title: Padomes Direktīva 97/57/EK (1997. gada 22. septembris), ar ko izveido Direktīvas 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū VI pielikumu

eurovoc_concepts:
environmental impact
marketing
plant health control
plant health product
product safety
public health

formats: html pdf print

text: 450 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. 31997L0057 27. 9. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 265/87 PADOMES DIREKTĪVA 97/57/EK (1997. gada 22. septembris), ar ko izveido Direktīvas 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū VI pielikumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, vērā Padomes 1991. ņemot jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 18. panta 1. punktu, gada 15. ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, koncentrāciju, tā kā jo sevišķi attiecībā uz visiem augu aizsardzības līdzekļiem jāievēro augsts visu gruntsūdeņu aizsardzības līmenis atbilstoši atļaujā izklāstītajiem lietošanas nosacījumiem; tā kā tādēļ jāno- drošina, lai augu aizsardzības līdzekļus atļauj tikai tad, kad ir pienācīgi pierādīts, ka to lietošana saskan ar atļaujā izklās- tītajiem nosacījumiem un neradīs tādu aktīvās vielas vai attie- reakcijas cīgo metabolītu produktus gruntsūdeņos, kas pārsniedz zemākās šajā direktīvā minētās gruntsūdeņu robežvērtības; tā kā šo piemēro arī augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur aktīvās vielas un kas tirgū jau ir divus gadus pēc Direktīvas 91/414/EEK izziņošanas, kas nozīmē to, ka attiecībā uz šādiem līdzekļiem atļauju var izsniegt tikai ja ir pienācīgi parādīts, ka saskaņā ar jaunajiem lietošanas nosacījumiem, kas tiks izklāstīti atļaujā, paredzētās koncentrācijas, kas rodas vienīgi no jaunā lietojuma, nepārs- niegs zemākās šajā direktīvā minētās robežvērtības; sadalīšanās tad, vai tā kā ar 1996. gada 18. jūnija Eiropas Kopienu Tiesas sprie- dumu (2) tika atcelta Padomes 1994. gada 27. jūlija Direktīva 94/43/EK (3), ar kuru izveido Direktīvas 91/414/EEK VI pieli- kumu; tā kā šīs direktīvas noteikumi par ūdens aizsardzību, tai skaitā noteikumi attiecībā uz kontroli neskar dalībvalstu pienākumus atbilstoši attiecīgajām direktīvām un jo sevišķi Direktīvām 75/440/EEK (4), 80/68/EEK (5) un 80/778/EEK (6); augu aizsardzības tā kā Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā izklāstīti vienoti principi, kas vērsti uz to, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, lemjot par līdzekļu atļaušanu vienveidīgi un augstākā pakāpē piemēro šīs direktīvas 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktu prasības, attiecībā uz cilvēku un dzīv- nieku veselības un vides aizsardzību, ko īsteno šī direktīva; tā kā notiek augšminēto direktīvu pārskatīšana, un vajadzības gadījumā pēc tam ir jāpieņem šī direktīva; tā kā īsais ieviešanas periods ir attaisnojams, jo, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1996. gada 18. jūnija lēmumu, pārska- tīti tikai noteikumi par gruntsūdeņiem, ir jānosaka sīki tā kā tādēļ lai novērtētu kandidātu piegādāto informāciju par augu aizsar- dzības līdzekļiem un, balstoties uz šāda novērtējuma rezultā- tiem, pieņemtu lēmumu par to atļaušanu; izstrādāti vērtēšanas principi, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. tā kā šādi principi 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktos minētajām prasībām, jānosaka ikvienai no dažādajām 4. panta 1. pants ar to pašu kārtību, tā kā sākotnēji šajā posmā ir iespējams noteikt vienotus prin- cipus tikai ķīmiskajiem augu aizsardzības līdzekļiem; tā kā tādēļ kāda noteikta Direktīvas saskaņā 91/414/EEK 18. panta 1. punktā, jānosaka vienoti principi attiecībā uz produktiem, kas satur mikroorganismus; tā kā šāda pieeja atbilst Direktīvai 91/414/EEK un jo īpaši tās 23. panta 2. punktam; (1) OV L 230, 19. 8. 1991. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/68/EK (OV L 277, 30. 10. 1996. , 25. lpp. ). jūnija spriedums C-303/94, (2) Parlamenta/Padomes 1996. gada 18. ECR, I-2943. lpp. (3) OV L 227, 1. 9. 1994. , 31. lpp. Ar šo saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu tiek izveidots Direk- tīvas 91/414/EEK VI pielikums. (4) Padomes 1975. gada 16. jūnija Direktīva 75/440/EEK par nepie- ciešamo dzeramā ūdens ieguvei dalībvalstīs paredzētā virszemes ūdens kvalitāti (OV L 194, 25. 7. 1975. , 26. lpp. ). Direktīvā jaunākie 377, grozījumi 31. 12. 1991. , 48. lpp. ). 91/692/EEK (OV L ar Direktīvu izdarīti (5) Padomes 1979. gada 17. decembra Direktīva 80/68/EEK par gruntsūdeņu aizsardzību pret dažu bīstamu vielu radītu piesārņo- jumu (OV L 20, 26. 1. 1980. , 43. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 91/692/EEK (OV L 377, 31. 12. 1991. , 48. lpp. ). (6) Padomes 1980. gada 15. jūlija Direktīva 80/778/EEK par lietošanai uzturā paredzēta ūdens kvalitāti (OV L 229, 30. 8. 1980. , 11. lpp. ) Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 91/692/EEK (OV L 377, 31. 12. 1991. , 48. lpp. ). 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 451 2. pants 4. pants Dalībvalstīs ne vēlāk kā līdz 1997. gada 1. oktobrim stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpil- dītu šīs direktīvas prasības. Ja dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka šādas atsauces izdarīšanas metodes. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 22. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs F. BODEN 452 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. PIELIKUMS “VI PIELIKUMS VIENOTI AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻU NOVĒRTĒŠANAS UN ATĻAUŠANAS PRINCIPI SATURS A. IEVADS B. NOVĒRTĒŠANA 1. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Vispārīgie principi Speciālie principi Iedarbīgums Nepieļaujamas ietekmes neesamība uz augiem vai to līdzekļiem Kontrolējamā ietekme uz mugurkaulniekiem Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību 2. 4. 1. Ko izraisa augu aizsardzības līdzeklis 2. 4. 2. Ko izraisa tā atlikumi 2. 5. Ietekme uz vidi 2. 5. 1. Darbība un izplatība vidē 2. 5. 2. Iedarbība uz blakussugām 2. 6. 2. 7. Analītiskās metodes Fizikālās un ķīmiskās īpašības C. LĒMUMU PIEŅEMŠANA 1. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Vispārīgi principi Speciālie principi Iedarbīgums Nepieļaujamas ietekmes uz augiem vai to produktiem neesamība Kontrolējamā ietekme uz mugurkaulniekiem Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību 2. 4. 1. Ko izraisa augu aizsardzības līdzeklis 2. 4. 2. Ko izraisa tā atlikumi 2. 5. Ietekme uz vidi 2. 5. 1. Darbība un izplatība vidē 2. 5. 2. Iedarbība uz blakussugām 2. 6. 2. 7. Analītiskās metodes Fizikālās un ķīmiskās īpašības 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 453 A. IEVADS 1. Šajā pielikumā izstrādātie principi ir virzīti uz to, lai nodrošinātu to, ka vērtējot un lemjot par augu aizsar- dzības līdzekļu atļaušanu, ar nosacījumu, ka tie ir ķīmiskie preparāti, visas dalībvalstis ieviestu šīs direktīvas 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktu prasības attiecībā uz augsto cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmenī. 2. Novērtējot pieteikumus un piešķirot atļaujas, dalībvalstis: a) — nodrošina, lai ne vēlāk kā novērtēšanas beigu brīdī lēmumu pieņemšanas nolūkā piegādātie materiāli atbilstu III pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā neskarot šīs direktīvas 13. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 4. un 6. punkta noteikumus, — nodrošina, lai iesniegtā informācija būtu pieņemama daudzuma, kvalitātes, konsekventuma un atbil- stības ziņā un būtu pietiekama pienācīgai materiālu novērtēšanai, — vajadzības gadījumā novērtē pieteikuma iesniedzēja sniegto pamatojumu par dažu ziņu trūkumu; b) ņem vērā II pielikuma ziņas par augu aizsardzības līdzeklī esošo aktīvo vielu, kas iesniegta attiecīgās aktīvās vielas iekļaušanai I pielikumā, un šo ziņu novērtēšanas rezultātus vajadzības gadījumā neatkarīgi no šīs direktīvas 13. panta 1. punkta b) apakšpunkta, 2. , 3. un 6. punkta noteikumiem; c) ņem vērā citu attiecīgo iegūstamo tehnisko vai zinātnisko informāciju par augu aizsardzības līdzekļa darbību vai augu aizsardzības līdzekļa, tā elementu vai atlikumu potenciālo kaitīgo iedarbību. 3. 4. 5. 6. Ja speciālajos novērtēšanas principos ir atsauce uz II pielikumā sniegtajām ziņām, ar to saprot 2. punkta b) apakšpunktā minētās ziņas. Ja sniegtās ziņas un informācija ir pietiekama, lai pabeigtu viena paredzētā lietojuma novērtēšanu, jānovērtē pieteikumi un jāpieņem lēmums par paredzēto lietojumu. Ievērojot sniegto pamatojumu un jebkuru secīgo precizējumu, dalībvalstis noraida tos pieteikumus, attiecībā uz kuriem informācijas trūkums ir tāds, ka nav iespējams pabeigt novērtēšanu un pieņemt uzticamu lēmumu vismaz par vienu no paredzētajiem lietojumiem. Novērtēšanas un lēmumu pieņemšanas laikā dalībvalstis sadarbojas ar pieteikumu iesniedzējiem, lai ātri atri- sinātu jautājumus par iesniegtajiem materiāliem vai lai agrīnā posmā noteiktu papildpētījumus, kādi vaja- dzīgi pienācīgai dokumentu novērtēšanai, vai lai grozītu jebkurus paredzētos nosacījumus augu aizsardzības līdzekļa lietošanai, vai lai izmainītu tā dabu vai tā sastāvu, lai pilnībā apmierinātu šā pielikuma vai šīs direk- tīvas prasības. Dalībvalstis parasti nonāk pie argumentēta lēmuma 12 mēnešos no tehniski pilnīgu materiālu saņemšanas. Tehniski pilnīgi materiāli ir tādi, kas apmierina visas III pielikuma prasības. Spriedumiem, ko pieņem dalībvalstu kompetentās iestādes vērtēšanas un lēmumu pieņemšanas procesā, jābūt pieņemtiem, balstoties uz zinātniskiem, vēlams starptautiski (piemēram, EPPO) atzītiem principiem, un ievērojot eksperta padomu. B. NOVĒRTĒŠANA 1. Vispārīgie principi 1. Ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās atziņas, dalībvalstis novērtē A daļas 2. punktā minēto informāciju, bet jo sevišķi: a) novērtē augu aizsardzības līdzekļa iedarbīgumu un fitotoksiskumu saistībā ar katru lietojumu, kuram tiek lūgta atļauja; 454 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. b) nosaka radušos apdraudējumus, novērtē to nozīmību un spriež par iespējamo cilvēku, dzīvnieku vai vides apdraudējumu. 2. Saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta noteikumiem, kas inter alia norāda, ka dalībvalstis ņem vērā visus para- stos nosacījumus, atbilstoši kuriem augu aizsardzības līdzekli var izmantot, kā arī tā lietošanas sekas, dalībvalstis nodrošina, lai vērtējot ņemtu vērā paredzētos praktiskos lietošanas nosacījumus un jo sevišķi lietošanas nolūku, devu, veidu, biežumu un grafiku, kā arī preparāta sastāvu un dabu. Kad vien iespējams, dalībvalstis ņem vērā integrētās kontroles principus. 3. Novērtējot iesniegtos pieteikumus, dalībvalstis ņem vērā lauksaimniecības, augu veselības vai vides (tai skaitā klimatiskos) apstākļus lietošanas platībās. 4. Interpretējot novērtēšanas rezultātus, dalībvalstis ņem vērā iespējamo nenoteiktību informācijā, kas radu- sies vērtējot, ar mērķi nodrošināt, ka līdz minimumam tiek samazināta iespēja neatklāt nelabvēlīgo ietekmi vai nenovērtēt tās nozīmi. Pārbauda lēmumu pieņemšanas procesu, lai noteiktu kritiskos punktus vai informācijas pozīcijas, nenoteiktība kurās var izraisīt nepatiesu apdraudējuma klasificēšanu. Pirmais veiktais novērtējums balstās uz vislabākajiem pieejamajiem datiem vai novērtējumu, kas atspo- guļo reālos augu aizsardzības līdzekļa lietošanas apstākļus. Pēc tam būtu jāveic atkārtota novērtēšana, ņemot vērā potenciālo nenoteiktību attiecībā uz kritiskajiem datiem un lietošanas apstākļus, kuru iestāšanās ir iespējama un kuru rezultātā tiek iegūta reāla vissliktākā gadījumā pieeja, lai noteiktu, vai ir iespējams tas, ka sākotnējais novērtējums varētu būtiski atšķirties. 5. Ja speciālie 2. sadaļas principi augu aizsardzības līdzekļa novērtēšanā paredz izmantot kalkulācijas modeļus, šie modeļi: — veic vislabāko iespējamo visu attiecīgo procesu novērtējumu, ievērojot reālos parametrus un pieņē- mumus, — tos iesniedz B daļas 1. 4. punktā minētās analīzes veikšanai, — tos uzticami apstiprina ar mērījumiem, kas veikti atbilstoši apstākļiem, kas piemēroti modeļa izman- tošanai, — tie atbilst apstākļiem lietošanas platībā. 6. Ja konkrētajos principos ir minēti metabolīti, sadalīšanās vai reakciju produkti, ņem vērā tikai tās vielas, kas saistītas ar paredzēto kritēriju. 2. Speciālie principi Lai novērtētu ziņas un informāciju, kas iesniegta pieteikumu pamatošanai un neskarot 1. sadaļas vispārīgos principus, dalībvalstis ievieš šādus principus. 2. 1. Iedarbīgums 2. 1. 1. Ja attiecīgais lietojums attiecināms uz kontroli vai aizsardzību pret kādu organismu, dalībvalstis novērtē iespēju, vai šis organisms varētu būt bīstams atbilstošos lauksaimniecības, augu veselības un vides (tai skaitā klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā. 2. 1. 2. Ja iecerētais lietojums attiecināms uz iedarbību, kas nav kontrole vai aizsardzība pret kādu organismu, dalībvalstis izvērtē, vai atbilstošos lauksaimnieciskajos, augu veselības un vides (tai skaitā klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā varētu rasties nozīmīgi bojājumi, zaudējumi vai neērtības, ja augu aizsardzības līdzeklis netiktu lietots. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 455 2. 1. 3. Dalībvalstis novērtē informāciju par augu aizsardzības līdzekļa iedarbību saskaņā ar III pielikumu, ņemot vērā kontroles pakāpi vai vēlamās iedarbības apjomu un ņemot vērā attiecīgos eksperimentālos apstākļus, piemēram: — kultūras vai šķirnes izvēli, — lauksaimniecības un vides (tai skaitā klimatiskos) apstākļus, — kaitīgā organisma klātbūtni un koncentrāciju, — kultūras un organisma attīstības stadiju, — izmantotā augu aizsardzības līdzekļa daudzumu, — ja prasīts, uz etiķetes izmantotās palīgvielas daudzumu, — izmantošanas biežumu un grafiku, — lietošanas ierīču veidu. 2. 1. 4. Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa darbību dažādos lauksaimniecības, augu veselības un vides (tai skaitā klimatiskajos) apstākļos, kādi praktiski var rasties paredzētā lietojuma platībā, un jo sevišķi: i) iecerētās iedarbības atbilstīgi devai, līmeni, atbilstību un ilgumu, salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem un tukšo mēģinājumu; ii) vajadzības gadījumā ietekmi uz ražu vai uzglabāšanas laikā radušos zaudējumu samazināšanu daudzuma un/vai kvalitātes ziņā, salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem un tukšo mēģinājumu. Ja atbilstoša standartlīdzekļa nav, dalībvalstis vērtē augu aizsardzības līdzekļa darbību, lai noteiktu, vai ir vērojams konsekvents un noteikts uzlabojums lauksaimniecības, augu veselības un vides (tai skaitā klimati- skajos) apstākļos paredzētajā lietojuma platībā. 2. 1. 5. Ja uz līdzekļa etiķetes ir paredzēts, ka augu aizsardzības līdzeklis jālieto kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem un/vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, dalībvalstis veic 2. 1. 1. līdz 2. 1. 4. punktā minēto novērtēšanu, vērtējot informāciju, kas sniegta par tvertnes maisījumu. Ja uz līdzekļa etiķetes ir ieteikumi augu aizsardzības līdzekli lietot kopā ar citiem augu aizsardzības līdz- ekļiem un/vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, dalībvalstis novērtē maisījuma un tā lietošanas nosacījumu atbilstību. 2. 2. Nepieļaujamas ietekmes uz augiem vai to produktiem neesamība 2. 2. 1. Dalībvalstis novērtē nelabvēlīgās ietekmes pakāpi uz apstrādāto kultūru pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstīgi paredzētajiem lietošanas nosacījumiem, vajadzības gadījumā salīdzinot ar atbilstošu stan- dartlīdzekli vai līdzekļiem, ja tādi ir, un/vai ar tukšo mēģinājumu. a) Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) III pielikumā dotās ziņas par iedarbīgumu; ii) citu atbilstīgu informāciju par augu aizsardzības līdzekli, piemēram, preparāta dabu, devu, lietošanas metodi, lietošanas biežumu un grafiku; iii) citu attiecīgo informāciju saskaņā ar II pielikumu par aktīvo vielu, tai skaitā iedarbības veidu, tvaika spiedienu, gaistamību un šķīdību ūdenī; b) vērtē: i) novērotās fitotoksiskās iedarbības raksturu, biežumu, līmeni un ilgumu un lauksaimniecības, augu veselības un vides (tai skaitā klimatisko) apstākļus, kas to ietekmē; ii) atšķirības starp galvenajām šķirnēm attiecībā uz to jūtīgumu pret fitotoksisko iedarbību; iii) to apstrādātās kultūras vai augu produktu daļu, kurā novērota fitotoksiskā iedarbība; iv) nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādāto kultūru vai augu produktiem daudzuma un/vai kvalitātes ziņā; v) nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādātajiem augiem vai augu produktiem, ko izmanto pavairošanai, attie- cībā uz dzīvotspēju, dīgtspēju, asnu dzīšanu, sakņu veidošanos un augšanu; vi) attiecībā uz gaistošiem līdzekļiem, nelabvēlīgo ietekmi uz blakus esošajām kultūrām. 456 LV 2. 2. 2. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. Ja pieejamā informācija rāda, ka pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētajiem lietošanas nosacījumiem augsnē, augā vai uz auga saglabājas nozīmīgs daudzums aktīvās vielas, metabolītu, sadalīšanās vai reakcijas produktu, dalībvalstis novērtē nelabvēlīgās ietekmes pakāpi uz secīgajām kultūrām. Šo novērt- ēšanu veic atbilstīgi 2. 2. 1. punktā minētajam. 2. 2. 3. Ja uz līdzekļa etiķetes ir paredzēts, ka augu aizsardzības līdzeklis jālieto kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, 2. 1. 1. punktā minēto novērtēšanu veic, vērtējot informāciju, kas sniegta par tvertnes maisījumu. 2. 3. Kontrolējamā ietekme uz mugurkaulniekiem Ja paredzēts, ka augu aizsardzības līdzekļa iecerētais lietojums ietekmēs mugurkaulniekus, dalībvalstis novērtē mehānismu, kā šī ietekme notiek, kā arī novēroto iedarbību uz mērķa dzīvnieku uzvedību un vese- lību, ja ir paredzēts nogalināt mērķa dzīvnieku, tās novērtē laiku, kāds vajadzīgs, lai iestātos dzīvnieka nāve, un apstākļus, kādos tā iestājas. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) visu attiecīgo II pielikumā minēto informāciju un novērtējuma, tai skaitā toksikoloģisko un metabolisma pētījumu, rezultātus; ii) visu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā toksikoloģiskos pētījumus un ziņas par iedarbīgumu. 2. 4. Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību 2. 4. 1. K o i z r a i s a a u g u a i z s a r d z ī b a s l ī d z e k l i s 2. 4. 1. 1. Dalībvalstis novērtē operatora pakļaušanu aktīvo vielu iedarbībai un/vai toksikoloģiski būtiskiem savienoju- miem augu aizsardzības līdzeklī, kas var rasties iecerētajos lietošanas apstākļos (ieskaitot konkrēto devu, lietošanas metodi un klimatiskos apstākļus), dodot priekšroku reālajai informāciju par iedarbību, bet ja šāda informācija nav pieejama, piemērotu un apstiprinātu aprēķinu modeli; a) vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) II pielikumā minētos toksikoloģiskos un metabolisma pētījumu un novērtēšanas, tai skaitā operatora pieļaujamā apdraudējuma līmeņa (AOEL) rezultātus. Operatora pieļaujamais apdraudējuma līmenis ir maksimālais aktīvās vielas daudzums, kādam operators var būt pakļauts bez jebkādas nelabvēlīgas ietekmes uz veselību. AOEL izsaka ķīmiskās vielas miligramos uz kilogramu operatora ķermeņa masas. AOEL ir noteikts, balstoties uz augstāko līmeni, kurā nav novērojama nelabvēlīga ietekme izmēģinājumos ar visjūtīgākajām attiecīgo dzīvnieku sugām, vai arī, ja ir pieejama attiecīgā informā- cija, attiecībā uz cilvēkiem; ii) citu attiecīgo informāciju par aktīvo vielu, piemēram, tās fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām; iii) III pielikumā minētos toksikoloģiskos pētījumus, tai skaitā vajadzības gadījumā uzsūkšanās caur ādu pētījumus; iv) citu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju, piemēram: — preparāta sastāvu, — preparāta dabu, — iesaiņojuma lielumu, noformējumu un veidu, — lietošanas jomu un kultūras vai mērķa dabu, — lietošanas metodi, tai skaitā rīkošanos ar līdzekli, tā ielādi un sajaukšanu, — ieteiktos pakļaušanas apdraudējumam mazināšanas pasākumus, — ieteikumus attiecībā uz aizsargapģērbu, — maksimālo lietošanas devu, — minimālo izsmidzināmo tilpumu, kas norādīts uz etiķetes, — lietošanas reižu skaitu un grafiku; 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 457 b) šādu novērtēšanu veic katram lietošanas metodes veidam un katrai lietošanas iekārtai, kas paredzēta augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai, kā arī dažāda veida un lieluma konteineriem, ņemot vērā augu aizsar- dzības līdzekļa sajaukšanu, ielādu, lietošanu, iekārtu tīrīšanu un ierasto ekspluatēšanu. 2. 4. 1. 2. Dalībvalstis pārbauda informāciju, kas saistīta ar paredzētā iesaiņojuma veidu un īpašībām, jo sevišķi ņemot vērā šādus aspektus: — iesaiņojuma veidu, — tā izmērus un ietilpību, — atveres lielumu, — aizvēršanas veidu, — tā stiprību, hermētiskumu un izturību attiecībā uz uzglabāšanu un pārvadāšanu, — tā izturību un savietojamību ar saturu. 2. 4. 1. 3. Dalībvalstis pārbauda aizsargapģērba un paredzēto iekārtu veidu un īpašības, jo sevišķi ievērojot šādus aspektus: — pieejamību un piemērojamību, — valkāšanas vieglumu, ņemot vērā fizisko spriedzi un klimatiskos apstākļus. 2. 4. 1. 4. Dalībvalstis novērtē iespēju, cik lielā mērā citus cilvēkus (apkārtējos cilvēkus vai darbiniekus, kuri apdraudēti pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas) vai dzīvniekus apdraud aktīvā viela un/vai citi toksikoloģiski būtiski savienojumi augu aizsardzības līdzeklī paredzētajos lietošanas apstākļos. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) II pielikumā minētos aktīvo vielu toksikoloģiskos un metabolisma pētījumus un novērtēšanas, tai skaitā operatora pieļaujamā apdraudējuma līmeņa (AOEL) rezultātus; ii) III pielikumā minētos toksikoloģiskos pētījumus, tai skaitā vajadzības gadījumā uzsūkšanās caur ādu pētī- jumus; iii) citu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, piemēram: — atkārtotas izmantošanas laikposmus, vajadzīgos nogaidīšanas laikposmus vai citus aizsargpasākumus cilvēku un dzīvnieku aizsardzībai, — lietošanas, jo sevišķi izsmidzināšanas metodi, — maksimālo lietojuma devu, — maksimālo izsmidzināšanas tilpumu, — preparāta sastāvu, — atlikumus, kas paliek uz augiem un augu produktiem pēc apstrādes, — turpmākās darbības, kurām pakļauti darbinieki. 2. 4. 2. K o i z r a i s a a t l i k u m i 2. 4. 2. 1. Dalībvalstis novērtē konkrēto II pielikumā minēto informāciju par toksikoloģiju un jo sevišķi par: — pieļaujamās diennakts devas (ADI) noteikšanu, — metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu identifikāciju apstrādātajos augos vai to produktos, — aktīvās vielas un tās metabolītu atlieku uzvedību no izmantošanas brīža līdz ražas novākšanai, vai, līdz- ekli izmantojot pēc ražas novākšanas, līdz uzglabāto augu produktu izkraušanai. 2. 4. 2. 2. Pirms atlikumu līmeņu novērtēšanas veiktajos izmēģinājumos vai dzīvnieku izcelsmes produktos dalībvalstis pārbauda šādu informāciju: — ziņas par paredzēto labo lauksaimniecības praksi, tai skaitā III pielikumā minēto informāciju par lietošanu un paredzētajiem pirmsražas novākšanas intervāliem paredzētajai lietošanai, vai, izmantojot pēc ražas novākšanas, atturēšanās vai uzglabāšanas laikposmiem, — preparāta daba, — analītiskās metodes un atlikumu noteikšana. 458 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. 2. 4. 2. 3. Pamatojoties uz piemērotiem statistiskajiem modeļiem, dalībvalstis novērtē atlikumu līmeņus, kas novēroti veiktajos izmēģinājumos. Šo novērtēšanu veic katram paredzētajam lietojumam un ņem vērā: i) paredzētos augu aizsardzības līdzekļa lietošanas apstākļus; ii) konkrēto III pielikumā minēto informāciju par atlikumiem apstrādātos augos vai uz tiem, augu produktos, pārtikā un barībā, un atlikumu sadalījumu starp ēdamām un neēdamām daļām; iii) konkrēto II pielikumā minēto informāciju par atliekām apstrādātos augos vai uz tiem, augu produktos, pārtikā un barībā, un novērtēšanas rezultātiem; iv) reālās informācijas ekstrapolācijas iespējas no vienas kultūras uz citu. 2. 4. 2. 4. Dalībvalstis novērtē atlikumu līmeņus, kas novēroti dzīvnieku izcelsmes produktos, ņemot vērā III pielikuma A daļas 8. 4. punktā minēto informāciju un atlikumus, kas rodas no citiem lietojumiem. 2. 4. 2. 5. Dalībvalstis novērtē potenciālo patērētāju apdraudējumu, lietojot produktus uzturā, un vajadzības gadījumā citus apdraudējuma veidus, izmantojot piemērotu aprēķinu modeli. Vērtējot vajadzības gadījumā ņem vērā citus informācijas avotus, piemēram, citus tādu atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietojumus, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus. 2. 4. 2. 6. Dalībvalstis vajadzības gadījumā novērtē dzīvnieku apdraudējumu, ņemot vērā apstrādātajos augos vai to produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai, konstatētos atlikumu līmeņus. 2. 5. Ietekme uz vidi 2. 5. 1. D a r b ī b a u n i z p l a t ī š a n ā s v i d ē Novērtējot augu aizsardzības līdzekļa darbību un izplatīšanos vidē, dalībvalstis ņem vērā visus vides aspektus, tai skaitā floru un faunu, un jo sevišķi sekojošo: 2. 5. 1. 1. Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa iespēju paredzētajos lietošanas apstākļos sasniegt augsni; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē līdzekļa sadalīšanās ātrumu un veidu augsnē, aktīvās vielas un attiecīgo meta- bolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu pārvietošanos augsnē un kopējās koncentrācijas izmaiņas (ekstra- hējama vai neekstrahējama (*)), kas varētu rasties augsnē paredzētajā lietojuma teritorijā pēc augu aizsar- dzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) konkrēto II pielikumā paredzēto informāciju par līdzekļa darbību un pārveidi augsnē, kā arī attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) citu atbilstīgu informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — molekulāro svaru, — šķīdību ūdenī, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu, — tvaika spiedienu, — iztvaikošanas ātrumu, — disociācijas konstanti, — fotosadalīšanās ātrumu un sadalīšanās produktus, — hidrolīzes ātrumu attiecībā uz pH un sadalīšanās produktus; iii) visu III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par tā sada- līšanos un izkliedēšanos augsnē; iv) vajadzības gadījumā citu to augu aizsardzības līdzekļu atļauto lietojumu paredzētajā lietojuma platībā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus. (*) Neekstrahējamos atlikumus (dažkārt sauktus par “saistītiem” vai “neekstrahētiem” atlikumiem) augos un augsnē definē kā ķīmiskās sugas, kas radušās no pesticīdiem, ko lieto atbilstoši labai lauksaimniecības praksei un ko nevar ekstrahēt ar metodēm, kas būtiski nemaina šo atlikumu ķīmisko dabu. Tiek uzskatīts, ka šie neekstrahējamie atlikumi neietver daļas, kuru metaboliskās izmantošanas rezultātā rodas dabiski produkti. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 459 2. 5. 1. 2. Dalībvalstis novērtē paredzētajos ja šāda iespēja pastāv, tās, iespēju sasniegt gruntsūdeņus; izmantojot piemērotu Kopienas līmenī apstiprinātu aprēķinu modeli, novērtē aktīvās vielas un attiecīgo metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu koncentrāciju, kas varētu rasties gruntsūdeņos paredzētajā lietojuma platībā pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. augu aizsardzības lietošanas apstākļos līdzekļa Tikmēr, kamēr nav apstiprināts Kopienas aprēķinu modelis, dalībvalstis novērtēšanu veic, galvenokārt balsto- ties uz II un III pielikumā minēto pētījumu rezultātiem par līdzekļa pārvietošanos un noturīgumu augsnē. Vērtējot ņem vērā arī šādu informāciju: i) speciālo II pielikumā paredzēto informāciju par līdzekļa darbību un pārveidi augsnē un ūdenī un attie- cīgos novērtēšanas rezultātus; ii) citu atbilstīgu informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — molekulāro svaru, — šķīdību ūdenī, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu, — tvaika spiedienu, — iztvaikošanas ātrumu, — hidrolīzes ātrumu attiecībā uz pH un sadalīšanās produktus, — disociācijas konstanti; iii) visu III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par tā sada- līšanos un izkliedēšanos augsnē un ūdenī; iv) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietojumu paredzētajā lietojuma platībā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus; v) vajadzības gadījumā informāciju par izkliedēšanos, tai skaitā līdzekļa transformēšanos un sorbciju piesā- tinātajā zonā; vi) vajadzības gadījumā informāciju par kārtību dzeramā ūdens iegūšanai un apstrādi paredzētajā lietojuma teritorijā; vii) vajadzības gadījumā kontroles informāciju par aktīvās vielas un attiecīgo metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu esamību vai neesamību gruntsūdeņos iepriekšējās to augu aizsardzības līdzekļu lietošanas rezultātā, kas satur to pašu aktīvo vielu, vai rada tādus pašus atlikumus, šādu kontroles infor- māciju konsekventi interpretē zinātniskā veidā. 2. 5. 1. 3. Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa iespēju paredzētajos lietošanas apstākļos sasniegt virszemes ūdeņus; ja šāda iespēja pastāv, tās, izmantojot Kopienas līmenī apstiprinātu piemērotu aprēķinu modeli, novērtē tādu aktīvās vielas un metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu īstermiņa un ilgtermiņa pro- gnozēto koncentrāciju, kas varētu rasties virszemes ūdeņos paredzētajā lietojuma teritorijā pēc augu aizsar- dzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. Ja nav apstiprināta Kopienas aprēķinu modeļa, dalībvalstis vērtēšanu veic, galvenokārt balstoties uz II un III pielikumā minēto pētījumu rezultātiem par līdzekļa pārvietošanos un noturīgumu augsnē, un II un III pieli- kumā minēto informāciju par noteci un pašteci. Vērtējot ņem vērā arī šādu informāciju: i) konkrēto II pielikumā paredzēto informāciju par līdzekļa darbību un pārveidi augsnē un ūdenī un tās novērtēšanas rezultātus; ii) citu atbilstīgu informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — molekulāro svaru, — šķīdību ūdenī, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu, 460 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. — tvaika spiedienu, — iztvaikošanas ātrumu, — hidrolīzes ātrumu attiecībā uz pH un sadalīšanās produktus, — disociācijas konstanti; iii) visu III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par tā sada- līšanos un izkliedēšanos augsnē un ūdenī; iv) iespējamos apdraudējuma ceļus: — pašteci, — noteci, — pārdozējumu, — izplūšanu pa drenām, — filtrēšanos, — nogulsnēšanos atmosfērā; v) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētajā lietojuma teritorijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus; vi) vajadzības gadījumā informāciju par kārtību dzeramā ūdens iegūšanai un apstrādei paredzētajā lietojuma teritorijā. 2. 5. 1. 4. Dalībvalstis novērtē paredzētajos lietošanas apstākļos augu aizsardzības līdzekļa izkliedēšanās gaisā iespēju; ja šāda iespēja pastāv, tās, vajadzības gadījumā izmantojot piemērotu apstiprinātu aprēķinu modeli, veic vislabāko iespējamo aktīvās vielas un to attiecīgo metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu koncentrā- cijas novērtējumu, kas varētu rasties gaisā pēc augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas saskaņā ar paredzēta- jiem lietošanas nosacījumiem. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) konkrēto II pielikumā paredzēto informāciju par līdzekļa darbību un izplatību augsnē, ūdenī un gaisā un tās novērtēšanas rezultātus; ii) citu attiecīgo informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — tvaika spiedienu, — šķīdību ūdenī, — hidrolīzes ātrumu attiecībā uz pH un sadalīšanās produktus, — fotoķīmisko sadalīšanos ūdenī un gaisā un sadalīšanās produktus, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu; iii) visu III pielikumā minēto attiecīgo informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par tā sadalīšanos un izkliedēšanos gaisā. 2. 5. 1. 5. Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa un tā iesaiņojuma iznīcināšanas un dezaktivācijas kārtību. 2. 5. 2. I e d a r b ī b a u z b l a k u s s u g ā m Aprēķinot toksiskuma/apdraudējuma rādītājus, dalībvalstis ņem vērā toksiskumu attiecībā uz visjūtīgāko attiecīgo organismu, kurš izmantots pārbaudēs. 2. 5. 2. 1. Dalībvalstis novērtē putnu un virszemes mugurkaulnieku apdraudējuma iespēju, ko rada augu aizsardzības tās novērtē īstermiņa un ilgtermiņa ieskaitot reprodukciju, pēc augu līdzeklis paredzētajos lietošanas apstākļos; apdraudējuma apjomu, kāds sagaidāms attiecībā uz šiem organismiem, aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. ja šāda iespēja pastāv, a) Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) konkrētu informāciju, kas saistīta ar toksikoloģiskajiem pētījumiem attiecībā uz zīdītājiem, un ietekmi uz putniem un citiem blakussugu sauszemes mugurkaulniekiem, ieskaitot ietekmi uz reprodukciju, un citu attiecīgo II pielikumā minēto informāciju par aktīvo vielu un attiecīgiem novērtēšanas rezultā- tiem; ii) visu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par ietekmi uz putniem un citiem blakussugu sauszemes mugurkaulniekiem; iii) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma teritorijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus; 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 461 b) vērtē: i) aktīvās vielas un to attiecīgo metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu darbību un izplatīšanos, tai skaitā noturību un biokoncentrāciju, kas pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas rodas dažādās vides daļās; ii) prognozēto to sugu apdraudējumu, kuras domājams tiks apdraudētas līdzekļa lietošanas laikā vai laik- posmā, kurā saglabājas atlikumi, ņemot vērā visus attiecīgos apdraudējuma ceļus, piemēram, noteiktā produkta vai apstrādātas barības uzņemšanas iedarbību uz mugurkaulniekiem, mugurkaulnieku laupī- juma barošanos, saskari ar pārmērīgi apsmidzinātu vai apstrādātu veģetāciju; iii) akūta īstermiņa, bet vajadzības gadījumā arī ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma rādītājus. Toksi- skuma/apdraudējuma rādītājus attiecīgi definē kā LD50, LC50 vai nenovērotās iedarbības koncentrācijas (NOEC), kas izteikta, pamatojoties uz aktīvo vielu, un prognozētā apdraudējuma, kas izteikts mg/kg ķermeņa svara attiecību. 2. 5. 2. 2. Dalībvalstis novērtē iespējamo ūdens organismu apdraudējumu, ko rada augu aizsardzības līdzeklis paredzē- tajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē īstermiņa un ilgtermiņa apdraudējuma pakāpi, kāda sagaidāma attiecībā uz ūdens organismiem pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. a) Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) konkrēto II pielikumā minēto informāciju attiecībā uz ietekmi uz ūdens organismiem un novērt- ēšanas rezultātus; ii) citu attiecīgo informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — šķīdību ūdenī, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu, — tvaika spiedienu, — iztvaikošanas ātrumu, — KOC, — biosadalīšanos ūdens sistēmās un jo sevišķi biosadalīšanās pakāpi, — fotosadalīšanās ātrumu un sadalīšanās produktus, — hidrolīzes ātrumu attiecībā uz pH un sadalīšanās produktus; iii) visu III pielikumā minēto attiecīgo informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par tā ietekmi uz ūdens organismiem; iv) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietojumu paredzētajā lietojuma terito- rijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādas pašas atlikumus; b) vērtē: i) aktīvās vielas un attiecīgo metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu atlikumu darbību un izpla- tīšanos ūdenī, nogulsnēs vai zivīs; ii) akūta toksiskuma/apdraudējuma rādītāju aprēķināšanu attiecībā uz zivīm un dafniju. Šo rādītāju attie- cīgi nosaka kā akūtā LC50 vai EC50 un iepriekšnoteiktās īstermiņa koncentrācijas vidē attiecību; iii) aļģu augšanas kavēšanas/apdraudējuma rādītāja aprēķināšanu. Šo rādītāju attiecīgi nosaka kā EC50 un iepriekšnoteiktās īstermiņa koncentrācijas vidē attiecību; iv) ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma rādītāju aprēķināšanu attiecībā uz zivīm un dafniju. Ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma rādītāju definē kā NOEC un iepriekšnoteiktās ilgtermiņa koncentrācijas vidē attiecību; v) vajadzības gadījumā zivju biokoncentrāciju un iespējamo zivjēdāju un cilvēku apdraudējumu; vi) ja augu aizsardzības līdzeklis jāpiemēro tieši virszemes ūdeņos, tad vērtē virszemes ūdeņu kvalitātes, piemēram, pH vai izšķīdinātā skābekļa satura izmaiņas. 462 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. 2. 5. 2. 3. Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa radīto medus bišu apdraudējuma iespēju paredzētajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē īstermiņa un ilgtermiņa apdraudējuma pakāpi, kāda sagaidāma attiecībā uz medus bitēm pēc augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. a) Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) konkrēto II pielikumā minēto informāciju par toksiskumu attiecībā uz medus bitēm un attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) citu attiecīgo informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — šķīdību ūdenī, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu, — tvaika spiedienu, — fotosadalīšanās ātrumu un sadalīšanās produktus, — iedarbības veidu (piemēram, kukaiņu augšanu regulējoša darbība); iii) citu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā toksiskumu attiecībā uz medus bitēm; iv) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietojumu paredzētajā lietojuma terito- rijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus; b) vērtē: i) attiecību starp maksimālo lietojuma devu, kas izteikta aktīvās vielas gramos uz hektāru un saskari, kā arī orālo LD50, kas izteikts µg aktīvās vielas uz vienu biti (bīstamības attiecība), un vajadzības gadījumā atlikumu noturību uz apstrādātajiem augiem vai apstrādātajos augos; ii) vajadzības gadījumā iedarbību uz medus bišu kūniņām, medus bišu uzvedību, koloniju izdzīvošanu un attīstību pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacīju- miem. 2. 5. 2. 4. Dalībvalstis novērtē derīgo posmkāju, izņemot medus bites, apdraudējuma iespēju, ko rada augu aizsardzības līdzeklis paredzētajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē sagaidāmo nāvējošo un gandrīz nāvējošo ietekmi uz šiem organismiem, un to aktivitātes samazināšanos pēc augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) konkrēto II pielikumā minēto informāciju par toksiskumu attiecībā uz medus bitēm un citiem derīgiem posmkājiem un attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) citu attiecīgo informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — šķīdību ūdenī, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu, — tvaika spiedienu, — fotosadalīšanās ātrumu un sadalīšanās produktus, — iedarbības režīmu (piemēram, kukaiņu augšanu regulējoša darbība); iii) citu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, piemēram: — ietekmi uz derīgiem posmkājiem, izņemot bites, — toksiskumu attiecībā uz medus bitēm, — sākotnējā bioloģiskajā skrīningā iegūtās ziņas, — maksimālo lietojuma devu, — maksimālo lietojuma reižu skaitu un grafiku; iv) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma teritorijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 463 2. 5. 2. 5. Dalībvalstis novērtē slieku un citu blakussugu augsnes makroorganismu apdraudējuma iespēju, ko rada augu aizsardzības līdzeklis paredzētajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē īstermiņa un ilgter- miņa apdraudējuma pakāpi, kāda sagaidāma attiecībā uz šiem organismiem pēc augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. a) Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) konkrēto II pielikumā minēto informāciju par aktīvās vielas toksiskumu attiecībā uz sliekām un citiem blakussugu augsnes makroorganismiem un attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) citu atbilstīgo informāciju par aktīvo vielu, piemēram: — šķīdību ūdenī, — oktanola/ūdens sašķelšanās koeficientu, — adsorbcijas Kd, — tvaika spiedienu, — hidrolīzes ātrumu attiecībā uz pH un sadalīšanās produktus, — fotosadalīšanās ātrumu un sadalīšanās produktus, — sadalīšanās augsnē DT50 un DT90; iii) visu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par ietekmi uz sliekām un citiem blakussugu augsnes makroorganismiem; iv) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma teritorijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus; b) vērtē: i) nāvējošo un gandrīz nāvējošo ietekmi; ii) paredzēto sākotnējo un ilgtermiņa koncentrāciju vidē; iii) akūta toksiskuma/apdraudējuma attiecības (kas noteikta kā LC50 un iepriekšnoteiktās sākotnējās koncentrācijas vidē dalījums) un ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma attiecības (kas noteikta kā NOEC un iepriekšnoteiktās sākotnējās koncentrācijas vidē attiecība) aprēķināšanu; iv) vajadzības gadījumā atlikumu biokoncentrāciju un noturību sliekās. 2. 5. 2. 6. Ja novērtēšanā, kas veikta atbilstoši B daļas 2. 5. 1. 1. punktam, netiek izslēgta iespēja, ka augu aizsardzības līdzeklis paredzētajos lietošanas apstākļos sasniedz augsni, dalībvalstis novērtē ietekmi uz mikrobiālo aktivi- tāti, piemēram, ietekmi uz slāpekļa un oglekļa mineralizācijas procesiem augsnē pēc augu aizsardzības līdz- ekļa izmantošanas atbilstoši paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) visu attiecīgo informāciju par aktīvo vielu, tai skaitā konkrēto II pielikumā minēto informāciju, kas sais- tīta ar ietekmi uz blakussugu augsnes mikroorganismiem, un attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) visu attiecīgo III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tai skaitā informāciju par ietekmi uz blakussugu augsnes mikroorganismiem; iii) vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma teritorijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādus pašus atlikumus; iv) visu sākotnējā bioloģiskajā skrīningā iegūto informāciju. 2. 6. Analītiskās metodes Dalībvalstis novērtē analītiskās metodes, kādas paredzētas pēcreģistrācijas kontroles un uzraudzības nolūkos, lai noteiktu: 2. 6. 1. P r e p a r ā t a a n a l ī z e i : aktīvās(-o) vielas(-u) veidu un daudzumu augu aizsardzības līdzeklī un vajadzības gadījumā toksikoloģiskos, ekotoksikoloģiskos vai videi nozīmīgos piejaukumus un līdzformulantus. 464 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) II pielikumā minēto informāciju par analītiskajām metodēm un attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) III pielikumā minēto informāciju par analītiskajām metodēm un jo sevišķi: — paredzēto metožu specifiskumu un linearitāti, — interferenču nozīmību, — paredzēto metožu precizitāti (atkārtojamība un reproducētspēja laboratorijā), iii) piejaukumu noteikšanas robeža un paredzēto metožu noteikšana. 2. 6. 2. A t l i k u m u a n a l ī z e i : aktīvās vielas, metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu atlikumi, kas rodas no atļauta augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas un kuras ir toksikoloģiski, ekotoksikoloģiski un apkārtējai videi nozīmīgas. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) II pielikumā minēto informāciju par analītiskajā metodēm un attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) III pielikumā minēto informāciju par analītiskajām metodēm un jo sevišķi: — paredzēto metožu specifiku, — paredzēto metožu precizitāti (atkārtojamība un reproducētspēja laboratorijā), — paredzēto metožu reģenerēto daļu pie attiecīgas koncentrācijas; iii) paredzēto metožu atklāšanas robeža; iv) paredzēto metožu noteikšanas robeža. 2. 7. Fizikālās un ķīmiskās īpašības 2. 7. 1. Dalībvalstis novērtē faktisko augu aizsardzības līdzekļa aktīvās vielas saturu un tās stabilitāti uzglabājot. 2. 7. 2. Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa fizikālās un ķīmiskās īpašības un jo sevišķi: — ja ir piemērota FAO specifikācija, tajā apskatītās fizikālās un ķīmiskās īpašības, — ja piemērotas FAO specifikācijas nav, visas attiecīgās fizikālās un ķīmiskās preparāta īpašības, kas minētas “Rokasgrāmatā par FAO specifikāciju izstrādi un piemērošanu augu aizsardzības līdzekļiem”. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju: i) II pielikumā minēto informāciju par aktīvās vielas fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un attiecīgos novērtēšanas rezultātus; ii) III pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekļa fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām. 2. 7. 3. Ja uz paredzētās etiķetes ir prasības vai ieteikumi, lai augu aizsardzības līdzeklis tiktu lietots kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, jānovērtē līdzekļu fizikālā un ķīmiskā savietojamība šajā maisījumā. C. LĒMUMU PIEŅEMŠANA 1. Vispārīgie principi 1. Vajadzības gadījumā kopā ar atļaujām, ko tās piešķir, dalībvalstis piemēro nosacījumus vai ierobežo- jumus. Šo pasākumu raksturs un nopietnība jānosaka un jāpiemēro, balstoties uz gaidāmo priekšrocību un iespējamā riska raksturu un apjomu. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka vajadzības gadījumā lēmumos, kas pieņemti attiecībā uz atļauju piešķiršanu, ņem vērā lauksaimniecības, augu veselības vai vides (tai skaitā klimatiskos) apstākļus paredzētā lietojuma teritorijās. Šādu apsvērumu rezultātā var panākt konkrētus lietojuma nosacījumus un ierobežojumus, bet vajadzības gadījumā to, ka atļauju piešķir tikai dažām, bet ne visām teritorijām attiecīgajā dalībvalstī. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 465 3. Dalībvalstis nodrošina, ka atļautie daudzumi izteikti devās un lietošanas reizēs ir mazākie, kas vajadzīgi, lai panāktu vēlamo iedarbību pat tad, ja arī lielāki daudzumi neapdraudētu cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi. Atļautie daudzumi jādiferencē saskaņā ar un atbilstīgi lauksaimniecības, augu veselības un vides (tai skaitā klimatiskajiem) apstākļiem dažādās teritorijās, lietošanai kurās ir piešķirta atļauja. Tomēr lieto- juma devas un skaits nedrīkst radīt nevēlamu iedarbību, piemēram, noturības attīstīšanos. 4. Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumos tiek ievēroti lietošanai apstākļos, kad šie principi tiek ievēroti. integrētās kontroles principi, ja līdzeklis paredzēts 5. Tā kā novērtēšana ir jāveic, balstoties uz informāciju par ierobežotu skaitu raksturīgo sugu, dalībvalstis nodrošina, ka augu aizsardzības līdzekļu lietošana neizraisa netiešo ilgtermiņa ietekmi uz blakussugu bagātīgumu un daudzveidību. 6. Pirms atļaujas izsniegšanas dalībvalstis nodrošina, ka produkta etiķete: — atbilst šīs direktīvas 16. panta prasībām, — satur arī informāciju par lietotāju aizsardzību, ko paredz Kopienas likumdošanas akti par darba aizsardzību, — tajā jo sevišķi norādīti nosacījumi vai ierobežojumi, atbilstoši kuriem augu aizsardzības līdzekli var vai nevar izmantot atbilstoši 1. , 2. , 3. , 4. un 5. punktā iepriekš minētajam. Atļaujā ir informācija, kas izklāstīta Padomes 1978. gada 26. jūnija Direktīvas 78/631/EEK par dalīb- valstu normatīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu (pesticīdu) klasificēšanu, iesaiņošanu un mar- ķēšanu (1) 6. panta 2. punkta g) un h) apakšpunktā, 3. un 4. punktā un Direktīvas 91/414/EEK 16. panta g) un h) punktā. 7. Pirms atļauju izsniegšanas dalībvalstis: a) nodrošina, ka iecerētais iesaiņojums saskan ar Direktīvas 78/631/EEK noteikumiem; b) nodrošina, ka: — augu aizsardzības līdzekļa iznīcināšanas kārtība, — līdzekļa nelabvēlīgās ietekmes neitralizācijas kārtība gadījumā, ja to nejauši izsmidzina, — iesaiņojuma dezaktivācijas un iznīcināšanas kārtība ir saskaņā ar attiecīgajiem saistošajiem noteikumiem. 8. Atļauju izsniedz tikai tad, ja ir ievērotas visas 2. sadaļā minētās prasības. Tomēr: a) ja netiek pilnībā izpildīta viena vai vairākas konkrētās lēmumu pieņemšanas prasības, kas minētas C daļas 2. 1. , 2. 2. , 2. 3. vai 2. 7. punktā, atļaujas piešķir tikai tad, ja augu aizsardzības līdzekļa izman- tošanas priekšrocības paredzētajos lietošanas apstākļos atsver iespējamo nelabvēlīgo ietekmi. Uz etiķetes jāmin līdzekļa izmantošanas ierobežojumi, kas saistīti ar neatbilstību dažām no augšminē- tajām prasībām, un neatbilstība 2. 7. punktā minētajām prasībām nedrīkst apdraudēt pienācīgu līdzekļa izmantošanu. Šīs priekšrocības var izpausties kā: — priekšrocības un savietojamība ar integrētās kontroles pasākumiem vai organisko zemkopību, — stratēģiju sekmēšana, lai maksimāli samazinātu iespējamo noturības attīstīšanās risku, (1) OV L 206, 29. 7. 1978. , 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/32/EEK (OV L 154, 5. 6. 1992. , 1. lpp. ). 466 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. — vajadzība pēc lielākas aktīvo vielu vai bioķīmisko iedarbības režīmu veidu dažādības, piemēram, izmantošanai stratēģijās, lai novērstu paātrinātu sadalīšanos augsnē, — mazāks risks operatoriem un patērētājiem, — samazināts vides piesārņojums un mazāka ietekme uz blakussugām; b) ja pašreizējās analītiskās zinātnes un tehnoloģijas ierobežojumu dēļ pilnībā netiek ievēroti C daļas 2. 6. punktā minētie kritēriji, atļauju izsniedz uz ierobežotu laika posmu, ja iesniegtās metodes izrādās atbilstošas paredzētajiem nolūkiem. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējam dod laiku, lai izstrādātu un iesniegtu analītiskās metodes, kas saskan ar iepriekšminētajiem kritērijiem. Pēc pieteikuma iesniedzējam piešķirtā termiņa beigām atļauju pārskatīs; c) ja tādu iesniegto analītisko metožu reproducētspēja, kas minētas C daļas 2. 6. punktā, ir pārbaudīta tikai divās laboratorijās, atļauju izsniedz uz vienu gadu, lai ļautu pieteikuma iesniedzējam parādīt, ka šo metožu reproducētspēja atbilst attiecīgajiem kritērijiem. 9. Ja atļauja piešķirta saskaņā ar šajā pielikumā minētajām prasībām, dalībvalstis, pamatojoties uz 4. panta 6. punktu: a) ja iespējams, vēlams ciešā sadarbībā ar pieteikuma iesniedzēju, var noteikt pasākumus augu aizsar- dzības līdzekļa darbības uzlabošanai un/vai; b) ja iespējams, vēlams ciešā sadarbībā ar pieteikuma iesniedzēju, var noteikt pasākumus, lai turpmāk samazinātu apdraudējumu, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas laikā vai pēc tam. Dalībvalstis informē pieteikuma iesniedzējus par a) vai b) punktā minētajiem pasākumiem un uzaicina tos sniegt papilddatus un informāciju, kas vajadzīga, lai demonstrētu darbību vai potenciālo risku, kas rodas izmainītos apstākļos. 2. Speciālie principi Speciālos principus piemēro neatkarīgi no 1. sadaļā minētajiem vispārīgajiem principiem. 2. 1. Iedarbīgums 2. 1. 1. Ja iecerētais lietojums ietver ieteikumus kontrolei vai aizsardzībai pret organismiem, kuri, balstoties uz iegūto pieredzi vai zinātniskajiem pierādījumiem ierastos lauksaimnieciskos, augu veselības un vides (tai skaitā klimatiskajos) apstākļos paredzētā lietojuma teritorijās nav uzskatāmi par kaitīgiem, vai arī ja pārējā paredzētā ietekme nav uzskatāma par labvēlīgu šajos apstākļos, atļauja šādiem lietojumiem netiek piešķirta. 2. 1. 2. 2. 1. 3. Kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpei, konsekvencei un ilgumam jābūt līdzīgam tiem, kas rodas standartlīdzekļu lietošanas rezultātā. Ja piemērota standartlīdzekļa nav, augu aizsardzības līdzeklim jābūt tādam, kas uzrāda, labus rezultātus kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpes, konsekvences un ilguma ziņā lauksaimniecības, augu veselības un vides (tai skaitā klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā. Vajadzības gadījumā produkcijas reakcijai, ja produktu izmanto, un uzglabāšanas zaudējumu samazinā- jumam kvantitatīvi un/vai kvalitatīvi jābūt līdzīgam tiem, kas iegūts, lietojot attiecīgus standartlīdzekļus. Ja labus rezultātus piemērota standartlīdzekļa nav, augu aizsardzības līdzeklim jābūt kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpes, konsekvences un ilguma ziņā lauksaimnie- cības, augu veselības un vides (tai skaitā klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā. tādam, kas uzrāda, 2. 1. 4. Slēdzieniem attiecībā uz preparāta darbību jābūt spēkā visās dalībvalsts teritorijās, kurās tas ir atļauts, un ar to jārīkojas atbilstoši lietošanas nosacījumiem, izņemot gadījumus, kad uz paredzētās etiķetes ir norādīts, ka preparāts ir paredzēts lietošanai pie noteiktiem nosacījumiem (piemēram, nelielas invāzijas gadījumā, konkrētiem augsnes veidiem vai īpašos augšanas apstākļos). 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 467 2. 1. 5. Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības preparāta lietošanai ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, maisījumam jānodrošina vēlamā iedarbība un jāatbilst 2. 1. 1. līdz 2. 1. 4. punktā minētajiem principiem. Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības preparāta lietošanai kopā ar konkrētiem augu aizsardzības līdz- ekļiem vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, dalībvalstis apstiprina šādus ieteikums tikai tad, ja tie ir pamatoti. 2. 2. Nepieļaujamas ietekmes uz augiem vai to produktiem neesamība 2. 2. 1. Nedrīkst būt nekāda fitotoksiskā efekta uz apstrādātiem augiem vai to produktiem, izņemot gadījumus, kad uz paredzētās etiķetes ir norādīti atbilstoši lietojuma ierobežojumi. 2. 2. 2. Nedrīkst būt nekāda ražas samazinājuma fitotoksiskās ietekmes dēļ, kas būtu zemāka par ražu, kuru varētu iegūt, atturoties no augu aizsardzības līdzekļa lietošanas, ja vien šo samazinājumu nekompensē citas priekš- rocības, piemēram, apstrādāto augu vai to produktu kvalitātes uzlabošanās. 2. 2. 3. Nedrīkst būt nekādas nelabvēlīgas ietekmes uz apstrādāto augu vai to produktu kvalitāti, izņemot nelabvē- līgo ietekmi uz apstrādi, ja paredzētajā etiķetē ir norādīts, ka preparātu nevajadzētu piemērot kultūrām, kuras izmanto pārstrādes mērķiem. 2. 2. 4. Nedrīkst būt nekādas nelabvēlīgas ietekmes uz apstrādātajiem augiem vai to produktiem, kas izmanto pavai- rošanas vai reprodukcijas mērķiem, piemēram, ietekme uz dzīvotspēju, dīgtspēju, asnu, sakņu dzīšanu vai auga veidošanos, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka preparāts nebūtu jālieto augiem vai to produktiem, kuri izmantojami pavairošanai vai reprodukcijai. 2. 2. 5. Nedrīkst būt nekādas nepieļaujamas ietekmes uz secīgajām kultūrām, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka konkrētās kultūras, kuras varētu būt ietekmētas, nebūtu jāaudzē pēc apstrādātajām kultūrām. 2. 2. 6. Nedrīkst būt nekādas nepieļaujamas ietekmes uz blakus esošajām kultūrām, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka preparāts nebūtu jāizmanto, ja blakus aug attiecīgā jūtīguma kultūras. 2. 2. 7. Ja paredzētā etiķete paredz, ka preparāts jālieto kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, maisījumam jāatbilst 2. 2. 1. līdz 2. 2. 6. punktā minētajiem principiem. 2. 2. 8. Paredzētajām instrukcijām augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas iekārtu tīrīšanai jābūt gan praktiskām, gan efektīvām, lai tās viegli varētu izmantot, nodrošinot to augu aizsardzības līdzekļa atlikumu noņemšanu, kuri varētu izraisīt bojājumus. 2. 3. Kontrolējamā ietekme uz mugurkaulniekiem Atļauju augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai, kas paredzēts mugurkaulnieku iznīcināšanai, piešķir tikai tad, ja: — nāve iestājas vienlaikus ar apziņas izzušanu vai — nāve iestājas nekavējoties, vai — pakāpeniski samazinās dzīvības funkcijas bez acīmredzamām ciešanu pazīmēm. Attiecībā uz atbaidīšanas produktiem paredzētā ietekme jāpanāk bez nevajadzīgām mērķa dzīvnieku ciešanām un sāpēm. 2. 4. Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību 2. 4. 1. K o i z r a i s a a u g u a i z s a r d z ī b a s l ī d z e k l i s 2. 4. 1. 1. Atļauju nepiešķir, ja operatora apdraudējuma apmērs, pārvadājot un lietojot augu aizsardzības līdzekli paredzētajos lietošanas apstākļos, ieskaitot devu un lietošanas metodi, pārsniedz AOEL. 468 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. Turklāt atļaujas nosacījumi atbilst robežvērtībai, kas noteikta aktīvajai vielai un/vai toksikoloģiski būtiskam savienojumam(-iem) līdzeklī atbilstoši Padomes 1980. gada 27. novembra Direktīvai 80/1107/EEK par darbi- nieku aizsardzību pret draudiem, kas saistīti ar pakļaušanu ķīmisku, fizikālu un bioloģisku aģentu iedarbībai darba vietā (1) un saskaņā ar Padomes 1990. gada 28. jūnija Direktīvu 90/394/EEK par darbinieku aizsar- dzību pret draudiem, kas saistīti ar pakļaušanu kancerogēniem darba vietā (sestā īpašā direktīva Direktīvas 89/39/EEK (2) 16. panta 2. punkta nozīmē). 2. 4. 1. 2. Ja iecerētie lietošanas apstākļi paredz aizsargapģērbu un iekārtu izmantošanu, atļauju izsniedz tikai tad, ja tās ir efektīvas un atbilst attiecīgajiem Kopienas noteikumiem un ja izmantotājs tās tūlīt var saņemt, un tikai tad, kad ir iespējams tās izmantot saskaņā ar augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas apstākļiem, jo sevišķi ievērojot klimatiskos apstākļus. 2. 4. 1. 3. Uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri īpašību dēļ vai nepareizi pārvadājot vai izmantojot, varētu izraisīt iesaiņojuma lieluma, preparāta jāattiecina sevišķi lietošanas veida ierobežojumiem. Turklāt augu aizsardzības līdzekļus, kas augstu apdraudējuma pakāpi, veida, sadales, izplatīšanas vai klasificēti kā ļoti toksiski, nedrīkst ļaut lietot neprofesionāliem lietotājiem. ierobežojumi, piemēram, 2. 4. 1. 4. Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas drošības periodiem vai citiem aizsargpasākumiem jābūt tādiem, lai apkārtējo cilvēku vai darbinieku apdraudējums pēc augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas nepārsniegtu AOEL līmeņus, kas noteikti aktīvajai vielai vai toksikoloģiski būtiskajam(-iem) savienojumam(-iem) augu aizsardzības līdzeklī, vai robežvērtības, kas noteiktas šiem savienojumiem atbilstoši 2. 4. 1. 1. punktā minēta- jiem Kopienas noteikumiem. 2. 4. 1. 5. Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas periodi vai citi aizsargpasākumi jānosaka tā, lai nerastos nelabvē- līga ietekme uz dzīvniekiem. 2. 4. 1. 6. Lai nodrošināt AOEL līmeņu un robežvērtību ievērošanu, nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas perio- diem jābūt reāliem, vajadzības gadījumā jānosaka piesardzības pasākumi. 2. 4. 2. K a s r o d a s n o a t l i k u m i e m 2. 4. 2. 1. Atļaujām jānodrošina, lai radušies atlikumi atspoguļotu minimālo augu aizsardzības līdzekļa daudzumu, kāds vajadzīgs, lai panāktu pienācīgu kontroli, kas atbilst labai lauksaimnieciskai praksei un kas piemērojama tādā veidā (ieskaitot pirmsražas intervālus, atturēšanās vai uzglabāšanas laikposmus), lai pēc iespējas samazinātu atlikumus, ievācot ražu, nokaujot vai pēc uzglabāšanas. 2. 4. 2. 2. Ja nepastāv Kopienas augstākais pieļaujamais atlikumu daudzums (MRL) (**) vai provizoriskais MRL (valsts vai Kopienas līmenī), dalībvalstis nosaka provizorisko MRL saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu; secinājumiem attiecībā uz noteiktajiem līmeņiem jābūt spēkā visos gadījumos, kas varētu ietekmēt atlikumu līmeņus kultūrās, piemēram, lietošanas grafiks, lietojuma deva, biežums un veids. (1) OV L 327, 3. 12. 1980. , 8. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 88/642/EEK (OV L 356, 24. 12. 1988. , 74. lpp. ). (2) OV L 196, 26. 7. 1990. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/42/EK (OV L 179, 8. 7. 1997. , 4. lpp. ). (**) Kopienas MRL ir MRL, kas noteikts saskaņā ar Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvu 76/895/EEK par maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlikumu līmeņa noteikšanu augļos un dārzeņos OV L 340, 9. 12. 1976. , 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/41/EK (OV L 184, 12. 7. 1997. , 33. lpp. ), Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par maksimāli pieļau- jamo pesticīdu atlikumu līmeņu noteikšanu graudaugos un uz tiem OV L 221, 7. 8. 1986. , 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izda- rīti ar Direktīvu 97/41/EK (OV L 184, 12. 7. 1997. , 33. lpp. ), Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlikumu līmeņu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem OV L 221, 7. 8. 1986. , 43. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/41/EK (OV L 184, 12. 7. 1997. , 33. lpp. ), Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas kārtību veterināro medikamentu maksimālā atlikumu līmeņa noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos OV L 224, 18. 8. 1990. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumu izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 749/97 (OV L 110, 26. 4. 1997. , 24. lpp. ), Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā līmeņa noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos un uz tiem, to skaitā augļiem un dārzeņiem OV L 350, 14. 12. 1990. , 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/41/EK (OV L 184, 12. 7. 1997. , 33. lpp. ) vai Padomes 1991. gada 4. marta Direktīvu, ar ko groza Direktīvu 74/63/EEK par nevēlamām vielām un produktiem barībā 6 OV L 66, 13. 3. 1991. , 16. lpp. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 469 2. 4. 2. 3. Ja jaunie apstākļi, kādos augu aizsardzības līdzekli paredzēts izmantot, neatbilst apstākļiem, saskaņā ar kuriem (valsts vai Kopienas līmenī noteiktais) provizoriskais MRL tika noteikts iepriekš, dalībvalstis piešķir atļauju augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka tā ieteik- tais lietojums nepārsniegs MRL vai ja dalībvalsts vai Komisija ir noteikusi jaunu provizorisko MRL saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu. 2. 4. 2. 4. Ja pastāv Kopienas MRL, dalībvalstis izsniedz atļauju augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs var iesniegt pierādījumu tam, ka ieteiktais lietojums nepārsniegs šo MRL vai jaunais Kopienas MRL ir noteikts saskaņā ar attiecīgajos Kopienas likumdošanas aktos paredzēto kārtību. 2. 4. 2. 5. Iepriekš 2. 4. 2. 2. un 2. 4. 2. 3. punktā minētajos gadījumos katram pieteikumam atļaujas saņemšanai ir jāpie- vieno riska novērtējums, ņemot vērā vissliktākā gadījuma potenciālo patērētāju apdraudējumu attiecīgajā dalībvalstī, balstoties uz labu lauksaimniecības praksi. Ievērojot visus reģistrētos lietojumus, paredzēto lietojumu nevar atļaut, ja vislabākais iespējamais apdraudē- juma aprēķins attiecībā uz lietošanu uzturā pārsniedz ADI. 2. 4. 2. 6. Ja atlikumu īpašības tiek ietekmētas pārstrādājot, var rasties vajadzība pēc atsevišķas riska novērtēšanas atbil- stoši 2. 4. 2. 5. punktā minētajiem nosacījumiem. 2. 4. 2. 7. Ja apstrādātos augus vai to produktus paredzēts barot dzīvniekiem, radušies atlikumi nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku veselību. 2. 5. Ietekme uz vidi 2. 5. 1. D a r b ī b a u n i z p l a t ī š a n ā s v i d ē 2. 5. 1. 1. Atļauju nepiešķir, ja aktīvā viela un metabolīti, kā arī sadalīšanās un reakcijas produkti, ja tie ir nozīmīgi no toksikoloģiskā, ekotoksikoloģiskā vai vides viedokļa, pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzētajos lietojuma apstākļos: — veicot izmēģinājumus uz lauka, saglabājas augsnē ilgāk kā vienu gadu (t. i. , DT90 > 1 gadu un DT50 > 3 mēnešiem) vai — pārbaudot laboratoriski, veido neekstraktējamus atlikumus, kas pēc 100 dienām pārsniedz 70 % no sākotnējās daudzuma ar mineralizācijas ātrumu, kas 100 dienās mazāks kā 5 %, ja vien netiek zinātniski pierādīts, ka lauka apstākļos nenotiek uzkrāšanās augsnē tādā pakāpē, ka secīgajās kultūrās varētu būt nepieļaujama daudzuma atlikumi un/vai ka varētu būt nepieļaujama fitotoksiskā ietekme uz secīgajām kultūrām, un/vai ka rodas nepieļaujama ietekme uz vidi saskaņā ar attiecīgajām 2. 5. 1. 2. , 2. 5. 1. 3. , 2. 5. 1. 4. un 2. 5. 2. punktā minētajām prasībām. 2. 5. 1. 2. Atļauja netiek piešķirta, ja sagaidāms, ka aktīvās vielas vai attiecīgo metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu koncentrācija gruntsūdeņos, augu aizsardzības līdzekli izmantojot paredzētajos lietošanas apstāk- ļos, varētu pārsniegt zemāko no sekojošajām robežvērtībām: i) maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, kas noteikta Padomes 1980. gada 15. jūlija Direktīvā 80/778/EEK attiecībā uz patēriņam pārtikā paredzētā ūdens kvalitāti (1), vai ii) maksimālo koncentrāciju, ko noteikusi Komisija, aktīvo vielu iekļaujot I pielikumā, pamatojoties uz attie- cīgo informāciju, jo sevišķi toksikoloģiskajiem datiem, vai arī ja šāda koncentrācija nav noteikta, koncen- trāciju, kas atbilst vienai desmitdaļai no ADI, kas tika noteikta, aktīvo vielu iekļaujot I pielikumā, ja vien netiek zinātniski pierādīts, ka attiecīgajos lauka apstākļos nav pārsniegta zemākā koncentrācija. (1) OV L 229, 30. 8. 1980. , 11. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 91/692/EEK (OV L 377, 31. 12. 1991. , 48. lpp. ). 470 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. 2. 5. 1. 3. Atļauju nepiešķir, ja sagaidāms, ka aktīvās vielas vai attiecīgo metabolītu, sadalīšanās un reakcijas produktu koncentrācija pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzētajos lietojuma apstākļos virszemes ūdeņos: — pārsniedz vērtības, kas noteiktas Padomes 1975. gada 16. jūnija Direktīvā 75/440/EEK par nepieciešamo virszemes ūdeņu kvalitāti, kas paredzēti dzeramā ūdens ieguvei dalībvalstīs, ja virszemes ūdeņi paredzē- tajā lietojuma teritorijā vai no tās iegūtie ūdeņi ir paredzēti dzeramā ūdens iegūšanai, vai — rada tādu ietekmi uz blakussugām, tai skaitā dzīvniekiem, kas atbilstoši 2. 5. 2. punktā noteiktajām prasībām uzskatāma par nepieļaujamu. Paredzētajām augu aizsardzības līdzekļa lietošanas instrukcijām, procedūrām jābūt tādām, lai maksimāli mazinātu nejauša virszemes ūdeņu piesārņojuma iespējamību. tai skaitā lietošanas iekārtu tīrīšanas 2. 5. 1. 4. Atļauju nepiešķir, ja paredzētajos lietošanas apstākļos aktīvās vielas koncentrācija gaisā pārsniedz AOEL vai robežvērtības, kas C daļas 2. 4. 1. punktā noteiktas darbiniekiem, apkārtējiem cilvēkiem vai operatoriem. 2. 5. 2. I e d a r b ī b a u z b l a k u s s u g ā m 2. 5. 2. 1. Pastāvot putnu un citu blakussugu sauszemes mugurkaulnieki apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja: — par pamatu ņemot LD50, akūtā un īstermiņa toksiskuma/apdraudējuma attiecība putniem un citiem blakussugu sauszemes mugurkaulniekiem ir mazāka par 10, vai ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 5, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem neiestājas nepieļaujama ietekme, — biokoncentrācijas faktors (BCF, attiecībā uz taukaudiem) ir lielāks par 1, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos ne tieši, ne netieši neiestājas nepieļaujama ietekme pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem. 2. 5. 2. 2. Pastāvot ūdens organismu apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja: — attiecībā uz akūtu apdraudējumu zivīm un dafnijām toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 100, bet attiecībā uz ilgtermiņa apdraudējumu - mazāka par 10, vai — aļģu augšanas nomākšanas/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 10, vai — augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur aktīvās vielas, kuras noārdās bioloģiski viegli, maksimālais ir lielāks par 1 000, vai attiecībā uz tām, kuras nenoārdās viegli biokoncentrācijas faktors (BCF) bioloģiski, tas ir lielāks par 100, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos ne tieši, ne ja vien, netieši neiestājas nepieļaujama ietekme uz apdraudēto sugu (plēsēju) dzīvotspēju pēc augu aizsardzības līdz- ekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem. 2. 5. 2. 3. Ja pastāv medus bišu apdraudējuma iespēja, atļauju nepiešķir, ja medus bišu apdraudējuma bīstamības koefi- cients orālā vai kontaktu veidā pārsniedz 50, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos neiestājas nepieļaujama ietekme uz medus bišu kūniņām, to uzvedību vai kolo- nijas izdzīvošanu un attīstību pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacī- jumiem. 2. 5. 2. 4. Ja pastāv derīgo posmkāju, izņemot medus bites, apdraudējuma iespēja, atļauju nepiešķir, ja vairāk nekā 30 % no pārbaudāmajiem organismiem ir ietekmēti nāvējoši vai gandrīz nāvējoši, veicot laboratorijas pārbaudes ar maksimālu paredzēto lietojuma devu, ja vien, izmantojot atbilstošu apdraudējuma novērtē- jumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos neiestājas nepieļaujamā ietekme uz šiem organismiem pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem. Ar atbilstošiem datiem pamato jebkuras prasības attiecībā uz selektivitāti un priekšlikumus izmantošanai integrētās kaitēkļu pārval- dības sistēmās. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 471 2. 5. 2. 5. Ja pastāv slieku apdraudējuma iespēja, atļauju nepiešķir, ja slieku akūtā toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 10 vai ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 5, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos netiek apdraudētas slieku populācijas pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem. 2. 5. 2. 6. Ja pastāv blakussugu augsnes mikroorganismu apdraudējuma iespēja, atļauju nepiešķir, laboratoriski pētot, pēc 100 dienām slāpekļa vai oglekļa mineralizācijas procesi ir mainījušies par vairāk nekā 25 %, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos netiek nepieļaujami ietekmēta mikrobu darbība pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacīju- miem, ņemot vērā mikroorganismu spēju vairoties. ja, 2. 6. Analītiskās metodes Jāizmanto tādas paredzētās metodes, kas atspoguļo jaunākos sasniegumus. Lai apstiprinātu analītiskās metodes, kas ierosinātas pēcreģistrācijas kontroles un uzraudzības mērķiem, ir jāievēro šādi kritēriji: 2. 6. 1. P r e p a r ā t a a n a l ī z e i : metodei jābūt tādai, lai ar tās palīdzību varētu noteikt un identificēt aktīvo vielu(-as), bet vajadzības gadījumā arī jebkurus toksikoloģiskos, ekotoksikoloģiskos vai videi nozīmīgos piejaukumus un līdzformulantus; 2. 6. 2. A t l i k u m u a n a l ī z e i : i) metodei jābūt tādai, lai ar tās palīdzību varētu noteikt un apstiprināt toksikoloģiskos, ekotoksikoloģiskos vai videi nozīmīgos atlikumus; ii) vidējām reģenerētajām daļām jābūt robežās no 70 % līdz 110 %, ar relatīvo standartnovirzi 20 %; iii) atkārtojamībai jābūt mazākai par sekojošām atlikumu vērtībām pārtikā: Atlikumu līmenis mg/kg 0,01 0,1 1 > 1 Starpība mg/kg 0,005 0,025 0,125 Vidējās vērtības nosaka, tās interpolējot no log – log grafika; iv) atkārtojamībai jābūt mazākai par sekojošām atlikumu vērtībām pārtikā: Atlikumu līmenis mg/kg 0,01 0,1 1 > 1 Starpība mg/kg 0,01 0,05 0,25 Vidējās vērtības nosaka, tās interpolējot no log - log grafika; Starpība % 50 25 12,5 12,5 Starpība % 100 50 25 25 472 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. v) analizējot atlikumus apstrādātajos augos, to produktos, pārtikas produktos, barībā vai dzīvnieku izcelsmes produktos, izņemot gadījumus, kad MRL vai ierosinātais MRL ir tuvs noteikšanas robežai, iero- sināto metožu jūtīgumam jāatbilst šādiem kritērijiem: Noteikšanas robeža attiecībā uz ierosināto provizorisko vai Kopienas MRL: Maksimālais pieļaujamais atlikumu līmenis (MRL) mg/kg Noteikšanas robeža mg/kg > 0,5 0,5 – 0,05 < 0,05 0,1 0,1 – 0,02 LMR x 0,5 2. 7. Fizikālās un ķīmiskās īpašības 2. 7. 1. Ja pastāv atbilstoša FAO specifikācija, tā ir jāievēro. 2. 7. 2. Ja atbilstošās FAO specifikācijas nav, prasībām: a) ķīmiskās īpašības: līdzekļa fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām ir jāatbilst šādām Visu glabāšanas laiku starpība starp minēto un faktisko aktīvās vielas saturu augu aizsardzības līdzeklī nedrīkst pārsniegt šādas vērtības: Deklarētais saturs g/kg vai g/l 20 °C Pielaide līdz 25 no 25 līdz 100 no 100 līdz 250 no 250 līdz 500 vairāk kā 500 b) fizikālās īpašības: ± 15 % viendabīga preparāta ± 25 % neviendabīga preparāta ± 10 % ± 6 % ± 5 % ± 25 g/kg vai ± 25 g/l Augu aizsardzības līdzeklim jāatbilst fizikālajiem kritērijiem (tai skaitā noturīgumam uzglabājot), kas attiecīgajam preparāta veidam izklāstīti “Rokasgrāmatā par FAO specifikāciju izstrādi un piemērošanu augu aizsardzības līdzekļiem”. 2. 7. 3. Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības vai ieteikumi preparāta lietošanai kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām, piemēram, tvertnes maisījumu, un/vai ja paredzētajā etiķetē ir norādes par prepa- rāta saderību ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem, piemēram, tvertnes maisījumu, šiem līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā jābūt fizikāli un ķīmiski saderīgām. ”


title: Decisión del Consejo de 22 de septiembre de 1997 relativa al futuro de la actuación cultural europea

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
cultural cooperation
cultural policy

formats: html pdfa1b print


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1821/97 DA COMISSÃO de 22 de Setembro de 1997 que determina a quantidade disponível de determinados produtos do sector dos ovos e da carne de aves de capoeira, para o quarto trimestre de 1997, no âmbito do Regulamento (CE) nº 1866/95

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
egg
import policy
liberalisation of trade
poultrymeat


title: Règlement (CE) nº 1931/97 du Conseil du 22 septembre 1997 instituant un droit antidumping définitif sur les importations de zinc non allié sous forme brute originaire de Pologne et de Russie et portant perception définitive du droit provisoire

eurovoc_concepts:
Poland
Russia
anti-dumping duty
import
originating product
zinc


title: Conclusioni del Consiglio del 22 settembre 1997 su istruzione, tecnologie dell'informazione e della comunicazione e formazione degli insegnanti per il futuro

eurovoc_concepts:
education
information technology
software
teacher training
teaching materials
transmission network


title: GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT (EG) Nr. 38/97 door de Raad vastgesteld op 22 september 1997 met het oog op de aanneming van Besluit 97/.../EG van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Besluit nr. 819/95/EG tot instelling van het communautaire actieprogramma Socrates

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
education policy
educational institution
university


title: FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 38/97 fastlagt af Rådet den 22. september 1997 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../97/EF om ændring af afgørelse nr. 819/95/EF om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1825/97 av den 22 september 1997 om ändring, till följd av ändringen av tillämpliga omräkningskurser inom den gemensamma jordbrukspolitiken, av vissa belopp inom sektorn för nötter och johannesbröd som fastställts i ecu genom rådets förordning (EEG) nr 790/89 och om ändring av förordning (EG) nr 1363/95

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
monetary compensatory amount
nut
producer organisation
representative rate


title: Commission Regulation (EC) No 1825/97 of 22 September 1997 amending certain amounts for the nut- and locust bean-growing sector fixed in ecus by Council Regulation (EEC) No 790/89, following changes in the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy, and amending Regulation (EC) No 1363/95


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1822/97, annettu 22 päivänä syyskuuta 1997, vuoden 1997 neljännen vuosineljänneksen aikana käytettävissä olevan siipikarjaliha-alan tuotteiden määrän määrittämisestä asetuksen (EY) N:o 2497/96 mukaisesti

eurovoc_concepts:
Israel
association agreement (EU)
import policy
interim agreement (EU)
poultrymeat


title: Rådets beslut av den 22 september 1997 om den europeiska kulturella verksamhetens framtid


title: Règlement (CE) nº 1827/97 de la Commission du 22 septembre 1997 relatif à la vente, dans le cadre de la procédure définie au règlement (CEE) nº 2539/84, de viandes bovines détenues par certains organismes d'intervention et destinées à l'approvisionnement des îles Canaries et abrogeant le règlement (CE) nº 483/97

eurovoc_concepts:
Canary Islands
beef
intervention agency
sale
supply


title: Verordening (EG) nr. 1958/97 van de Raad van 22 september 1997 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 1842/83 tot vaststelling van de algemene voorschriften inzake de verstrekking van melk en bepaalde zuivelproducten aan leerlingen in onderwijsinstellingen

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
educational institution
milk
milk product
supply


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1821/97, annettu 22 päivänä syyskuuta 1997, vuoden 1997 neljännen vuosineljänneksen aikana käytettävissä olevan siipikarjanliha-alan määrän määrittämisestä asetuksen (EY) N:o 1866/95 mukaisesti


title: Uredba Komisije (ES) št. 1825/97 z dne 22. septembra 1997 o spremembi nekaterih zneskov v sektorju oreškov in rožičev, določenih v ekujih z Uredbo Sveta (EGS) št. 790/89, na podlagi sprememb v menjalnih tečajih, ki se uporabljajo za namene skupne kmetijske politike, in o spremembi Uredbe (ES) št. 1363/95

text: 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 31997R1825 23. 9. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1825/97 z dne 22. septembra 1997 389 L 260/9 o spremembi nekaterih zneskov v sektorju oreškov in rožičev, določenih v ekujih z Uredbo Sveta (EGS) št. 790/89, na podlagi sprememb v menjalnih tečajih, ki se uporabljajo za namene skupne kmetijske politike, in o spremembi Uredbe (ES) št. 1363/95 KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE 1993 do 31. decembra 1995 enak obračunskemu razmerju na dan 1. januarja leta, v katerem je bila sprejeta odločitev za odobritev pomoči; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3813/92 z dne 28. decembra 1992 o obračunski enoti in menjalnih tečajih, ki se uporabljajo za namene skupne kmetijske politike (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 150/95 (2), in zlasti člena 7 Uredbe, ker člen 14b(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 1035/72 z dne 18. maja 1972 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1363/ 95 (4), določa, da lahko države članice pod nekaterimi pogoji odobrijo dodatno pavšalno pomoč za ustanavljanje organizacij proizvajalcev v sektorju oreškov in rožičev; ker člen 1 Uredbe Sveta (EGS) št. 790/89 (5), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1363/95, določa znesek te pomoči v višini 60 ECU, 70 ECU ali 75 ECU na tono, odvisno od primera; ker člen 5 Uredbe (ES) št. 1363/95, ki je začela veljati s 1. janua- rjem 1996, prvi operativni dogodek po 1. februarju 1995, to je datum odprave korekcijskega faktorja za kmetijske menjalne tečaje, spreminja te zneske na 72,45 ECU, 84,53 ECU ali 90,56 ECU na tono; ker je v skladu z drugim pododstavkom člena 14b(2) Uredbe (EGS) št. 1035/72 glede obdobja do 31. decembra 1993 in v skladu s členom 36(2) iste uredbe glede obdobja od 1. januarja 1994 financiranje dodatne pavšalne pomoči s strani Skupnosti v okviru Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstve- nega sklada (EKUJS) v izključni pristojnosti Usmerjevalnega oddelka EKUJS; ker je to stanje skupaj s prevrednotenjem francoskega franka v letih 1993 in 1994 privedlo do znižanja za obdobje od 1. janu- arja 1993 do 31. decembra 1995 menjalnega tečaja, ki se je prej uporabljal v Franciji; ker je v skladu s členom 7 Uredbe (EGS) št. 3813/92 Francija za leta 1993, 1994 in 1995 zaprosila za povišanje zgoraj nave- denih zneskov 60 ECU, 70 ECU in 75 ECU na tono; ker bi bilo treba tej prošnji ugoditi; ker je zaradi dobrega ekonomskega upravljanja sektorja in ob upoštevanju obdobja, na katerega se to povišanje nanaša, zadevnim državam članicam treba dati možnost, da uporabijo to povišanje; ker je ukrepe, sprejete na podlagi člena 7 Uredbe (EGS) št. 3813/92, Komisija sprejela v skladu s postopkom iz člena 12 navedene uredbe; ker se zato uporablja postopek iz člena 46 Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (6); ker se člen 13(2) Uredbe (EGS) št. 3813/92 uporablja le za cene in zneske v ekujih, na katerih protivrednosti v zadevnih nacionalnih valutah je 31. januarja 1995 vplival korekcijski faktor za kmetijske menjalne tečaje; ker se zneski iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 790/89 tako niso spremenili; ker je bilo zato zmotno spremeniti zneske iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1363/ 95; ker je zato to določbo treba razveljaviti; ker ta razveljavitev zaradi upoštevanja pridobljenih pravic ne sme vplivati na pomoč, za katero je bilo že sklenjeno, da se odobri, pred začetkom veljavnosti te uredbe; ker je bil kot posledica zgoraj navedenega kakor tudi člena 3(2) v različici z dne 31. januarja 1995 in člena 6(3) Uredbe (EGS) št. 3813/92 kmetijski menjalni tečaj za preračunavanje zgoraj navedenih zneskov iz ekujev v nacionalne valute od 1. januarja ker mora ta uredba začeti veljati takoj, da se prepreči kakršna koli zloraba pri odobritvah zmotno visokih pomoči; (1) UL L 387, 31. 12. 1992, str. 1. (2) UL L 22, 31. 1. 1995, str. 1. (3) UL L 118, 20. 5. 1972, str. 1. (4) UL L 132, 16. 6. 1995, str. 8. (5) UL L 85, 30. 3. 1989, str. 6. ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sadje in zelenjavo, (6) UL L 297, 21. 11. 1996, str. 1. 390 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 2 Člen 1 1. V zvezi z odobritvijo dodatne pavšalne pomoči iz člena 14b(1) Uredbe (EGS) št. 1035/72 se zneski v višini 72,45 ECU, 84,53 ECU in 90,56 ECU iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 790/89 nadomestijo z zneski 72,06 ECU, 84,07 ECU oziroma 90,07 ECU v primeru pomoči, za katero je sklenjeno, da se odobri po začetku veljavnosti te uredbe. Glede odobritve zgoraj navedene pomoči za leta 1993, 1994 ali 1995 države članice lahko nadomestijo zgoraj navedene zneske z: — 71,07 ECU, 82,91 ECU in 88,84 ECU za pomoči, za katere je bila sprejeta odločitev, da se odobrijo v letu 1993, in — 72,06 ECU, 84,07 ECU in 90,07 ECU za pomoči, za katere je bila sprejeta odločitev, da se odobrijo v letu 1994 ali 1995. Člen 3 2. Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1363/95 se razveljavi. Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 22. septembra 1997 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije


title: Verordnung (EG) Nr. 1844/97 des Rates vom 22. September 1997 zur vierten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 390/97 zur Festlegung der zulässigen Gesamtfangmengen und entsprechender Fangbedingungen für bestimmte Fischbestände oder -bestandsgruppen (1997)

eurovoc_concepts:
EU Member State
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
fishing regulations


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1826/97, 22. september 1997, millega kohandatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1577/96 (millega kehtestatakse erimeede teatavate kaunviljade suhtes) artiklis 1 nimetatud teatavate toodete CN-koode

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
aid system
leguminous vegetable
market stabilisation
tariff nomenclature

text: 03/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 391 31997R1826 23. 9. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 260/11 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1826/97, 22. september 1997, millega kohandatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1577/96 (millega kehtestatakse erimeede teatavate kaunviljade suhtes) artiklis 1 nimetatud teatavate toodete CN-koode EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, 234/79 võttes arvesse nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrust (EMÜ) nr tollitariifistiku nomenklatuuri kohandamise korra kohta, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3290/94, (2) eriti selle artiklit 2 põllumajandustoodete ühise ning arvestades, et: 9. septembri aasta määrusega (EÜ) 1996. komisjoni nr 1734/96, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollita- riifistiku kohta) I lisa, (3) on tehtud mõned muudatused kaunvil- jade nomenklatuuris; tuleks vastavalt kohandada nõukogu määrust (EMÜ) nr 1577/96 (4); seepärast Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1577/96 artikli 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega: “a) CN-koodi ex 0713 40 00 alla kuuluvad, muud kui külvamiseks ettenähtud läätsed; b) CN-koodi ex 0713 20 00 alla kuuluvad, muud kui külvamiseks ettenähtud kikerherned;”. Artikkel 2 käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teravilja-, õli- ja rasva- ning kuivsöödaturu ühendatud korral- duskomitee arvamusega, Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 22. september 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 34, 9. 2. 1979, lk 2. (2) EÜT L 349, 31. 12. 1994, lk 105. (3) EÜT L 238, 19. 9. 1996, lk 1. (4) EÜT L 206, 30. 7. 1996, lk 4


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1822/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας Σεπτεμβρίου 1997 για τον καθορισμό της διαθέσιμης ποσότητας για το τέταρτο τρίμηνο του 1997 για ορισμένα προϊόντα του τομέα του κρέατος πουλερικών στα πλαίσια του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2497/96


title: 97/640/CE: Décision du Conseil du 22 septembre 1997 concernant l'adoption, au nom de la Communauté, de l'amendement à la convention sur le contrôle des mouvements transfrontières de déchets dangereux et de leur élimination (convention de Bâle), qui figure dans la décision III/1 de la conférence des parties

eurovoc_concepts:
cross-border transport
dangerous substance
environmental protection
international convention
waste disposal
waste management

formats: fmx4 html print xhtml

text: L_1997272FR. 01004501. xml 4. 10. 1997    FR Journal officiel de l'Union européenne L 272/45 DÉCISION DU CONSEIL du 22 septembre 1997 concernant l'adoption, au nom de la Communauté, de l'amendement à la convention sur le contrôle des mouvements transfrontières de déchets dangereux et de leur élimination (convention de Bâle), qui figure dans la décision III/1 de la conférence des parties (97/640/CE) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 130 S paragraphe 1, en liaison avec l'article 228 paragraphe 2 première phrase et paragraphe 3 premier alinéa, vu la proposition de la Commission (1), vu l'avis du Parlement européen (2), considérant que, par la décision 93/98/CEE (3), la Communauté a approuvé la convention sur le contrôle des mouvements transfrontières de déchets dangereux et de leur élimination, communément appelée convention de Bâle, et qu'elle est devenue partie à la convention le 7 mai 1994; considérant que, en vertu d'une décision du Conseil du 22 juin 1995, la Commission a participé, au nom de la Communauté, en consultation avec les représentants des États membres, aux négociations menées dans le cadre de la troisième réunion de la conférence des parties à la convention de Bâle, en vue de modifier la convention conformément à la décision II/12 de la conférence des parties; que, en vertu de cette décision, les exportations de pays membres de l'Organisation de coopération et de développement économiques (OCDE) vers des pays non membres de l'OCDE, de déchets dangereux destinés à être éliminés devaient être interdites immédiatement et les exportations de déchets dangereux destinés à être valorisés devaient être supprimées progressivement d'ici le 31 décembre 1997 et être interdites à partir de cette date; considérant que, à la suite de ces négociations, la conférence des parties a adopté, le 22 septembre 1995, la décision III/1 qui insère dans la convention un nouveau paragraphe 7 bis au préambule, un nouvel article 4 A et une nouvelle annexe VII; que la décision III/l vise à interdire immédiatement les exportations de déchets dangereux destinés à être éliminés des parties figurant à l'annexe VII vers des États n'y figurant pas et à supprimer progressivement d'ici le 31 décembre 1997 puis à interdire à partir de cette date les exportations de déchets dangereux destinés à être valorisés des parties figurant à l'annexe VII vers les États n'y figurant pas; considérant que la législation communautaire relative aux transferts de déchets a été modifiée en conséquence par le règlement (CE) no 120/97 du Conseil, du 20 janvier 1997, modifiant le règlement (CEE) no 259/93 concernant la surveillance et le contrôle des transferts de déchets à l'intérieur, à l'entrée et à la sortie de la Communauté européenne (4); considérant que, en vertu de l'article 17 de la convention, l'amendement à la convention de Bâle peut faire l'objet d'une ratification, d'une approbation, d'une confirmation formelle ou d'une acceptation; que l'amendement entrera en vigueur entre les parties l'ayant accepté le quatre-vingt-dixième jour suivant la réception par le dépositaire des instruments de ratification, d'approbation, de confirmation formelle ou d'acceptation par les trois quarts au moins des parties l'ayant accepté, DÉCIDE: Article premier L'amendement à la convention sur le contrôle des mouvements transfrontières de déchets dangereux et de leur élimination, qui figure dans la décision III/1 adoptée par la conférence des parties le 22 septembre 1995, est approuvé au nom de la Communauté. Le texte de l'amendement est joint à la présente décision. Article 2 Le président du Conseil est autorisé à désigner la ou les personnes habilitées à déposer, au nom de la Communauté, l'instrument d'approbation auprès du secrétaire général des Nations unies, conformément à l'article 17 de la convention. Article 3 La présente décision est publiée au Journal officiel des Communautés européennes. Fait à Bruxelles, le 22 septembre 1997. Par le Conseil Le président F. BODEN (1)  JO C 197 du 27. 6. 1997, p. 12. (2)  Avis rendu le 16 septembre 1997 (non encore paru au Journal officiel). (3)  JO L 39 du 16. 2. 1993, p. 1. (4)  JO L 22 du 24. 1. 1997, p. 14. ANNEXE AMENDEMENT À LA CONVENTION DE BÂLE SUR LE CONTRÔLE DES MOUVEMENTS TRANSFRONTIÈRES DE DÉCHETS DANGEREUX ET DE LEUR ÉLIMINATION Nouveau paragraphe 7 bis du préambule Reconnaissant qu'il existe un risque élevé que les mouvements transfrontières de déchets dangereux, notamment vers les pays en développement, ne représentent pas, comme l'exige la présente convention, une méthode de gestion des déchets dangereux compatible avec l'environnement. Nouvel article 4 A 1. Chaque partie figurant à l'annexe VII interdit tous les mouvements transfrontières de déchets dangereux destinés aux opérations énumérées à l'annexe IV point A vers des États ne figurant pas à l'annexe VII. 2. Chaque partie figurant à l'annexe VII supprimera progressivement, d'ici le 31 décembre 1997, et interdira après cette date tous les mouvements transfrontières des déchets dangereux définis à l'article 1er paragraphe 1 point a) de la convention, destinés aux opérations visées à l'annexe IV point B, vers des États ne figurant pas à l'annexe VII. Ces mouvements transfrontières ne sont pas interdits si les déchets concernés ne sont pas définis comme dangereux en vertu de la présente convention. Nouvelle annexe VII Parties et autres États membres de l'OCDE et de la CE, Liechtenstein


title: Decisione del Consiglio del 22 settembre 1997 concernente un sistema trasfrontaliero di prezzi fissi per i libri in zone linguistiche europee

eurovoc_concepts:
book trade
fixing of prices
intra-EU trade
linguistic group
restriction on competition


title: Council Decision of 22 September 1997 regarding the future of European cultural action


title: Conclusiones del Consejo de 22 de septiembre de 1997 sobre la seguridad en las escuelas

eurovoc_concepts:
parental responsibility
public safety
school environment
self-employed person
teacher
violence


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1823/97 DA COMISSÃO de 22 de Setembro de 1997 relativo ao fornecimento de cereais a título de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
EU aid
Honduras
aid system
award of contract
food aid
rice


title: A Tanács 97/640/EK határozata (1997. szeptember 22.) a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló egyezménynek (bázeli egyezmény) a részes felek konferenciájának III/1 határozata által megállapított módosításának a Közösség részéről történő jóváhagyásáról

text: 308 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/26. kötet 31997D0640 1997. 10. 4. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 272/45 A TANÁCS HATÁROZATA (1997. szeptember 22. ) a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló egyezménynek (bázeli egyezmény) a részes felek konferenciájának III/1 határozata által megállapított módosításának a Közösség részéről történő jóváhagyásáról (97/640/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 130s. cikkének (1) bekezdésére és az ahhoz kapcso- lódó 228. cikk (2) bekezdésének első mondatára, valamint (3) bekezdésének első albekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), mivel a 93/98/EGK határozattal (3) a Közösség jóváhagyta a veszé- lyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmat- lanításának ellenőrzéséről szóló Egyezményt, ami általánosan Bázeli Egyezményként ismert, és 1994. május 7-én az Egyezmény teljes jogú részese lett; mivel az 1995. június 22-i tanácsi határozat értelmében a Bizott- ság, a tagállamok képviselőivel konzultálva, a Közösség nevében részt vett a Bázeli Egyezmény Részesek Konferenciája harmadik ülésének tárgyalásain, amely arra irányult, hogy a Részesek Kon- ferenciájának II/12 határozatával összhangban módosítsák az Egyezményt; mivel e határozat értelmében a veszélyes hulladékok végső ártalmatlanítás céljából történő, OECD országokból a nem OECD országokba irányuló exportját azonnal megtiltják és a (1) HL C 197. , 1997. 6. 27. , 12. o. (2) Az 1977. szeptember 16-án benyújtott vélemény (még nem jelent meg a Hivatalos Lapban) (3) HL L 39. , 1993. 2. 16. , 1. o. céljából hasznosítás veszélyeshulladék-exportot 1997. december 31-ig fokozatosan megszüntetik és ezt ettől a dátumtól kezdve megtiltják; végzett mivel ennek az előkészítő tárgyalásnak az eredményeként 1995. szeptember 22-én a Részesek Konferenciáján elfogadták a III/1 határozatot, kiegészítve általa az Egyezményt az új 7a pream- bulumbekezdéssel, az új 4A cikkel és az új VII. melléklettel; mivel a III/1 határozatnak az a célja, hogy azonnal tiltsák meg a veszé- lyes hulladékok végső ártalmatlanítás céljából történő, a VII. mel- lékletben felsorolt részes államokból a felsorolásban nem szereplő országokba irányuló exportját, és 1997. december 31-ig fokoza- tosan szüntessék meg, valamint ettől a dátumtól kezdve tiltsák meg a hasznosítás céljából végzett veszélyeshulladék-exportot a VII. mellékletben felsorolt részes államokból a felsorolásban nem szereplő országokba; mivel a hulladékok szállítására vonatkozó közösségi jogi szabá- lyozást az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló 259/93/EGK rendelet módosításáról szóló, 1997. január 20-i 120/97/EK tanácsi rendelet (4) ennek megfelelően módosí- totta; mivel az Egyezmény 17. cikke értelmében a Bázeli Egyezmény módosításának megerősítése, jóváhagyása, formai megerősítése vagy elfogadása folyamatban van; mivel a módosítás a Részesek között 90. napon lép hatályba azt követően, hogy letétbe helyez- ték a Részesek legalább háromnegyede által ratifikált, jóváhagyott, formailag megerősített, vagy elfogadott okiratokat, (4) HL L 22. , 1997. 1. 24. , 14. o. 11/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 309 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló Egyezmény módosítása, melyet a Részesek Konferenciája által 1995. szeptember 22-én elfogadott III/1 határozat állapít meg, a Közösség nevében ezennel jóváhagyásra került. helyezi(k) az elfogadó okiratot az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál, az Egyezmény 17. cikkének megfelelően. 3. cikk Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. A módosítás szövege e határozat mellékletét képezi. Kelt Brüsszelben, 1997. szeptember 22-én. 2. cikk A Tanács elnöke ezúton felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje azt a személyt (személyeket), aki(k) a Közösség nevében eljárva letétbe a Tanács részéről az elnök F. BODEN


title: REGLAMENTO (CE) N° 1829/97 DE LA COMISIÓN de 22 de septiembre de 1997 por el que se establecen el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
farm price support
world market price


title: Règlement (CE) n° 2444/97 du Conseil du 22 septembre 1997 modifiant le règlement financier du 21 décembre 1977 applicable au budget général des Communautés européennes

eurovoc_concepts:
EAGGF
closing of accounts
general budget (EU)


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1829/97 of 22 September 1997 determining the world market price for unginned cotton and the rate for the aid


title: 97/641/CE, Euratom: Decisão do Conselho de 22 de Setembro de 1997 que nomeia um membro do Comité Económico e Social

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
appointment of staff


title: Rådets forordning (EF) nr. 1863/97 af 22. september 1997 om visse foranstaltninger vedrørende import af forarbejdede landbrugsprodukter fra Schweiz for at tage hensyn til resultaterne af Uruguay-rundens forhandlinger på landbrugsområdet

eurovoc_concepts:
CCT duties
Switzerland
agricultural product
agro-industry
import policy


title: 97/633/CFSP: Council Decision of 22 September 1997 amending Decision 94/942/CFSP on the joint action adopted by the Council on the basis of Article J.3 of the Treaty on European Union, concerning the control of exports of dual-use goods

eurovoc_concepts:
dual-use good
export licence
export monitoring
export policy
military equipment
technology transfer


title: Regolamento (CE) n. 1825/97 della Commissione del 22 settembre 1997 recante modifica di alcuni importi relativi al settore della frutta a guscio e delle carrube, fissati in ecu dal regolamento (CEE) n. 790/89 del Consiglio, in seguito alla modifica dei tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune, nonché modifica del regolamento (CE) n. 1363/95