, joka näyttää mahdollisesti kuuluvan mainittujen kohtien soveltamisalaan. Neuvosto pyytää komissiota, jolle jäsenvaltiot myös toimittavat nämä tiedot, koordinoimaan jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa. G. on lisäksi tilaisuus keskustella muiden Jäsenvaltioilla jäsenvaltioiden verotustoimenpiteistä ja esittää niitä koskevia huomautuksia seurantaryhmässä, joka on avoin kaikille jäsenvaltioille. Nämä tarkistukset mahdollistavat huomion kiinnittämisen vaikutuksiin, joita näillä toimenpiteillä voi yhteisössä olla. Tämä prosessi, jossa on otettava huomioon edellä kohdassa E jäsenvaltioille mahdollisuuden arvioida paremmin, ovatko tietyt verotustoimenpiteet vahingollisia. Neuvosto pyytää komissiota valmistelemaan ryhmän kokoukset, joita pidetään tarvittaessa, ja valvomaan lähettää kertomuksen kunkin toimenpiteen tarkistamisesta neuvostolle. Kertomus voidaan myös julkaista, jos neuvosto katsoo sen aiheelliseksi. tarkistuksia. Seurantaryhmä tiedonvaihtoa ja tekijät, antaa luetellut H. Neuvosto korostaa tarvetta arvioida huolellisesti vaikutuksia, joita verotustoimenpiteillä on muihin jäsenvaltioihin, ja mikäli niitä käytetään erityisten alueiden taloudellisen toimenpiteet ovat näiden kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. tukemiseen, myös sitä, miten tehokkaita 12 Pidättyminen uusista toimenpiteistä Päättäessään politiikastaan jäsenvaltiot noudattavat edellä esitettyjä periaatteita, ja niiden tulee ottaa huomioon tarkistukset arvioidessaan, ovatko jotkin uudet verotustoimenpiteet tai -käytännöt vahingollisia. Neuvosto puolestaan kehottaa jäsenvaltioita osana menettelysääntöjä pidättymään uusien, yhteisön edun ja sen osana yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta vahingollisten verotustoimenpiteiden käyttöönotosta. Nykyisen lainsäädännön tarkistukset Jäsenvaltiot tarkistavat myös voimassa olevia lakejaan ja omaksumiaan käytäntöjä ottaen huomioon edellä esitetyt periaatteet ja tarkistusten tulokset. Neuvosto kehottaa jäsenvaltioita tarvittaessa muuttamaan lakeja ja käytäntöjä, jotta kaikki niihin sisältyvät vahingolliset toimenpiteet poistettaisiin [määräajassa, joka määritellään täsmällisesti, mutta jossa otetaan huomioon myös yritysten kohtuulliset toivomukset]. Verojen välttelyn ja veronkierron vastainen taistelu K. Neuvosto korostaa sitoutumistaan täydelliseen yhteistyöhön taistelussa verovilppiä ja veron kiertämistä vastaan erityisesti siten, että muille jäsenvaltioille luovutetaan tietoja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. L. Neuvosto toteaa, että verolakeihin ja kaksinkertaista verotusta koskeviin sopimuksiin tai vastatoimenpiteitä koskevilla määräyksillä on ja välttelyn ja veron kiertämisen toimenpiteitä yhteisön sisältyvillä väärinkäytöksiä perustavanlaatuinen merkitys vero vilpin vastustamisessa. Jäsenvaltioiden on sovellettava sellaisia oikeuden mukaisesti. Valtion tuet M. Neuvosto toteaa, että jotkut, vaikkakaan eivät kaikki näihin menettelysääntöihin sisältyvistä verotustoimenpiteistä kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92-94 artiklan sisältämien valtion tukia koskevien määräysten soveltamisalaan. Se toteaa edelleen, että menettelysääntöjen täytäntöönpanon pitäisi käytännössä vähentää tarvetta muuttaa yhteisön valtiontukisääntöjä verotuksen osalta. Rajoittamatta mitenkään yhteisön oikeutta neuvosto pyytää komissiota ohjaamaan valtiontukisääntöjen soveltamista verotuksellisiin tukiin ja sitoutumaan niiden tiukkaan soveltamiseen ottaen huomioon ne tuen kielteiset vaikutukset, jotka tulevat esiin näiden sääntöjen soveltamisessa. 13 Maantieteellinen ulottuvuus N. Näiden sääntöjen määräyksiä sovelletaan yhteisön sisällä, kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 227 artiklassa määrätään. Lisäksi neuvosto katsoo, että rehellistä kilpailua tukevien periaatteiden soveltaminen mahdollisimman laajalti voisi olla hyödyksi. Tästä syystä se kannustaa jäsenvaltioita esittämään sääntöjen hyväksymistä tukemaan aktiivisesti niiden soveltamista kansainvälisellä jäsenvaltioista riippuvaisilla tai niihin assosioituneilla alueilla. tasolla ja erityisesti Seuranta O. Menettelysääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi neuvosto kehottaa komissiota tämän toimiessa edellä F-H kohdissa kuvatulla tavalla esittämään neuvostolle asiasta kertomuksen vuosittain. tasapuolisen tehokkaan ja Uudelleentarkastelu Jäsenvaltiot tarkastelevat uudelleen näiden sääntöjen määräyksiä, kun niitä on sovellettu kaksi vuotta. Siinä vaiheessa jäsenvaltiot harkitsevat, onko sääntöjä laajennettava koskemaan myös sellaisen jäsenvaltion yleisiä yritysverotusta koskevia järjestelyjä, jossa verotaso on huomattavasti yhteisön keskiarvoa alhaisempi. 14 ISSN 1024-4492 KOM(97) 495 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 08 01 Luettelonumero : CB-CO-97-513-FI-C ISBN 92-78-25643-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg