title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2934/97 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Unakzeptable Dokumente - "Non Paper" - der Dienststellen der Europäischen Kommission betreffend Zypern

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
access to EU information
confidentiality
document
international issue
international relations
press
settlement of disputes
the EU's international role

text: 16. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 117/105 2. Die Gesamtkosten des Flevonet-Vorhabens betragen 1,443,990 NLG (etwa 656 359 Ecu), woran sich der EFRE mit 24 % beteiligt. Dies liegt unter der fu¤r die Ma(cid:223)nahme 8. 2 festgesetzen Ho¤chstgrenze, da nach dem diesbezu¤glichen DPP die Kosten zur Einrichtung dieser Anlagen (Investitionen) mit bis zu 50 % aus dem EFRE bezuschu(cid:223)t werden ko¤nnen und sich der EFRE in den ersten beiden Betriebsjahren mit bis zu 25 % an den Betriebskosten der Zentren beteiligen kann. 3. Flevonet ist das einheitliche digitale Computernetz der Provinz Flevoland, zu dem alle Einwohner dieser Provinz nach Zahlung einer festen Anschlu(cid:223)gebu¤hr von 49,50 NLG (22,50 Ecu) kostenlos Zugang haben. Fu¤r andere Interessenten (insbesondere Unternehmen) ist die Benutzung des Netzes kostenpflichtig. Das Compu- ternetz wird auch in dem Bericht u¤ber den regionalen Technologieplan fu¤r Flevoland erwa¤hnt, der zu dem Schlu(cid:223) kommt, da(cid:223) die Hemmschwelle fu¤r den Zugang zu Computernetzen und Datenbanken gesenkt werden mu(cid:223), um mit der digitalen Revolution Schritt zu halten, und da(cid:223) zu diesem Zweck die entsprechenden Anlagen gebaut werden mu¤ssen. Fu¤r Aufbau, Management und Betrieb des Netzes waren besondere Einrichtungen notwendig. Hierfu¤r wurde die Gesellschaft Flevonetwerken BV gegru¤ndet. Die Durchfu¤hrbarkeit des Vorhabens wurde von der PTT Telecom und dem Beratungsunternehmen Intercain telematics consultants getestet. Sie haben in die Ma(cid:223)nahme befu¤rwortet, aber auch auf die Mo¤glichkeit hingewiesen, da(cid:223) die Einnahmen in den ersten Jahren hinter den anfallenden Kosten zuru¤ckbleiben ko¤nnten. Flevonet verfu¤gt nach einja¤hriger Betriebszeit bereits u¤ber mehr als 10 000 Anschlu¤sse mit kostenlosem Zugang, was dem Doppelten bis Dreifachen des Landesdurchschnitts entspricht. Daneben wurden 160 Anschlu¤sse mit kostenpflichtigem Zugang eingerichtet, die aber zur Zeit noch nicht ausreichen, um sa¤mtliche Kosten zu decken. Fu¤r die Zukunft wird jedoch mit einer erhebliche Zunahme dieser Anschlu¤sse gerechnet. Die Kommission ist der Auffassung, da(cid:223) das Vorhaben den Zielen des Strukturfonds entspricht. Zur Einrichtung des Computernetzes war ein Beitrag des EFRE notwendig; die Durchfu¤hrbarkeit war im voraus getestet worden. Das Vorhaben tra¤gt zur Einfu¤hrung, Akzeptanz und Nutzung der Informationstechnologien in der Gesellschaft bei und kann als Katalysator fu¤r die Entwicklung anderer IT-Vorhaben in Flevoland › wie etwa der Telearbeit › wirken. (98/C 117/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2934/97 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Unakzeptable Dokumente › (cid:132)Non Paper(cid:147) › der Dienststellen der Europa¤ischen Kommission betreffend Zypern Vero¤ffentlichungen der griechischen Presse ((cid:132)Tempo Newsweek(cid:147)) zufolge existieren in der Gemeinschaft gewisse geheime Dokumente unter der Bezeichnung (cid:132)Non Paper(cid:147), denen zufolge mittelfristig keinerlei Einigung mit Ankara u¤ber die Zypern-Frage mo¤glich sein wird und in denen daher vorgeschlagen wird, von jetzt an den Proze(cid:223) der endgu¤ltigen Trennung der beiden Volksgemeinschaften auf der Insel Zypern einzuleiten. In diesen unannehmbaren Dokumenten, die als (cid:132)Arbeitsdokumente(cid:147) in den zusta¤ndigen Dienststellen der Europa¤ischen Kommission zirkulieren, wird au(cid:223)erdem erwa¤hnt, da(cid:223) die griechisch-zypriotische Seite den heutigen tu¤rkischen Pseudostaat › der das Produkt der Milita¤rintervention von 1974 ist › anerkennen und daru¤ber hinaus dessen Hinwendung nach Europa fo¤rdern sollte. Diese Vorschla¤ge sind a¤u(cid:223)erst heikel und zeugen von der ohnehin angeschlagenen Glaubwu¤rdigkeit der EU bezu¤glich der Lo¤sung des Problems der Milita¤rintervention und Besetzung der Insel. Aus diesem Grunde wird die Kommission um Mitteilung daru¤ber ersucht, wie sie zu diesen (cid:132)Non Paper(cid:147)-Dokumenten steht, die jetzt ans Licht der O¤ ffentlichkeit kamen, und die haargenau die offizielle Politik der Tu¤rkei in dieser Frage widerspiegeln? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (17. Oktober 1997) Die Kommission hat keinerlei Kenntnis von den vom Herrn Abgeordneten erwa¤hnten geheimen (cid:132)Non Papers(cid:147) u¤ber Zypern und kann sie daher auch nicht kommentieren


title: WRITTEN QUESTION No. 2890/97 by Glyn FORD to the Commission. Importation of Bombay duck

eurovoc_concepts:
Bangladesh
India
fishery product
food processing
health control
health legislation
import policy
import restriction
public health
third country

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2961/97 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Reducing bureaucracy involved in the EU's research policy and regional policy

eurovoc_concepts:
EU financing
EU regional policy
administrative formalities
administrative transparency
aid system
eligible region
research and development
structural policy

formats: html pdf print

text: C 134/44 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 30. 4. 98 Vastaus (22. joulukuuta 1997) Neuvosto pahoittelee arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsemia tapahtumia ja korostaa, etta¤ se pita¤a¤ eritta¤in ta¤rkea¤na¤ ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittamista Turkissa eika¤ epa¤ro¤i tuomita niiden loukkauksia ollessaan yhteydessa¤ Turkin viranomaisiin. Neuvoston puheenjohtaja palautti mieliin Ankarassa 1. syyskuuta 1997 sen, miten rauhankulkuetta oli kohdeltu. Turkin hallitus perusteli kyseisen kohtelun seka¤ sen, etta¤ kulkuetta ei pa¤a¤stetty Ankaraan, vetoamalla yleiseen ja¤rjestykseen. On aivan selva¤a¤, etta¤ Turkin viranomaiset hoitivat asian huonosti. He tieta¤va¤t, etta¤ heida¤n puuttumisensa asiaan on oikeutetusti hera¤tta¤nyt kauhistusta Euroopan unionissa. (98/C 134/52) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2961/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Byrokratian keventa¤minen EU:n tutkimus- ja aluepolitiikassa Euroopan unioni pyrkii unionin alueiden va¤listen kehityserojen kaventamiseen alue- ja rakennepoliittisten ratkaisujen avulla. Usein EU-tuet ja¤a¤va¤t alueilta kuitenkin saamatta etenkin EU:n raskaan byrokratian ja hankalien hakemusmenettelyjen takia, ei niinka¤a¤n esimerkiksi projektien huonon laadun vuoksi. Vastaavanlai- nen tilanne on myo¤s yhteiso¤n tutkimusohjelmissa › hakumenettely on eritta¤in raskas. Haluan kysya¤ Euroopan komissiolta, miten se tulee konkreettisesti ottamaan huomioon EU-byrokratian va¤henta¤misen esimerkiksi tulevassa aluepoliittisten rakennerahastojen uudelleenja¤rjestelyssa¤, jotta tuet saadaan tehokkaammin allokoitua aluetasolle? Kysyn edelleen, miten komissio varmistaa, etta¤ hakuprosessissa karsiutuneet saavat palautetta hakemuksestaan, jotta ne voivat oppia kokemuksistaan? Komission ja¤senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1997) Komissio on jo (cid:148)Agenda 2000(cid:148) -tiedonannossaan (1) ilmaissut halunsa yksinkertaistaa rakennerahastojen tulevan uudelleenja¤rjestelyn yhteydessa¤ rahastojen toteuttamistapoja pa¤a¤asiassa selkeytta¤ma¤lla¤ vastuujakoa ja¤senvalti- oiden, alueiden ja komission va¤lilla¤. Komission on tarkoitus ta¤smenta¤a¤ rakennerahastojen toimintatavat samalla, kun se antaa uudet asetusehdotuksensa vuoden 1998 alussa. Maantieteellisin perustein ma¤a¤ra¤ytyva¤a¤n tukikelpoisuuteen liittyvissa¤ kysymyksissa¤ komission on tarkoitus selvitta¤a¤, samoin kuin nykyisinkin kysytta¤essa¤, syyt, miksi se ei ole hyva¤ksynyt tukikelpoisiksi ja¤senvaltioiden esitta¤mia¤ alueita. Erityishankkeiden yhteydessa¤ ja¤senvaltioiden tehta¤va¤na¤ tulee olemaan pyydettyjen tietojen toimittaminen asianomaisen kansallisen ja¤rjestelma¤n mukaan. Yhteiso¤n tutkimusohjelmien ja teknologisten kehitta¤misohjelmien (TTK) osalta tuen saamiseen liittyva¤t menettelyt ovat ta¤ysin erilaiset, silla¤ ne sisa¤lta¤va¤t komission itsensa¤ tekema¤n suoran rahoituspa¤a¤to¤ksen, johon liittyy ja¤senvaltioiden edustajista koostuvan ohjelmakomitean lausunto. Komissio on vuosien kuluessa jatkuvasti lisa¤nnyt menettelyjensa¤ avoimuutta ja lyhenta¤nyt rahoituspa¤a¤to¤sten tekoon ka¤ytettya¤ aikaa. Jokainen ehdotuksen esitta¤ja¤ saa komission arviointiin perustuvasta pa¤a¤to¤ksesta¤ kirjallisen vahvistuksen riippumatta siita¤, onko ehdotus hyva¤ksytty. Ta¤ssa¤ pa¤a¤to¤ksen ja¤lkeen va¤litto¤ma¤sti la¤hetetta¤va¤ssa¤ ilmoituksessa esiteta¤a¤n lyhyesti pa¤a¤to¤ksen perustelut seka¤ tarjotaan mahdollisuus pyyta¤a¤ lisa¤tietoja komissiolta. (1) KOM(97) 2000 lopullinen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2967/97 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Ayuda a domicilio a personas con necesidades especiales

eurovoc_concepts:
Greece
facilities for the disabled
home help
mentally disabled person
physically disabled person
social policy

text: C 102/156 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 4. 98 Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (17 de octubre de 1997) Teniendo en cuenta que el proyecto de adquisicio·n mayoritaria de Sicilcassa por parte del Banco di Sicilia pod(cid:14)·a llevar aparejada una ayuda estatal con arreglo a lo dispuesto en los art(cid:14)·culos 92 y 93 del Tratado CE capaz de falsear la competencia en el sentido del apartado 1 del art(cid:14)·culo 92 del Tratado, la Comisio·n ha solicitado recientemente a las autoridades italianas que presenten toda la informacio·n que pueda resultar u·til a fin de evaluar si existe ayuda estatal y para estimar su compatibilidad con el mercado comu·n. Por lo que respecta a la posible aplicacio·n a esta adquisicio·n del Reglamento del Consejo (CEE) no 4064/89 (Reglamento sobre operaciones de concentracio·n) sobre el control de las operaciones de concentracio·n entre empresas (1), no parece que la operacio·n se inscriba en su a·mbito de aplicacio·n puesto que tanto Sicilcassa como el Banco di Sicilia realizan ma·s de dos tercios de su volumen de negocios en el mismo Estado miembro (Italia, en este caso). As(cid:14)· pues, la operacio·n no tiene que ser notificada a la Comisio·n basa·ndose en dichas normas. Con arreglo al sistema de reparto de competencias en lo que respecta al control de las operaciones de concentracio·n en la Comunidad, las autoridades italianas cuentan con plenas atribuciones para proceder a la evaluacio·n desde el punto de vista de la competencia de una concentracio·n nacional que carezca de dimensio·n comunitaria. (1) DO L 395 de 30. 12. 1989. (98/C 102/233) PREGUNTA ESCRITA E-2967/97 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Ayuda a domicilio a personas con necesidades especiales En las islas griegas de Leros y Kalimnos viven en condiciones lamentables unas 700 personas con minusval(cid:14)·as f(cid:14)·sicas y mentales, incluidos 25 antiguos pescadores de esponjas, sin ninguna ayuda de su familia, sin atencio·n especializada y sin los recursos que les permitir(cid:14)·an vivir dignamente. El programa «Ayuda a domicilio» ha sido creado para estos casos pero estas personas no se benefician del mismo. ¿Puede indicar la Comisio·n: 1. cua·l es la situacio·n del programa, 2. por que· motivo estas personas esta·n excluidos del mismo? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (28 de octubre de 1997) El programa «Ayuda a domicilio» a que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no ha sido, hasta la fecha, objeto de financiacio·n comunitaria. Por consiguiente, la Comisio·n no esta· en condiciones de informar a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a sobre la ejecucio·n de dicho programa y le ruega se dirija a las autoridades griegas. (98/C 102/234) PREGUNTA ESCRITA E-2968/97 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Creacio·n de centros de d(cid:14)·a para la atencio·n de las personas con necesidades especiales El programa operativo «Lucha contra la exclusio·n del mercado de trabajo» y en particular el subprograma 1 «Integracio·n y reintegracio·n en el mercado de trabajo de las personas con necesidades especiales» se dirige a los enfermos mentales y a las personas con retraso mental mediante acciones que les permitan adquirir la capacidad de vivir de modo independiente. Conjuntamente con el programa operativo «Asistencia sanitaria», este subprograma preve· el establecimiento y la puesta en servicio de centros de d(cid:14)·a para la asistencia de personas con necesidades especiales


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2974/97 von Joaquín SISÓ CRUELLAS an die Kommission. Sicherheit in Vergnügungsparks

eurovoc_concepts:
accident prevention
consumer protection
death
fact-finding mission
leisure park
product safety
roadworthiness tests
safety device
safety standard
transport accident

text: C 102/158 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 (98/C 102/236) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2973/97 von Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: EDV-Ausstattung der europa¤ischen KMU Ein spanischer Manager eines bedeutenden, weltweit fu¤hrenden Software-Unternehmens hat unla¤ngst erkla¤rt, da(cid:223) die Investitionen im Bereich der Informationstechnologien in Spanien um die Ha¤lfte unter denen in den u¤brigen europa¤ischen La¤ndern la¤gen. Dieser Unterschied macht sich besonders bei den kleinen und mittleren Unternehmen bemerkbar, da die Ha¤lfte von ihnen u¤ber keinen PC verfu¤gt und bei der anderen Ha¤lfte die Zahl der Computer fu¤nf nicht u¤bersteigt, obgleich nach Aussage des spanischen Managers Computer fu¤r die Verbesserung der Wettbewerbsfa¤higkeit der KMU eine gro(cid:223)e Rolle spielen. Die Kommission wird in diesem Zusammenhang um folgende Auskunft gebeten: Verfu¤gt die Kommission u¤ber entsprechende Angaben, aus denen, aufgeschlu¤sselt nach La¤ndern, der prozentuale Anteil von KMU in der Union hervorgeht, die u¤ber eine EDV-Ausstattung verfu¤gen, und wenn ja, kann sie diese Angaben vorlegen? Kann die Kommission mitteilen, ob es fu¤r die KMU irgendeine Beihilfe der Gemeinschaft fu¤r Investitionen in diesem Bereich gibt, und wenn ja, um welche Art von Ma(cid:223)nahmen handelt es sich? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (24. Oktober 1997) Angesichts des Umfangs der Antwort wird diese dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugesandt. (98/C 102/237) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2974/97 von Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Sicherheit in Vergnu¤gungsparks Am 5. Juli 1997 kam eine Person im Vergnu¤gungspark von Port Aventura (Spanien) ums Leben, als sie aus der Achterbahn (cid:132)Stampida(cid:147), der steilsten Achterbahn der Welt, die aus Holz gebaut ist, geschleudert wurde, und zwar an der Stelle, an der die Bahn ihre ho¤chste Geschwindigkeit (72 km/Stunde) nach einem starken Gefa¤lle erreicht. Die Verantwortlichen des Vergnu¤gungsparks erkla¤rten, da(cid:223) die Wagen der Achterbahn (cid:132)Stampida(cid:147) u¤ber ein System individueller Sicherheitsstangen verfu¤gten, das von den Angestellten des Parks vor jeder Abfahrt kontrolliert werde, und da(cid:223) im Falle des Versagens einer Sicherheitsstange eine Blockierung ausgelo¤st werde, die das Ingangsetzen der Achterbahn verhindere. Die Sicherheitsstange war am Ende der Fahrt eingerastet, weshalb sie der Ansicht waren, da(cid:223) das Sicherheitssystem funktionierte. Inzwischen wurden Ermittlungen u¤ber die Ursachen des Unfalls eingeleitet. Nach diesem tragischen Unfall konnte man aus der Presse erfahren, da(cid:223) es keine Rechtsvorschriften u¤ber die Regelung der Sicherheitssysteme fu¤r die verschiedenen Attraktionen, die sich in solchen Vergnu¤gungsparks befinden, gibt. Angesichts der gro(cid:223)en Zahl von Personen, die solche Vergnu¤gungsparks in ihrer Freizeit besuchen, wird die Kommission gebeten, mitzuteilen, ob es irgendwelche europa¤ischen Rechtsvorschriften u¤ber die Sicherheit in Vergnu¤gungsparks gibt. Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (27. Oktober 1997) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort verwiesen, die die Kommission in der Fragestunde der Tagung des Parlaments vom September 1997 (1) auf die mu¤ndliche Anfrage H-669/97 von Herrn Willockx erteilt hat. (1) Debatten des Europa¤ischen Parlaments (September 1997)


title: QUESTION ECRITE no 2901/97 des députes W.G. van VELZEN , Ria OOMEN-RUIJTEN à la Commission. Directive relative à la qualité de l'air, concurrence et coopération régionale dans le domaine de l'environnement

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
air quality
competition
cross-border cooperation
environmental policy
environmental protection
environmental standard
oil pollution
pollution control measures

text: C 134/32 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 30. 4. 98 (98/C 134/38) QUESTION E· CRITE E-2901/97 pose·e par W. G. van Velzen (PPE) et Ria Oomen-Ruijten (PPE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Directive relative a‘ la qualite· de l(cid:146)air, concurrence et coope·ration re·gionale dans le domaine de l(cid:146)environnement Au de·but du mois d(cid:146)aou(cid:136)t, il est apparu que la re·gion de Zelzate, en Belgique, e·tait victime d(cid:146)une grave pollution des sols due, d(cid:146)apre‘s les mesures effectue·es, aux hydrocarbures aromatiques polycycliques. Ces substances, diffuse·es par la voie ae·rienne, ont e·galement pollue·, dans une mesure moins importante, la re·gion frontalie‘re de Zeeuws-Vlaanderen, notamment Sas van Gent et Axel, aux Pays-Bas. Une entreprise chimique est soup(cid:231)onne·e d(cid:146)e(cid:136)tre a‘ l(cid:146)origine de cette pollution. Est-il exact qu(cid:146)aucune valeur limite n(cid:146)a encore e·te· de·finie dans la directive relative a‘ la qualite· de l(cid:146)air en ce qui concerne les hydrocarbures aromatiques polycycliques? La Commission est-elle dispose·e a‘ proposer plus to(cid:136)t que pre·vu (1999) des valeurs-limites rigoureuses concernant les HAP autorise·s? Estime-t-elle qu(cid:146)en cas d(cid:146)autorisation concernant notamment les HAP, les dispositions relatives a‘ l(cid:146)environne- ment doivent e(cid:136)tre identiques dans tous les E· tats membres ou que ces derniers peuvent appliquer des normes diffe·rentes? Dans ce dernier cas, n(cid:146)y aurait-il pas distorsion des conditions de concurrence dans les re·gions frontalie‘res? Eu e·gard aux nouvelles compe·tences pre·vues dans le traite· d(cid:146)Amsterdam et a‘ la re·alisation de l(cid:146)UEM, dans le cadre de laquelle il y a lieu d(cid:146)e·viter la concurrence en matie‘re d(cid:146)environnement entre les E· tats membres, est-elle dispose·e a‘ proposer une nouvelle harmonisation des dispositions relatives a‘ l(cid:146)environnement? Estime-t-elle souhaitable que les re·gions frontalie‘res disposent d(cid:146)un plan commun pour faire face aux pollutions transfrontalie‘res de l(cid:146)environnement? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (7 novembre 1997) La Commission renvoie les Honorables Parlementaires a‘ no E-2900/97 (1), qui porte sur le me(cid:136)me sujet. la re·ponse donne·e a‘ leur question e·crite La Commission pre·voit de pre·senter en 1999 une proposition sur la de·finition de normes de qualite· de l(cid:146)air pour les hydrocarbures aromatiques polycycliques (HAP). Cette date correspond a‘ celle qui a e·te· fixe·e dans la directive 96/62/CE du 27 septembre 1996 concernant l(cid:146)e·valuation et la gestion de la qualite· de l(cid:146)air ambiant (2). La Commission a l(cid:146)intention de s(cid:146)en tenir a‘ cette date. En ce qui concerne l(cid:146)octroi de permis et de licences autorisant les e·missions de HAP et la ne·cessite· d(cid:146)adopter une approche harmonise·e, nous renvoyons encore une fois a‘ la re·ponse donne·e a‘ la question e·crite susmentionne·e (1). Les Honorables Parlementaires souhaiteraient que les E· tats membres puissent aborder ensemble les proble‘mes d(cid:146)environnement dans les re·gions frontalie‘res. La Commission tient a‘ souligner que certaines dispositions de la le·gislation communautaire pre·voient des proce·dures de consultation spe·ciales dans ce cas de figure (voir l(cid:146)article 17 de la directive 96/61/CE du 24 septembre 1996 relative a‘ la pre·vention et a‘ la re·duction inte·gre·es de la pollution (3), ainsi que l(cid:146)article 8, paragraphe 6, de la directive 96/62/CE). Il existe en outre de nombreuses conventions internationales sur la pollution transfrontalie‘re. La Commission doute que l(cid:146)incident mentionne· dans la question e·crite soit de nature a‘ remettre en question les dispositions en vigueur dans la Communaute· et sur la sce‘ne internationale. (1) (2) (3) JO C 117 du 16. 4. 1998, p. 97. JO L 296 du 21. 11. 1996. JO L 257 du 10. 10. 1996


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2903/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Leverancer af heu til FRM II (forsøgsreaktoren i München)

eurovoc_concepts:
Euratom Supply Agency
Russia
nuclear non-proliferation
nuclear reactor
nuclear safety
originating product
scientific research
uranium

text: 30. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 134/33 (98/C 134/39) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2903/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Leverancer af heu til FRM II (forsłgsreaktoren i Mu¤nchen) 1. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at Euratoms forsyningsbureau forhandler med russiske organisationer om forsyning af de europ(cid:230)iske forsłgsreaktorer med hłjt beriget uran? Omfatter disse forhandlinger ogs(cid:229) leverancer til den omstridte FRM II-reaktor i Mu¤nchen? Hvor langt er man n(cid:229)et i forhandlingerne? Hvad er man n(cid:229)et til enighed om? Hvilke punkter skal endnu 2. drłftes? Hvorn(cid:229)r ventes forhandlingerne at v(cid:230)re afsluttede? Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at der fra Euratoms forsyningsbureau foreligger et udkast til en aftale om 3. heu-leverancer fra Rusland til FRM II? Frygter Kommissionen ikke, at leverancerne til FRM II vil modarbejde ikke-spredningen af hłjt beriget 4. uran? Hvis ikke, hvorfor ikke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (3. december 1997) 1. og 2. I november 1997 har der ikke fundet nogen formelle forhandlinger sted mellem de russiske myndigheder og Euratoms forsyningsbureau om levering af hłjt beriget uran til forskningsreaktorer i F(cid:230)llesskabet. 3. Kommissionen og Euratom(cid:146)s forsyningsbureau har i samr(cid:229)d med de af F(cid:230)llesskabets medlemsstater, der har en faktisk interesse i at anvende, fremstille og genbehandle hłjt beriget uranbr(cid:230)ndsel, udarbejdet et udkast til forhandlingsprocedure med henblik p(cid:229) eventuelle forhandlinger. Det giver regeringen i den russiske fłderation de garantier, der kr(cid:230)ves i henhold til den multilaterale ikke-spredningsordning i traktaten om ikke-spredning af nukleare v(cid:229)ben og til London-retningslinjerne for overfłrsel af nukleart br(cid:230)ndsel. Dette udkast til forhand- lingsprocedure er udarbejdet til generel anvendelse og ikke kun for enkelte anl(cid:230)g. Det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l m(cid:229) derfor besvares med et nej. 4. Overfłrsel af hłjt beriget uran til en medlemsstat, der ikke har nukleare v(cid:229)ben, og som er underlagt den strengeste sikkerhedskontrol (saveguards) b(cid:229)de fra Euratom og fra Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) burde ikke give anledning til bekymring med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om ikke-spredning af nukleare v(cid:229)ben, n(cid:229)r man i łvrigt tager i betragtning, at medlemsstaterne p(cid:229) dette omr(cid:229)de har et glimrende ry. I henhold til ikke-spredningstraktaten (artikel IV. 2) har alle traktatens parter (herunder Den Russiske Fłderation og alle medlemsstaterne af Euratom) selv ret til at medvirke til den stłrst mulige udveksling af udstyr, materialer og videnskabelig og teknisk information i forbindelse med fredelig anvendelse af atomenergi. Ikke- spredningstraktaten indeholder ingen bestemmelser, der indskr(cid:230)nker disse rettigheder i forbindelse med hłjt beriget uran. (98/C 134/40) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2904/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Giftige kemikalier i levnedsmidler Kan Kommissionen udtale sig om, hvorvidt og hvordan MCS-tilf(cid:230)lde (MultiChemical Sensitivity) er 1. blevet videnskabeligt dokumenteret i EU-medlemsstaterne? 2. Er der registreret et voksende antal allergier i EU-medlemsstaterne? Er der foretaget en undersłgelse af, hvor ofte patienter lider af en MCS og/eller en IEI (Ideopathic Environmental Intolerances)? Er antallet af disse tilf(cid:230)lde vokset?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2926/97 van Anne McINTOSH aan de Commissie. Financiering van hoger onderwijs in het Verenigd Koninkrijk

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
EU programme
United Kingdom
education grant
foreign student
higher education
length of studies
recognition of diplomas

text: C 117/102 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 (98/C 117/130) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2924/97 van Patricia McKenna (V) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Dierproeven met knaagdieren in laboratoria Uit een recent rapport van Michael Festing van de toxicologische afdeling van de Britse Raad voor medisch onderzoek aan de universiteit van Leicester is gebleken dat jaarlijks duizenden knaagdieren bij giftigheidstests, die wetenschappelijk te wensen overlaten, worden opgeofferd. Heeft de Commissie dit rapport bestudeerd? Welke voorstellen wil de Commissie doen om het gebruik van dieren bij giftigheidstests geleidelijk aan te elimineren en de ontwikkeling van alternatieven voor dierproeven te stimuleren? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (23 oktober 1997) Het werk waarnaar het geachte Parlementslid verwijst is welbekend. Uit dit werk blijkt dat bij toxicologisch onderzoek vaak onnodig veel dieren worden gebruikt en dat dit soms onvoldoende geanalyseerde gegevens oplevert doordat er ongeschikte statistische methoden worden toegepast. Via haar Europees Centrum voor de validatie van alternatieve methoden (ECVAM) van het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek (GCO) coo¤rdineert de Commissie de validatie van alternatieve methoden op communautair vlak en er wordt een plaatselijk contactpunt opgericht voor de uitwisseling van informatie over de stand van de wetenschap op het gebied van alternatieve methoden. Onderzoek naar de ontwikkeling van in-vitrotests als alternatief voor dierproeven is bovendien al meer dan tien jaar e·e·n van de prioriteiten van de diverse communautaire programma(cid:146)s voor werkzaamheden onder contract op het gebied van de biotechnologie. (98/C 117/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2926/97 van Anne McIntosh (PPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Financiering van hoger onderwijs in het Verenigd Koninkrijk In het rapport van de Nationale Commissie van onderzoek naar het hoger onderwijs in het Verenigd Koninkrijk, voorgezeten door Sir Ron Dearing, wordt aanbevolen om vooral het aantal cursussen met een tijdsduur van e·e·n en twee jaar uit te breiden. Kan de Commissie bevestigen dat dergelijke studieperiodes in aanmerking zouden komen voor EU-subsidie¤ring en meedelen of er sprake is van een minimumcursusduur om in aanmerking te kunnen komen voor financie¤le steun van de EU? Zullen dergelijke cursussen die e·e·n of twee jaar duren, in andere lidstaten worden erkend als hoger onderwijs? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (14 november 1997) De Gemeenschap stelt middelen beschikbaar voor steun aan samenwerking tussen instellingen voor hoger onderwijs in de lidstaten, met name door middel van het Erasmus-hoofdstuk van het Socrates-programma, en door middel van het Leonardo da Vinci-programma


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2896/97 del Phillip WHITEHEAD a la Comisión. Propuesta de reglamento del Consejo relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros

eurovoc_concepts:
EU financing
euro
industrial manufacturing
money
product design
product safety
public health
scientific research
technical specification

text: 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 158/17 (98/C 158/21) PREGUNTA ESCRITA E-2891/97 de Glyn Ford (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Transporte de o·xido mixto de uranio en contenedores O. I. E. A. de tipo B ¿Puede confirmar la Comisio·n que esta· aportando parte de la financiacio·n necesaria para que BNFL y otras empresas productoras de energ(cid:14)·a nuclear construyan instalaciones de prueba para poder clasificar el o·xido mixto de uranio y de plutonio (combustible MOX) como material de baja dispersio·n con el fin de transportarlo en contenedores O. I. E. A. de tipo B despue·s del an(cid:152)o 2001? ¿Sabe la Comisio·n que el uso continuado de contenedores de tipo B con este fin provoca graves problemas de seguridad? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisio·n (6 de noviembre de 1997) La Comisio·n ha financiado durante varios an(cid:152)os contractos para la realizacio·n de estudios sobre la seguridad del transporte de material radiactivo. El estudio al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a forma parte del programa de 1996. British Nuclear Fuels Ltd. (BNFL) dirige un consorcio en el que pariticipan otros socios industriales europeos de Be·lgica, Francia y Alemania y que realizo· ese estudio. El consorcio recibio· una ayuda econo·mica pequen(cid:152)a para comenzar a trabajar en el desarrollo de me·todos de evaluacio·n para la clasificacio·n del material de baja dispersio·n. Esos me·todos de evaluacio·n exigen la construccio·n de una instalacio·n de pruebas y la realizacio·n de una serie de ensayos que simulen las condiciones de los accidentes ae·reos. Una vez que se hayan determinado los me·todos de evaluacio·n, podra·n aplicarse a cualquier material, incluidos los combustibles a base de o·xidos mixtos, con el fin de determinar si puede ser considerados material de baja dispersio·n. La Comisio·n sabe de la inquietud que despierta el uso continuo de contenedores del tipo B en el transporte ae·reo y esta· al tanto de los trabajos sobre ese tema del grupo permanente de expertos de la Comisio·n sobre seguridad del transporte de material radiactivo. El Organismo Internacional de la Energ(cid:14)·a Ato·mica tambie·n se ocupa de esta cuestio·n a trave·s de su comite· asesor sobre normas de seguridad, el cual recomendo· hace poco que se creara un programa de investigacio·n coordinado sobre la gravedad de los accidentes durante el transporte ae·reo de material radiactivo. La Comisio·n sigue de cerca el desarrollo de este programa. (98/C 158/22) PREGUNTA ESCRITA E-2896/97 de Phillip Whitehead (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Propuesta de reglamento del Consejo relativo a los valores nominales y las especificaciones te·cnicas de las monedas en euros Una vez remitida oficialmente al Parlamento y al Consejo la citada propuesta (COM(97)0247) (1), parece ser que la Comisio·n ha decidido consultar al Comite· cient(cid:14)·fico sobre toxicidad y ecotoxicidad de los compuestos qu(cid:14)·micos en relacio·n con las consecuencias para la salud de la propuesta de emplear una aleacio·n de n(cid:14)·quel en las monedas de 1 y 2 euros. Tambie·n parece ser que la Comisio·n esta· financiando un nuevo estudio al respecto. Dado que la Comisio·n estaba al corriente de las inquietudes expresadas por la CES y por las organizaciones de consumidores, ¿cua·l es la justificacio·n cient(cid:14)·fica de su primera decisio·n? ¿Considera la Comisio·n que el hecho de no haber consultado al Comite· cient(cid:14)·fico antes de alcanzar un acuerdo es compatible con el nuevo compromiso de Amsterdam de garantizar un elevado grado de proteccio·n de la salud humana en la definicio·n de todas las pol(cid:14)·ticas y actividades comunitarias?


title: WRITTEN QUESTION No. 2969/97 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Anti-dumping investigation into imports of unbleached cotton fabrics from China, Egypt, India, Indonesia, Pakistan and Turkey

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
complaint to the Commission
cotton
economic survey
import
originating product
textile product
third country

text: 16. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 117/117 Kuten arvoisa parlamentin ja¤sen tieta¤a¤, kulttuuriperinno¤n alaan kuuluvat komission toimenpiteet sisa¤ltyva¤t nykyisin Raphael-ohjelmaan, jonka avulla komissio voi Euroopan yhteiso¤n perustamissopimuksen 128 artiklan ma¤a¤ra¤ysten mukaisesti ainoastaan rohkaista ja¤senvaltioidensa va¤lista¤ yhteistyo¤ta¤ Euroopan kulttuuriperinno¤n suojelemista koskevien toimien ta¤yta¤nto¤o¤npanemiseksi. Yhteiso¤lla¤ tai komissiolla ei ole kuitenkaan toimival- tuuksia puuttua kansallisella tai alueellisella tasolla tapahtuvaan toimintaan tai asioihin, joista vastaavat yksinomaisesti kansalliset tai alueelliset viranomaiset. Edelliset seikat huomioonottaen Tindaya-vuoren kulttuuristen, etnografisten ja arkeologisten piirteiden suojele- mista koskevat toimenpiteet kuuluvat yksinomaan Espanjan kansallisille tai alueellisille viranomaisille. Komissio ei katso ta¤ssa¤ yhteydessa¤, etta¤ kyseessa¤ olevan kaltaiset hankkeet olisivat ristiriitaisia Raphael- ohjelman perusajatusten kanssa, koska ta¤ma¤n ohjelman tavoitteena on edista¤a¤ ja¤senvaltioiden va¤lista¤ yhteistyo¤ta¤ kulttuuriperinno¤n suojelemisessa. (98/C 117/148) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2969/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Phillip Whitehead (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Polkumyynnin vastaiset tutkimukset, jotka kohdistuvat valkaisemattoman puuvillakankaan tuontiin Kiinasta, Egyptista¤, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista Komissio pa¤a¤tti 11. heina¤kuuta 1997 aloittaa uudet polkumyynnin vastaiset tutkimukset, jotka kohdistuvat valkaisemattoman puuvillakankaan tuontiin seitsema¤sta¤ unioniin kuulumattomasta maasta. Tutkimukset pa¤a¤tet- tiin aloittaa siita¤ huolimatta, etta¤ Euroopan unionin puuvillakankaankutojat olivat sita¤ ennen epa¤onnistuneet kahdesti yritta¤essa¤a¤n saada lopulliset polkumyynnin vastaiset tullit voimaan. Voiko komissio ilmoittaa, miksi se on hyva¤ksynyt kolmannen valituksen niin pian edellisen valituksen hylka¤a¤misen ja¤lkeen? Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se peria¤ va¤liaikaista tullia kolmannen valituksen ka¤sittelyn aikana? Jos se aikoo peria¤ va¤liaikaista tullia, eiko¤ se ole huolestunut siita¤, etta¤ uudet tutkimukset saattavat aiheuttaa kokonaisen valitusten tulvan asiasta kiinnostuneiden osapuolien osalta? Komission ja¤senen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 1997) Komissio aloitti 11. heina¤kuuta 1997 uudet polkumyynnin vastaiset tutkimukset, jotka kohdistuvat Egyptista¤, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista, Kiinasta ja Turkista pera¤isin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin. Vaikka neuvosto ei sa¤a¤ta¤nytka¤a¤n lopullisia toimenpiteita¤ edellisessa¤ puuvillakankaisiin liittyva¤ssa¤ tapauksessa, komission velvollisuutena on yhteiso¤n polkumyynnin vastaisen lainsa¤a¤da¤nno¤n mukaisesti aloittaa polkumyyn- nin vastainen menettely silloin, kun suuri joukko yhteiso¤n tuottajia tekee valituksen ja polkumyynnista¤ seka¤ siita¤ koituvasta vahingosta on ensi ka¤den todisteita. Na¤in oli asian laita kyseisessa¤ tapauksessa. Ta¤ssa¤ lainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤ ei ole sa¤a¤nno¤ksia¤, jotka oikeuttaisivat komission hylka¤a¤ma¤a¤n riitta¤va¤sti perustellun valituksen siita¤ syysta¤, etta¤ neuvosto on aiemmin tehnyt pa¤a¤to¤ksen olla ma¤a¤ra¤a¤ma¤tta¤ lopullista tuontitullia tavaroille, jotka liittyva¤t eri tutkimuskauteen. Na¤in ollen nykyisten tutkimusten aloittaminen on ta¤ysin WTO:n polkumyynnin vastaisten sa¤a¤nto¤jen mukaista. Tutkimusten na¤inkin varhaisessa vaiheessa komission on mahdotonta sanoa, ma¤a¤ra¤ta¤a¤nko¤ va¤liaikaista tullia vai ei. Komissio kera¤a¤ parhaillaan tietoja ta¤ha¤n tapauksen liittyvista¤ seikoista (polkumyynti, vahinko ja yhteiso¤n etu). Arvoisa parlamentin ja¤sen voi kuitenkin olla vakuuttunut siita¤, etta¤ ta¤ma¤ menettely › samoin kuin muutkin menettelyt › hoidetaan rehellisesti, ja¤rkeva¤sti ja keta¤a¤n syrjima¤tta¤


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2951/97 do Deputado Astrid THORS à Comissão. Cultura de cânhamo e sua utilização na Finlândia

eurovoc_concepts:
Finland
agro-industry
aid per hectare
aid to agriculture
export
farm prices
hemp
production aid
storage
utilised agricultural area


title: Sporočilo Komisije državam članicam po členu 93(1) pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (97/C 281/03)Besedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
State aid
credit insurance
export credit
export credit insurance
export subsidy
restriction on competition

text: 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 147 31997Y0917(01) L 281/4 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 17. 9. 1997 SPOROČILO KOMISIJE DRŽAVAM ČLANICAM PO ČLENU 93(1) POGODBE O USTANOVITVI EVROPSKE SKUPNOSTI O UPORABI ČLENOV 92 IN 93 POGODBE ZA KRATKOROČNO ZAVAROVANJE IZVOZNIH KREDITOV (97/C 281/03) (Besedilo velja za EGP) 1. Uvod 1. 1 Države članice ohranijo aktivno politiko podpore izvozni industriji. Od skupnega zneska pomoči, ki so jo države čla- nice namenile proizvodni industriji v obdobju med leti 1992 in 1994, je bilo 7 % namenjenega podpori izvoza, predvsem v obliki ugodnih pogojev za izvozne kredite in zavarovanje izvoznih kreditov (1). 1. 2 Izvozne subvencije neposredno vplivajo na konkurenco na trgu med konkurenčnimi potencialnimi dobavitelji blaga in storitev. Komisija kot varuh konkurence na podlagi Pogodbe priznava njihove škodljive učinke in je vedno strogo obsojala izvozno pomoč v trgovini znotraj Skupnosti (2). Čeprav lahko podpora držav članic izvozu izven Skupnosti prav tako vpliva na konkurenco znotraj Skupnosti (3), Komisija ni vedno sistematično posegala na to področje na podlagi pra- vil o državni pomoči iz členov 92, 93 in 94 Pogodbe. Za to obstaja več razlogov. Prvi je ta, da to področje deloma ure- jajo določbe Pogodbe o zunanji trgovini, zlasti člena 112 in 113; člen 112 predvideva usklajevanje izvozne pomoči. Drugi je ta, da pomoč za izvoz izven Skupnosti ne vpliva le na konkurenco znotraj ampak tudi na izvoznikov Skupnosti v primerjavi z konkurenčnost izvozniki v trgovinskih partnericah Skupnosti, ki dajejo Skupnosti, (1) Vir: Peti pregled državnih pomoči v Evropski skupnosti, Komisija ES, 1997, bodo zmanjšanja subvencioniranih izvoznih kreditov, o katerih so se dogovorili v helsinškem paketu, to številko verjetno zmanjšala. leta 1992 naprej str. 20. Od podobne pomoči. Nazadnje, napredek pri nadzorovanju pomoči je bil dosežen s trgovinskimi določbami Pogodbe ter v okviru OECD in STO. 1. 3 Medtem ko Komisija doslej ni izvrševala svojih pooblastil na področju nadzora državnih pomoči ter na področju izvoz- nih kreditov in zavarovanj izvoznih kreditov, so delo Sku- pine Sveta za izvozne kredite (4) in primeri pred Sodiščem Evropskih skupnosti (5) pokazali, da vsaj na enem področju, to je na področju kratkoročnih zavarovanj izvoznih kreditov, dejanska ali morebitna izkrivljanja konkurence v Skupnosti lahko upravičujejo ukrepe Skupnosti na podlagi pravil o državni pomoči, ne da bi čakali na napredek na drugih pod- ročjih. Izkrivljanje konkurence lahko nastopi ne le med izvozniki v različnih državah članicah v njihovi trgovini znotraj in izven Skupnosti, ampak tudi med zavarovatelji izvoznih kreditov, ki nudijo svoje storitve v Skupnosti. 1. 4 Namen tega sporočila je odpraviti takšna izkrivljanja zaradi državne pomoči v sektorju zavarovanja izvoznih kreditov, v katerem obstaja konkurenca med javnimi ali javno podprtimi zavarovatelji izvoznih kreditov ter zasebnimi zavarovatelji izvoznih kreditov. Ta trgovinski sektor zavarovanj izvoznih kreditov se navezuje na zavarovanje izvoznih kreditov pred kratkoročnimi tveganji v trgovini znotraj Skupnosti in s šte- vilnimi državami izven nje. Takšna tveganja nosijo naziv „tržna“ in bodo opredeljena v oddelku 2 spodaj. Opredelitev trenutno vsebuje le tako imenovana „trgovinska“ tveganja, v nasprotju s „političnimi“, pri trgovanju znotraj Skupnosti in z večino držav OECD, ki so naštete v Prilogi. Države članice so se v pričakovanju ukrepov Skupnosti znatno trudile za (2) V sedmem poročilu o politiki konkurence (1977), točka 242, je Komisija izjavila, da izvozna pomoč v trgovini znotraj Skupnosti „ne more izpolnjevati pogojev za odstopanja ne glede na intenzivnost, obliko, razloge ali namen“. (3) Glej sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v primeru C-142/87 Belgija proti Komisiji [1990] ECR I–959. Glej tudi primer C-44/93 Assuran- ces du Crédit proti OND in Belgiji [1994] ECR I–3829, odstavek 30. (4) Poročilo „L’assurance crédit et le marché unique 1992 (court-terme)“, ki ga je prejel koordinator skupine, poročevalec P. Callut. (5) Glej primer C-63/89 Assurances du Crédit in Cobac proti Svetu in Komisiji [1991] ECR I–1799, in primer C–44/93 Assurances du Crédit proti OND in Belgiji [1994] ECR I-3829. 148 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 ukinitev pomoči v trgovinskem sektorju zavarovanj izvoznih kreditov, enotni trg pa zahteva ukrepe za zagotovitev enakih pogojev v vseh okoliščinah. To sporočilo ne bo obravnavalo zavarovanj izvoznih kredi- tov pred srednje- in dolgoročnimi tveganji, ki so zaenkrat večinoma netržna. Na tem področju dejavniki, ki so vodili k temu, da Komisija ni široko uporabila pooblastil za nadzor državnih pomoči, še vedno nasprotujejo takšnim ukrepom. Namesto tega se poskuša uskladiti pogoje zavarovanj izvoz- nih kreditov, premije in politike zavarovanj za posamezne države, ob upoštevanju programov v tretjih državah, da ne bi ogrozili konkurenčnost izvoznikov Skupnosti. in javnimi ali 1. 5 Oddelek 2 tega sporočila opisuje strukturo trga zavarovanj izvoznih kreditov in razlikuje trgovinski ali tržni sektor, v katerem poslujejo zasebni zavarovatelji in ki je v tem sporo- čilu zajet med zasebnimi javno podprtimi zavarovatelji izvoznih kreditov, ter razlaga, zakaj in v kolikšni meri se uporabljajo členi Pogodbe o državni pomoči. V oddelku 4 Komisija navaja, kateri ukrepi se ji zdijo potrebni za zagotovitev, da se iz tržnega sektorja umaknejo preostanki tistih vrst državnih pomoči, ki so naštete v oddelku 3, in v skladu s členom 93(1) Pogodbe zahteva, da države članice po potrebi tako ukrepajo. 2. Tržni in netržni sektor kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov agencije, ki zavarujejo srednje- 2. 1 Poročilo Skupine Sveta za izvozne kredite (v nadaljnjem besedilu „poročilo“), pritožbe zasebnih zavarovateljev izvoz- nih kreditov in primeri pred Sodiščem Evropskih skupnosti so pokazali, da v nekaterih državah članicah iste „uradne“ in izvozno-kreditne dolgoročna tveganja izvoznikov na račun ali z jamstvom (1) države, tudi poslujejo na račun ali z jamstvom države v delih trga kratkoročnih izvoznih zavarovanj, kjer predstavljajo konkurenco zasebnim zavarovateljem izvoznih kreditov, ki nimajo takšnih povezav z državo. Zadevne „uradne“ izvozno- kreditne agencije so lahko organi, družbe v državni lasti ali v državnem upravljanju ali družbe, ki so v celoti v zasebni lasti ali zasebnem upravljanju. Za namene tega sporočila bodo takšne javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov“. Kakor „uradne“ agencije, ki poslujejo na tudi na kratkoročnem področju, lahko tudi nekatere zavarovatelje izvoznih kreditov v zasebni lasti in zasebnem upravljanju, ki nudijo le kratkoročna zavarovanja, v nekaterih delih njiho- in dolgoročnem, pa imenovane agencije srednje- „javni ali vega poslovanja, podpirajo vlade s pomočjo garancij ali podobnih pozavarovalnih ureditev. Tudi takšne zavarovate- lje je treba šteti med „javne ali javno podprte“. Po drugi strani pa so zavarovatelji izvoznih kreditov, ki poslujejo predvsem ali izključno kratkoročno in ne poslujejo na račun ali z jamstvom (2) države v nobeni izmed svojih dejavnosti, ime- novani „zasebni zavarovatelji izvoznih kreditov“. Poročilo je pokazalo, da so javni ali javno podprti zavarovatelji izvozih kreditov, ki so poslovali na račun ali z jamstvom države v delih kratkoročnega trga, kjer so pred- stavljali konkurenco zasebnim zavarovateljem, uživali nekatere finančne ugodnosti, ki bi lahko izkrivljale konku- renco v primerjavi z zasebnimi zavarovatelji. Javni ali javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov niso imeli v nobeni državi monopola za kratkoročne posle. Eno izmed najtežjih področij, ki jih obravnava poročilo, je bilo pozavarovanje, ki ga neposredno ali posredno nudi država. Poročilo je pozavarnovalne ureditve, ki nudijo 100 % kritje in so enakovredne jamstvom, izenačilo s subvencijami. Zdaj se priznava, da tudi pozavarovalni instrumenti, pri kate- rih država le sodeluje ali dopolnjuje pozavarovalno pogodbo v zasebnem sektorju, lahko nudijo zavarovateljem, ki jih koristijo, ugodnosti pred zasebnimi zavarovatelji, ki takega kritja ne dobijo, in tako izkrivljajo konkurenco. 2. 2 Kljub novim izboljšavam (primeri, ko javni ali javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov vedno bolj odstopajo svoje kratkoročne posle različnim ločenim družbam ali uvajajo ločeno računovodstvo) se je v zgornjih točkah pokazalo, da so še vedno potrebni ukrepi, ki bodo ustvarili enake pogoje. Prva naloga je ugotoviti, v katerem sektorju obstaja konku- renčni trg. Odločilno merilo za ločevanje tržnega sektorja, ki (1) V nekaterih primerih, kot na Nizozemskem, se srednje- in dolgoročni posli ne sklepajo pod jamstvom, ampak pod izčrpno pozavarovalno pogodbo z vlado. (2) Ali z ustreznimi pozavarovalnimi ureditvami. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 149 tveganji pri javnih kupcih, valutnimi je bil uporabljen v poročilu, je to, ali je zasebno zavarovanje dostopno na splošno in ne le v posameznih primerih. Izka- zalo se je, da je bil odgovor večinoma „da“ za trgovinska tve- ganja pri nejavnih kupcih, pri političnih tveganjih (vključno in s netrgovinskimi tveganji katastrofalnih elementarnih nesreč) pa so bile razpoložljive kapacitete tako neprimerne, da je kritje takšnih tveganj očitno predstavljalo tržno dejavnost. Na podlagi analize trga zasebnih pozavarovanj glede na tri merila, ki so bila trajanje, kraj in narava zavarovanih tveganj, poročilo šteje, da „tržna“ tveganja vključujejo trgovinska tve- ganja z dobo tveganja, ki običajno traja največ tri leta za izvoz po vsem svetu. transferji Za takšna tveganja je najdaljše obdobje tveganja (ki vključuje proizvodnjo in trajanje kredita z normalnim rokom Bernske unije in običajnimi kreditnimi pogoji) krajše od dveh let. druga tveganja (politična Vsa tveganja katastrofalnih elementarnih nesreč (2) in trgovinska tveganja pri javnih kupcih in pri državah, ki niso naštete v Prilogi) se štejejo, da še niso tržna. tveganja, 2. 3 Pripombe, ki so jih posledično poslale države članice, poslovne združbe in zavarovatelji, so pokazale, da je navedena opredelitev na splošno preširoka. Večina pripomb se je strinjala s poročilom, da je treba izključiti politična tve- ganja, ker zasebni pozavarovalni trg ni dovolj velik, in da so bolj naklonjeni najdaljši dobi tveganja, ki traja dve leti za trgovinska tveganja. Pokazalo se je tudi, da je na zasebnem trgu zelo težko pozavarovati trgovinska tveganja podaljšane zamude plačil v državah, ki niso članice OECD. 2. 4 Glede na tesno povezavo med podaljšanimi zamudami plačil in plačilno nesposobnostjo (podaljšana zamuda plačil lahko postane plačilna nesposobnost) ter potrebe po uvrščanju obeh tveganj v isto kategorijo (tržno ali netržno), je zaradi previdnosti treba zaenkrat izključiti vsa trgovinska tveganja v državah, ki niso članice OECD, iz opredelitve tržnih tveganj in s področja uporabe tega sporočila. Nazadnje, zdi se, da še vedno obstajajo težave pri pridobivanju zasebnega pozava- rovanja trgovinskih tveganj v nekaterih državah OECD. „Trgovinska tveganja“ so za namene tega sporočila opredel- jena kot: — samovoljna odpoved pogodbe s strani dolžnika, to pomeni vsako samovoljno odločitev nejavnih dolžnikov o prekinitvi ali prenehanju pogodbe brez upravičenih razlogov, — samovoljna odklonitev nejavnega dolžnika, da bi sprejel blago iz pogodbe, brez upravičenega razloga, — plačilna nesposobnost nejavnega dolžnika ali njegovega garanta, — neplačilo dolga iz pogodbe s strani nejavnega dolžnika ali garanta, to pomeni podaljšana zamuda plačila. 2. 5 Glede na zgoraj navedeno, so „tržna“ tveganja za namen tega sporočila opredeljena kot trgovinska tveganja pri nejavnih dolžnikih (1), registriranih v državah, ki so naštete v Prilogi. 2. 6 Kapacitete trga zasebnega zavarovanja se spreminjajo. To pomeni, da opredelitev tržnih tveganj ni nespremenljiva in se sčasoma lahko spreminja; lahko se na primer razširi na politična tveganja. Opredelitev mora zato Komisija redno preučevati (vsaj enkrat na leto). Komisija se bo o tem preuče- vanju posvetovala z državami članicami in drugimi zaintere- strankami (3). Po potrebi bodo spremembe siranimi (1) Ali nejavnih garantih. Javni dolžnik ali garant je dolžnik ali garant, ki v eni ali drugi obliki predstavlja javno oblast in ne more niti sodno niti upravno objaviti svoje plačilne nesposobnosti. Za namen tega sporočila se družbe v javni lasti ali v javnem upravljanju, registrirane v državah, ki so naštete v Prilogi med državami s tveganji, ki jih je mogoče zavarovati na trgu in za katere veljajo običajne določbe prava zasebnih družb, štejejo kot nejavni dolžniki/garanti. (2) To so vojna, revolucija, naravne katastrofe, jedrske nesreče in tako naprej, brez tako imenovanih „tveganj poslovnih katastrof“ (katastrofalnih kopičenj izgub pri posameznih kupcih ali državah), ki jih lahko krije pozavarovanje za škodni presežek in so trgovinska tve- ganja. (3) Med drugim bo Komisija za pomoč prosila Svet (na primer Skupino Sveta za izvozne kredite). 150 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 opredelitve morale upoštevati področje uporabe zakonodaje Skupnosti, ki ureja zavarovanje izvoznih kreditov, da bi seizognili sporom ali pravni negotovosti. 3. Dejavniki, ki izkrivljajo konkurenco med zasebnimi in javnimi ali javno podprtimi zavarovatelji izvoznih kreditov 3. 1 Dejavniki, ki lahko izkrivljajo konkurenco v prid javnih ali javno podprtih zavarovateljev izvoznih kreditov, ki nudijo zavarovanja pred tržnimi tveganji, vključujejo (1): — pravne ali dejanske državne garancije za zadolževanje in izgube. Takšne garancije omogočajo, da se zavarovatelji zadolžujejo po stopnjah, ki so nižje od običajnih tržnih stopenj ali jim izposojanje denarja omogočajo. Poleg tega obidejo potrebo zavarovateljev, da se sami pozavarujejo na zasebnem trgu, morajo imeti javni ali javno podprti zavarovatelji določen znesek lastnih sredstev (meja minimalnega kapitala, vključno z jamstvenim skladom) in zavarovalnotehničnih rezervacij (predvsem izravnalne rezervacije), da lahko zavarujejo kratkoročna trgovinska tveganja, pridobiti pa morajo tudi dovoljenje v skladu s členi 6 in sledeči Direk- tive 73/239/EGS, — zmanjšanje ali izvzetje iz davkov, ki se običajno plaču- jejo (kot so davki na dohodke podjetij in davki na zava- rovalne police), — dodeljevanje državne pomoči ali zagotavljanje državnega kapitala. Glede slednjega je treba spoštovati načelo, da če država ne ukrepa tako, kakor bi ukrepal zasebni investitor v tržnem gospodarstvu, kapitalski vložki predstavljajo državno pomoč (5); zagotavljanje storitev s strani države, kot so dostop do in uporaba državne infrastrukture, opreme ali posebnih podatkov (na primer podatkov o dolžniki, ki jih zbirajo ambasade), pod pogoji, ki ne odra- žajo njihove cene; in pozavarovanje s strani države, neposredno ali posredno preko javnih ali javno podprtih zavarovateljev izvoznih kreditov, pod pogoji, ugodnej- so na voljo na trgu zasebnih šimi od tistih, ki pozavarovateljev, kar vodi v nerealno nizke cene poza- varovanja ali umetno ustvarjanje kapacitet, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo. — razlike v obveznostih v primerjavi z zasebnimi zavarovatelji, da ohranjajo ustrezne rezervacije. Treba je upoštevati, da je ob spremembi Direktive Sveta 73/239/EGS (2) z Direktivo 87/343/ES (3) štelo, da v izključitev dejanj zavarovanja izvornih kreditov, ki jo je upoštevala ali zajamčila država (člen 2(2)(d) izvirne Direktive) niso bila zajeta dejanja na področju kratkoročnih trgovinskih tveganj, ki so jih javno ali javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov izvršili za lasten račun in brez državnega jamstva (4). To pomeni, da 3. 2 Vrste obravnave, naštete v odstavku 3. 1, nudijo ali lahko nudijo zavarovateljem izvoznih kreditov, ki jih prejemajo, finančne ugodnosti pred drugimi zavarovatelji finančnih kre- ditov. Takšne finančne ugodnosti, dodeljene nekaterim pod- izkrivljajo konkurenco in predstavljajo finančno jetjem, pomoč v smislu člena 92(1) Pogodbe. (1) Povezovanje zavarovanja netržnih tveganj s sprejetjem kritja za tržna tveganja s strani javnega ali javno podprtega zavarovatelja izvoznih kreditov lahko pomeni kršitev čelna 86 Pogodbe o ustanovitvi Evrop- ske skupnosti. Takšno dejanje lahko postane predmet postopka pri Komisiji in pred sodišči in nacionalnimi organi za konkurenco. (2) Prva Direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o prevzemu in poteku poslov aktivnega premoženjskega zavarovanja (UL L 228, 16. 8. 1973, str. 3). (3) Direktiva Sveta 87/343/EGS z dne 22. junija 1987 o spremembi Direktive Sveta 73/239/EGS o uskladitvi zakonov in drugih predpi- sov o prevzemu in poteku poslov aktivnega premoženjskega zavaro- vanja (UL L 185, 4. 7. 1987, str. 72). (4) Glej sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v primeru C-63/89, Assu- rances du Credit in Cobac proti Svetu in Komisiji, navedeno v opombi 5, str. 1848 (odstavek 22). Člen 92(1) se uporablja za vse ukrepe, ki nudijo finančne ali gospodarske ugodnosti nekaterim podjetjem ali izdelkom in vključujejo dejansko ali morebitno bremenitev ali izgubo javnih sredstev, in za katere se od zadevnega prejemnika zahteva malo ali nič, če takšni ukrepi vplivajo na trgovino in izkrivljajo ali grozijo z med državami članicami (5) Glej sporočilo Komisije državam članicam o deležih javnih oblasti v kapitalu podjetij (Bilten ES 9-1984) in sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za javna podjetja v proizvodnem sektorju (UL C 307, 13. 11. 1993, str. 3). 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 151 izkrivljanjem konkurence s podpiranjem nekaterih podjetij ali proizvodnje nekaterega blaga (1). 4. 1 Vrste državne pomoči, naštete v odstavku 3. 1, ki jih preje- majo javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov za tržna tveganja, navedena v odstavku 2. 5, lahko izkrivljajo konku- renco in torej ne morejo biti upravičene do izjem po pravilih Pogodbe o državni pomoči. Finančne ugodnosti, naštete v odstavku 3. 1 za tržna tvega- nja, kakor so določena v odstavku 2. 5, vplivajo na trgovanje s storitvami znotraj Skupnosti. Poleg tega povzročajo razlike v razpoložljivih zavarovalnih kritjih za tržna tveganja v raz- ličnih državah članicah in s tem izkrivljajo konkurenco med podjetji v državah članicah ter vplivajo na trgovino znotraj Skupnosti, ne glede na to, ali gre za uvoz znotraj ali izven Skupnosti (2). Izjeme iz člena 92 Pogodbe se ne uporabljajo pri pomoči za zavarovanje tržnih tveganj. Škodljivi vplivi takšne pomoči v Skupnosti odtehtajo vse morebitne interese posameznih držav ali Skupnosti, ki jih imajo pri podpiranju izvoza. Takšno stališče je potrdila sodba Sodišča Evropskih skupnosti v primeru C-63/89, ki je obravnavala temo tega sporočila. Sodišče je menilo, da kljub temu, da direktiva o delni uskladitvi izravnalnih rezervacij za zavarovalnice, ki je oprostila zavarovanja izvoznih kreditov na račun ali z jamstvom države, ni bila nezakonita, lahko dejavniki, ki izkrivljajo konkurenco med zasebnimi in javnimi ali javno „upravičijo podprtimi zavarovatelji uporabo pravnih postopkov za kaznovanje kršitev določb (člena 92)“ (3). V sodbi v primeru C-44/93 (4) je Sodišče menilo, da zadevne ugodnosti predstavljajo državno pomoč in potrdilo, da lahko Komisija ukrepa, da zagotovi njihovo odpravo. izvoznih kreditov, 4. 2 Na podlagi člena 93(1) Pogodbe morajo zato države članice po potrebi spremeniti sisteme zavarovanja izvoznih kreditov za tržna tveganja tako, da dodeljevanje naslednjih vrst državne pomoči javnim ali javno podprtim zavarovateljem izvoznih kreditov za takšna tveganja preneha v roku enega leta od objave tega sporočila: (a) državna jamstva za zadolževanje ali izgube; (b) oprostitev zahteve po zagotavljanju primernih rezerv in drugih zahtev, naštetih v drugi alinei odstavka 3. 1; 4. Ukrepi, potrebni za odpravo izkrivljanja konkurence pri zavarova- nju kratkoročnih izvoznih kreditov za tržna tveganja (c) zmanjšanje ali oprostitev davkov ali drugih bremen, ki se običajno plačujejo; (1) Glej (2) sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v primeru 30/59 Steenkolenmijnen proti visoki oblasti [1961] ECR str. 1, odstavek 19; primer 173/73 Italija proti Komisiji [1974] ECR str. 709, primer 730/79 Philip Morris proti Komisiji [1980] ECR str. 2671. Sodišče je v sodbi v primeru C-142/87 Belgija proti Komisiji, navedeni v opombi 3, menilo, da lahko ne le pomoč za izvoz znotraj Skupnosti, ampak tudi pomoč za izvoz izven Skupnosti, vpliva na konkurenco in trgovino znotraj Skupnosti. Zavarovatelji izvoznih kreditov zavarujejo obe vrsti poslovanja in pomoč obema lahko torej vpliva na konkurenco in trgovino znotraj Skupnosti. (d) dodelitev pomoči ali zagotavljanje kapitala ali druge oblike financiranja v okoliščinah, ko zasebni investitor, ki posluje po običajnih tržnih pogojih, ne bi investiral v podjetje, ali pod pogoji, ki jih zasebni investitor ne bi sprejel; (3) Navedena v opombi 5; glej odstavek 24. Generalni pravobranilec Tesauro je v mnenju o primeru menil, da če obstaja konkurenca med zasebnimi in javnimi ali javno podprtimi zavarovatelji izvoznih kre- ditov, „je zelo vprašljivo, ali lahko države članice pravno upravičeno dodelijo finančno podporo javnim izvajalcem. Takšne intervencije bi lahko bile nezdružljive s pravili o javni pomoči“ ([1991] ECR I-1835, točka 15). (4) Navedeno v opombi 3; glej zlasti odstavek 34. (e) zagotavljanje s strani države državnih storitev kot so dos- top do in uporaba državne infrastrukture, opreme ali posebnih podatkov (na primer podatkov o dolžnikih, ki jih zbirajo ambasade), pod pogoji, ki ne odražajo njihove cene; in 152 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 (f) državno pozavarovanje, neposredno ali posredno preko javnih ali javno podprtih zavarovateljev izvoznih kredi- tov, pod pogoji, ki so ugodnejši od tistih, ki so na voljo na trgu zasebnih pozavarovateljev, kar vodi v nerealno nizke cene pozavarovanja ali umetno ustvarjanje kapaci- tet, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo. zavarovanja tržnih tveganj in netržnih tveganj na račun ali z jamstvom države, ki dokazujejo, da ne uživajo državne pomoči pri zavarovanju tržnih tveganj. Računovodski izkazi za posle, zavarovane na zavarovateljev račun, morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 91/674/ES (1). Do izida pregleda, navedenega v odstavku 4. 3, pa so obsto- ječi programi dodatnega državnega pozavarovanja še naprej dovoljeni v vmesnem obdobju, če se izpolnjeni naslednji pogoji: Poleg tega morajo države članice, ki nudijo pozavarovanja zavarovateljem izvoznih kreditov s sodelovanjem v pozava- rovalnih pogodbah v zasebnem sektorju, ki pokrivajo tržna in netržna tveganja, dokazati, da programi ne vključujejo državne pomoči v smislu odstavka 4. 2(f). — državno pozavarovanje je manjšinski del celotnega zavarovateljevega paketa pozavarovanja, — v primerih, ko zavarovateljeve pozavarovalne pogodbe vključujejo tržna in netržna tveganja ter je tako vsako državno pozavarovanje neizogibno povezano z tržnimi tveganji, stopnja državnega pozavarovanja za tržna tve- ganja ne sme presegati tiste, ki bi bila na voljo na trgu iskali pozavarovanje zasebnih pozavarovateljev, če bi samo za takšna tveganja, — državno pozavarovanje zavarovatelju ne omogoča, da bi zavaroval posle posameznim kupcem preko omejitev, ki jih določajo zavarovatelji na zasebnem trgu, — premija za državno pozavarovanje dokazljivo odseva tve- ganje je izračunana z uporabo trgovinskih tehnik in, če je na voljo enakovredna tržna premijska stopnja, je vsaj enaka takšni stopnji, — državno pozavarovanje je za tržna tveganja dostopno vsem zavarovateljem kreditov, ki lahko izpolnijo enotna merila upravičenosti. V ta namen bo Komisija od objave tega sporočila v tesni povezavi z državami članicami nenehno nadzorovala takšne programe na podlagi šestmesečnih poročil, ki jih oddajo zadevne države članice, do konca leta 1998 pa bo opravila temeljit pregled takšnih programov. Pregled bo upošteval vse znanje in izkušnje o delovanju trga kratkoročnih zavarovanj izvoznih kreditov in intervencij držav članic na takšnem trgu, pridobljene v tem času iz poročil o izvajanju, prispelih na podlagi odstavka 4. 5, iz prvega letnega poročila na podlagi odstavka 4. 6 in iz priglasitev uporabe odstopne klavzule na podlagi odstavka 4. 4. Če bi pregled odkril, da programi v državah članicah vključujejo pomoč, bi morala država čla- nica programe končati najpozneje do konca leta 1999. 4. 4 Od načela, da lahko zavarovanja izvoznih kreditov za tržna tveganja zagotavljajo javni ali javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov le, če ne prejemajo finančnih ugodnosti, naštetih v odstavku 4. 2, je mogoče odstopati le v spodaj navedenih okoliščinah. V nekaterih državah zaradi pomanjkanja zavarovalnih ali pozavarovalnih kapacitet začasno ni mogoče dobiti kritja za tržna tveganja pri izvoznih kreditih pri zasebnih zavarovate- ljih izvoznih kreditov ali pri javnih ali javno podprtih zava- rovateljih izvoznih kreditov, ki poslujejo na svoj račun. Zato se šteje, da so takšna tveganja začasno netržna. V takšnih okoliščinah lahko takšna začasno netržna tveganja prevzame javni ali javno podprti zavarovatelj in jih zavaruje 4. 3 Minimalni pogoj za namene izpolnjevanja odstavka 4. 2 je, da javni ali javno podprti zavarovatelji izvoznih kreditov vodijo ločeno upravo in ločene računovodske izkaze za svoja (1) Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnem obračunu in konsolidirani bilanci zavarovalnic (UL L 374, 31. 12. 1991, str. 7). 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 153 na račun ali z jamstvom države. Zavarovatelj mora, kolikor je mogoče, uskladiti svoje premijske stopnje za takšna tvega- nja s jih drugje zaračunavajo zasebni zavarovatelji izvozih kreditov za zadevno vrsto tveganj. stopnjami, ki Komisija lahko po posvetovanju z drugimi državami člani- cami spremeni pogoje za uporabo odstopne klavzule ali odloči, da bo njeno uporabo prekinila ali nadomestila z dru- gim primernim sistemom. Vsaka država članica, ki namerava uporabiti navedeno odstopno klavzulo, mora osnutek odločbe takoj priglasiti Komisiji. Takšna priglasitev mora vsebovati tržno poročilo, ki dokazuje pomanjkanje kritja za tveganja na trgu zasebnih zavarovateljev tako, da predloži dokazila dveh velikih in zna- nih mednarodnih zasebnih zavarovateljev izvoznih kreditov ter domačega zavarovatelja kreditov, ki upravičujejo uporabo odstopne klavzule. Vsebovati mora tudi opis pogojev, ki jih namerava javni ali javno podprti zavarovatelj izvoznih kre- ditov uporabiti za takšna tveganja. V roku dveh mesecev od prejema priglasitve Komisija preuči, ali je uporaba odstopne klavzule v skladu z zgoraj navede- nimi pogoji in združljiva s Pogodbo. Če Komisija ugotovi, da so pogoji za uporabo odstopne klavzule izpolnjeni, je njena odločba o združljivosti omejena na dve leti od datuma sprejetja, če se pogoji na trgu, ki upra- vičujejo uporabo odstopne klavzule, v tem času ne spreme- nijo. 4. 5 To sporočilo se uporablja pet let od 1. januarja 1998. Države članice morajo v roku dveh mesecev od prejetja tega sporo- čila Komisiji sporočiti, ali se strinjajo s priporočili. Najpoz- neje do 1. januarja 1999 morajo države članice obvestiti Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele za uskladitev s tem sporočilom. Če bi se v poročilih ali drugače pokazalo, da sistemi, ki se uporabljajo v državah članicah, še vedno vklju- čujejo državno pomoč, bo Komisija takšno pomoč presojala na podlagi členov 92 in 93 Pogodbe, v skladu z zgoraj nave- deno politiko. 4. 6 V sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi strankami bo Komisija pregledala opredelitev tržnih tveganj in delovanje tega sporočila z vidika razvoja trga in morebitne zakonodaje Skupnosti. Vse informacije, ki jih Komisija dobi v zvezi s takšnimi pregledi od držav članic in zainteresiranih strank, bodo z dovoljenjem dobavitelja informacij na voljo vsem drugim udeležencem pregleda. 154 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 PRILOGA Seznam držav z tržnimi tveganji Države, ki niso članice OECD in štejejo kot države z tržnimi tveganji Avstralija Kanada Islandija Japonska Nova Zelandija Norveška Švica Združene države Amerike Evropska unija Avstrija Belgija Danska Finska Francija Nemčija Grčija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Portugalska Španija Švedska Združeno kraljestvo


title: WRITTEN QUESTION No. 2931/97 by Sérgio RIBEIRO to the Commission. Suspension of Portuguese state aid to EPAC, PLC

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
control of State aid
harbour installation
privatisation
public limited company
suspension of aid

text: 30. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 134/37 Projektfo¤rslagen avseende (cid:148)Natur(cid:148)-sektorn bedo¤mdes av kommissionen, och resultaten av denna bedo¤mning godka¤ndes av livsmiljo¤kommitte·n som best(cid:229)r av medlemsstaternas fo¤retra¤dare och leds av kommissionen. Sammanlagt erho¤ll 62 av de 174 projektfo¤rslagen sto¤d fr(cid:229)n gemenskapen. Inom (cid:148)Miljo¤(cid:148)-sektorn inkom 514 projektfo¤rslag, varav 25 fr(cid:229)n Nederla¤nderna, vilket motsvarar 4,86 % av det totala antalet inkomna fo¤rslag. De 25 (cid:148)Miljo¤(cid:148)-projekt som Nederla¤nderna inla¤mnat motsvarar en sammanlagd kostnad p(cid:229) 65,59 miljoner ecu, fo¤r vilket ett sammanlagt gemenskapsbidrag p(cid:229) 14,17 miljoner ecu bega¤rts. Det gemenskapsbidrag som de nederla¤ndska projekten anso¤kt om utgo¤r 5,2 % av det sammanlagda bidrag som bega¤rts fr(cid:229)n gemenskapens fo¤r projekten. Sju av de nederla¤ndska projekten valdes ut, vilket motsvarar 6,25 % av det totala antalet utvalda projekt och 9,1 av gemenskapens sammanlagda bidrag till projekt inom (cid:148)Miljo¤(cid:148)- sektorn. (cid:148)Miljo¤(cid:148)-fo¤rslagen genomgick ett bedo¤mningsfo¤rfarande som innebar att fo¤retra¤dare fo¤r medlemsstaterna, en extern expertgrupp samt kommissionens experter oberoende av varandra tilla¤mpar en rad gemensamt faststa¤llda urvalskriterier fo¤r att bedo¤ma varje projektfo¤rslags starka och svaga sidor. Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n resultaten av detta bedo¤mningsfo¤rfarande och fr(cid:229)n de finansiella medel som finns att tillg(cid:229) lades 112 av de mest fo¤rtja¤nta projekten fram info¤r Lifes styrkommitte· fo¤r (cid:148)Miljo¤(cid:148)-sektorn, som best(cid:229)r av fo¤retra¤dare fo¤r medlemsstaterna och fo¤r kommissionen. En detaljerad redogo¤relse fo¤r de utvalda nederla¤ndska projekten sa¤nds direkt till ledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat. (98/C 134/43) SKRIFTLIG FR¯GA E-2931/97 fr(cid:229)n Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Indragning av den portugisiska statens sto¤d till fo¤retaget EPAC SA Kommissionens beslut av den 30 april att kra¤va att den portugisiska staten drar in sitt sto¤d i form av en statlig garanti till EPAC a¤r uttryck fo¤r en bristande flexibilitet i tolkningen av artikel 93. 2 och 93. 3 i fo¤rdraget. Om dessa besta¤mmelser tilla¤mpades konsekvent, skulle det leda till att fall, s(cid:229)som godka¤nnandet nyligen av borgens- (cid:229)tagandena fo¤r Mello-gruppen med flera, da¤r det finns mycket sto¤rre anledning att tilla¤mpa dem, inte la¤ngre skulle fo¤rekomma. I underlaget till beslutet a¤r det signifikant att man helt har bortsett fr(cid:229)n det faktum att EPAC:s hamnanla¤ggningar i samband med privatiseringsprocessen o¤verla¤mnades till SILOPOR utan att skulden fo¤ljde med, och att EPAC fortfarande har ansvaret fo¤r ra¤ntekostnaderna fo¤r det l(cid:229)n som man tog fo¤r att bygga dessa anla¤ggningar. Jag fr(cid:229)gar da¤rfo¤r kommissionen om ha¤nsyn tagits till detta faktum och, om s(cid:229) inte a¤r fallet, om man inte borde ha gjort det fo¤r att undvika att kommissionen med sina beslut bidrar till en kapitalfo¤rsto¤ring som f(cid:229)r allvarliga fo¤ljder fo¤r arbetarna, som inte p(cid:229) n(cid:229)got sa¤tt har ansvaret fo¤r hur fo¤rvaltningen och privatiseringen har g(cid:229)tt till? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (28 oktober 1997) I kommissionens beslut av den 30 april 1997 (1) kra¤vs att den portugisiska regeringen skall dra in sitt sto¤d i form av en statlig garanti till Empresa Para a Agroalimenta(cid:231)a(cid:152)o e Cereais SA (EPAC). Enligt det fo¤rfarande fo¤r granskning av nationella sto¤d(cid:229)tga¤rder som avses i artiklarna 92-94 i EG-fo¤rdraget inneba¤r detta ett prelimina¤rt beslut som grundar sig p(cid:229) det faktum att garantin beviljades innan kommissionen f(cid:229)tt mo¤jlighet att uttala sig i fr(cid:229)gan, vilket inneba¤r en o¤vertra¤delse av artikel 93. 3 i EG-fo¤rdraget. Kommissionen antog den 9 juli 1997 ett slutgiltigt beslut om de sto¤d(cid:229)tga¤rder som den portugisiska staten beviljat EPAC, vilka ans(cid:229)gs olagliga och ofo¤renliga med den gemensamma marknaden. De uppgifter som la¤mnats av parlamentsledamoten, liksom all den information som uppgetts av portugisiska myndigheter om fo¤rh(cid:229)llandet mellan EPAC och Silopor, har beaktats info¤r detta slutgiltiga beslut. (1) EGT L 186, 16. 7. 1997


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2928/97 του Elly PLOOIJ-VAN GORSEL προς την Επ τροπή. Διακρίσεις απορρέουσες από τη βελγική νομοθεσία για τα ταχυδρομεία

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 25. 5. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 158/21 Apa· nthsh thw kaw Gradin ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Noembri·oy 1997) (cid:146)Oson afora· thn anaptyjiakh· boh·ueia h Epitroph· efarmo·zei to ch·fisma toy Symboyli·oy thw 5hw Ioyni·oy 1997 gia th synoxh·. Probai·nei sth sy·gklish synedria·sevn empeirognvmo·nvn apo· ta kra·th me·lh o·poy ejeta·zontai genika· ue·mata sxetika· me thn sxe·sh metajy· thw metana· steyshw kai thw ana·ptyjhw. Sto sta·dio ayto· h Epitroph· den ejeta·zei thn sygkekrime·nh me·uodo prose·ggishw poy protei·nei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. (cid:211)son afora· thn anurvpistikh· boh·ueia to Eyrvpai¤ko· koinotiko· anurvpistiko· grafei·o thw Epitroph·w enisxy·ei ene·rgeiew gia thn antimetv· pish tvn epiptv· sevn tvn metakinh·sevn plhuysmv· n (pro·sfygew, ektopisue·ntew kai pallinostoy·ntew) poy ofei·lontai se fysike·w h· prokaloy·menew apo· ton a·nurvpo katastrofe·w kai gia na enisxyuei· o epanapatrismo·w sth xv· ra katagvgh·w kai h epanegkata·stash ekei· o·poy isxy·oyn synuh·kew poy uespi·zontai stiw paroy·sew dieunei·w symfvni·ew. Sto plai·sio ayto·, enisxy·ei epi·shw ergasi·ew braxypro·uesmhw apokata·stashw kai anoikodo·mhshw, idi·vw o·son afora· ypodome·w kai ejoplismo·, se stenh· synergasi·a me tiw topike·w arxe·w me skopo· thn dieyko·lynsh thw a· fijhw thw anurvpistikh·w boh·ueiaw, thn pro·lhch thw epidei·nvshw thw kri·sevw kai thn prospa·ueia na bohuh·sei plhge·nta a·toma na epaney·royn e·na ela·xisto epi·pedo ayta·rkeiaw. (98/C 158/27) GRAPTH ERVTHSH E-2928/97 ypobolh· : Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Diakri·seiw aporre·oysew apo· th belgikh· nomouesi·a gia ta taxydromei·a Sy·mfvna me th belgikh· nomouesi·a, sta taxydromei·a den gi·nontai dekte·w (plhn orisme·nvn ejaire·sevn) oi epitage·w plhrvmh·w poy kataue·toyn allodapoi· xvri·w mo·nimh diey·uynsh sto Be·lgio h· sto Loyjemboy·rgo kai apeyuy·nontai se Be·lgoyw paralh·ptew. Vw syne·peia toy·toy e·naw Ollando·w poli·thw poy diame·nei stiw Ka·tv Xv· rew den mporei· na pragmatopoih·sei se belgiko· taxydromei·o plhrvmh· gia ka·toxo trapezikoy· logariasmoy· sto Be·lgio. 1. Kri·nei h Epitroph· o·ti pro·keitai gia diakri·seiw lo·gv euniko·thtow; 2. Pistey·ei h Epitroph· o·ti h en lo·gv belgikh· nomouesi·a apotelei· empo·dio kai antibai·nei prow thn eyrvpai¤kh· nomouesi·a sxetika· me thn esvterikh· agora·; 3. Ea·n nai poie·w ene·rgeiew proti·uetai na anala·bei h Epitroph· ep(cid:146) aytoy·; Apa· nthsh toy k. Monti ej(cid:146)ono·matow thw Epitroph· w (19 Noembri·oy 1997) H Epitroph· epikoinv· nhse me tiw yphresi·ew tvn belgikv· n taxydromei·vn. Oi yphresi·ew ayte·w epibebai·vsan o·ti oi esvterike·w odhgi·ew proble·poyn o·ti «den gi·nontai dekte·w epitage·w plhrvmh·w poy kataue·toyn allodapoi· xvri·w mo·nimh diey·uynsh sto Be·lgio h· sto Loyjemboy·rgo kai apeyuy·nontai se be·lgoyw paralh·ptew» (plhn orisme·nvn ejaire·sevn). Epibebaiv· noyn e·tsi o·sa yposthri·zei to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy. Mia dia·tajh poy periori·zei th dynato·thta tvn taxydromikv· n pistvtikv· n organismv· n na de·xontai emba· smata apo· thn pleyra· mh moni·mvn katoi·kvn apotelei· -sy·mfvna me th diarkh· nomologi·a toy Dikasthri·oy tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn (1) -periorismo· sthn eley·uerh paroxh· yphresiv· n sto me·tro o·poy plh·ttei synh·uvw toyw apode·ktew yphresiv· n poy den ei·nai be·lgoi. O periorismo·w ayto·w den ei·nai aparaith·tvw anti·uetow me to koinotiko· di·kaio sto me·tro poy ua mporoy·se na dikaiologhuei· gia lo·goyw dhmosi·oy symfe·rontow. Vsto·so, to Dikasth·rio tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn emfani·zetai perioristiko· sthn ajiolo·ghsh te·toivn dikaiologiv· n. H Epitroph· ua ejeta·sei leptomere·stera to pro·blhma poy ue·tei to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy. An h eje·tash ayth· odhgh·sei thn Epitroph· na sympera·nei o·ti o en lo·gv periorismo·w den mporei· na dikaiologhuei·, ua apeyuy·nei proeidopoihtikh· epistolh· sto en lo·gv kra· tow me·low. (1) Ypo·uesh C-175/88, Biehl kata· Administration des contributions du Grand-Duche de Luxembourg, Syllogh· 1990 seli·da I-1779


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2926/97 do Deputado Anne McINTOSH à Comissão. Financiamento do ensino superior no Reino Unido

text: C 117/102 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 4. 98 (98/C 117/130) PERGUNTA ESCRITA E-2924/97 apresentada por Patricia McKenna (V) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Experimenta(cid:231)a(cid:152)o animal com roedores Um recente relato·rio de Michael Festing, da unidade de toxicologia do Conselho Brita(cid:136)nico de Investiga(cid:231)a(cid:152)o Me·dica na Universidade de Leicester, mostrou quantos milhares de roedores esta(cid:152)o a ser anualmente sacrificados para fins laboratoriais em testes de toxicidade cientificamente desnecessa·rios. Examinou a Comissa(cid:152)o este relato·rio? Que propostas tenciona a Comissa(cid:152)o formular para suspender a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de animais em testes de toxicidade e para favorecer o desenvolvimento de alternativas a‘ experimenta(cid:231)a(cid:152)o animal? Resposta dada pela Comissa·ria Cresson em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Outubro de 1997) Os trabalhos referidos pela Senhora Deputada sa(cid:152)o sobejamente conhecidos e mostram que os testes de toxicidade envolvem frequentemente a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de um nu·mero desnecessariamente elevado de animais, tendo como resultado, por vezes, dados que na(cid:152)o sa(cid:152)o devidamente analisados devido a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o de me·todos estat(cid:14)·sticos incorrectos. Atrave·s do Centro Europeu de Valida(cid:231)a(cid:152)o de Me·todos Alternativos (CEVMA) do Centro Comum de Investiga(cid:231)a(cid:152)o (CCI), a Comissa(cid:152)o esta· a coordenar a n(cid:14)·vel comunita·rio a valida(cid:231)a(cid:152)o de me·todos alternativos, encontrando-se em constru(cid:231)a(cid:152)o um ponto local para interca(cid:136)mbio de informa(cid:231)o(cid:152)es sobre me·todos alternativos de ponta. Para ale·m disso, ja· ha· mais de 10 anos que a investiga(cid:231)a(cid:152)o para o desenvolvimento de testes in vitro como alternativa para a experimenta(cid:231)a(cid:152)o com animais representa uma das prioridades de diferentes programas comunita·rios de ac(cid:231)a(cid:152)o indirecta no dom(cid:14)·nio da biotecnologia. (98/C 117/131) PERGUNTA ESCRITA E-2926/97 apresentada por Anne McIntosh (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Financiamento do ensino superior no Reino Unido O relato·rio da Comissa(cid:152)o Nacional de Inque·rito ao Ensino Superior no RU, presidida por Sir Ron Dearing, recomendou que fosse colocada a to·nica sobre o aumento da presta(cid:231)a(cid:152)o de cursos de um e dois anos. Pode a Comissa(cid:152)o confirmar se estudos de semelhante dura(cid:231)a(cid:152)o sa(cid:152)o eleg(cid:14)·veis para financiamento pela Unia(cid:152)o Europeia e se existe uma dura(cid:231)a(cid:152)o m(cid:14)·nima para cursos eleg(cid:14)·veis para assiste(cid:136)ncia financeira pela UE? Podera(cid:152)o tais cursos, com a dura(cid:231)a(cid:152)o de um ou dois anos, ser reconhecidos como qualifica(cid:231)a(cid:152)o de ensino superior em outros Estados-membros? Resposta dada pela Comissa·ria Edith Cresson em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Novembro de 1997) A coopera(cid:231)a(cid:152)o entre institui(cid:231)o(cid:152)es de ensino superior dos Estados-membros pode ser objecto de financiamento comunita·rio, nomeadamente atrave·s do capi·tulo Erasmus do programa Socrates e do programa Leonardo da Vinci


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2955/97 do Deputado Patricia McKENNA à Comissão. Risco de roubo de plutónio utilizável em reactores por parte de criminosos

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
arms control
nuclear safety
nuclear weapon
plutonium
theft

text: C 134/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 4. 98 (98/C 134/49) PERGUNTA ESCRITA E-2948/97 apresentada por Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Amea(cid:231)a de excesso de capturas ao largo da costa africana A Comissa(cid:152)o tomou conhecimento de not(cid:14)·cias divulgadas pelo jornal neerlande(cid:136)s Volkskrant, de 31 de Julho de 1997 (que citava o The Guardian), segundo as quais a Unia(cid:152)o Europeia e· responsa·vel, em virtude dos acordos de pescas com pa(cid:14)·ses da A· frica Ocidental, por cooperar num excesso de capturas ao largo da Costa da A· frica Ocidental? Com que pa(cid:14)·ses da costa ocidental de A· frica e· que a Unia(cid:152)o concluiu ja· acordos de pesca e de que modo se garante que a pesca ao largo dessas costas e· sustenta·vel e na(cid:152)o e· feita a‘ custa dos recursos halie(cid:136)uticos locais/regionais dos pa(cid:14)·ses em questa(cid:152)o? Com que pa(cid:14)·ses da Costa Ocidental de A· frica esta(cid:152)o em prepara(cid:231)a(cid:152)o acordos de pesca, quais os requisitos ecolo·gicos dos mesmos acordos e como pretende a Comissa(cid:152)o proteger os recursos locais e regionais de pescas dos referidos pa(cid:14)·ses? Resposta dada por E. Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Novembro de 1997) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o teve conhecimento do artigo a que a Senhora Deputada se refere, embora tenha podido constatar uma vaga de cr(cid:14)·ticas ide(cid:136)nticas que surgiu na imprensa europeia e a que a Comissa(cid:152)o respondeu atrave·s de uma se·rie de esclarecimentos. Relativamente a‘ sobrexplora(cid:231)a(cid:152)o das a·guas costeiras africanas pela frota europeia, esta na(cid:152)o pode ser a u·nica responsabilizada pela situa(cid:231)a(cid:152)o ja· que va·rias frotas na(cid:152)o comunita·rias operam igualmente nessas a·guas. Acresce que, como a frota europeia opera no quadro de acordos de pesca, esta· sujeita a condi(cid:231)o(cid:152)es de explora(cid:231)a(cid:152)o das mais restritivas e regulamentadas. Com efeito, todos os acordos se baseiam no respeito das disposi(cid:231)o(cid:152)es pertinentes do direito mar(cid:14)·timo e outros compromissos internacionais assumidos pela Unia(cid:152)o Europeia tendo em vista uma gesta(cid:152)o racional e sobretudo duradoura dos recursos halie(cid:136)uticos. E· para este efeito que os acordos preve(cid:136)em na(cid:152)o apenas um conjunto de disposi(cid:231)o(cid:152)es que fixam as condi(cid:231)o(cid:152)es de explora(cid:231)a(cid:152)o aplica·veis a‘s embarca(cid:231)o(cid:152)es europeias, mas tambe·m meios financeiros e outros para que o Estado costeiro possa assegurar a respectiva implementa(cid:231)a(cid:152)o. Os pa(cid:14)·ses da A· frica Ocidental com os quais a Comunidade celebrou acordos de pesca sa(cid:152)o: Marrocos, Maurita(cid:136)nia, Cabo Verde, Senegal, Ga(cid:136)mbia, Guine·-Bissau, Guine·-Conacri, Costa do Marfim, Sa(cid:152)o Tome· e Pr(cid:14)·ncipe, Guine·-Equatorial e Angola. No que respeita a futuros acordos, a Comissa(cid:152)o iniciou conversa(cid:231)o(cid:152)es explorato·rias com a Nam(cid:14)·bia e o Gaba(cid:152)o. A Comissa(cid:152)o prosseguira· a sua ac(cid:231)a(cid:152)o em favor duma pesca responsa·vel, que tenha em conta igualmente os interesses mu·tuos das partes e nomeadamente das frotas nacionais desses Estados costeiros. (98/C 134/50) PERGUNTA ESCRITA E-2955/97 apresentada por Patricia McKenna (V) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Risco de roubo de pluto·nio utiliza·vel em reactores por parte de criminosos Um relato·rio confidencial de 1993 sobre a utiliza(cid:231)a(cid:152)o abusiva de pluto·nio por criminosos foi recentemente tornado pu·blico no a(cid:136)mbito da Lei sobre a liberdade de informa(cid:231)a(cid:152)o dos Estados Unidos. O referido relato·rio, intitulado «A extrac(cid:231)a(cid:152)o e utilidade do pluto·nio utiliza·vel em reactores para o fabrico de armamento», baseava-se em contribui(cid:231)o(cid:152)es de peritos oriundos dos centros de fabrico de armamento de Los Alamos e Lawrence Livermore. De acordo com o relato·rio, e· pouco prova·vel o fabrico de uma arma nuclear por criminosos, mas existe «um risco aprecia·vel», tendo em conta «a extrema gravidade das conseque(cid:136)ncias». Se o pluto·nio utiliza·vel em reactores civis ca(cid:14)·sse nas ma(cid:152)os de criminosos, seria poss(cid:14)·vel produzir, «com estruturas e equipamentos modestos», uma arma com a pote(cid:136)ncia de pelo menos uma quilotonelada. Uma das principais preocupa(cid:231)o(cid:152)es manifestadas no relato·rio e· a de que o pluto·nio possa ser roubado das instala(cid:231)o(cid:152)es onde se encontram armazenados pluto·nio ou o·xido de pluto·nio, nomeadamente combust(cid:14)·vel MOX


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1797/97 of 17 September 1997 fixing the export refunds on eggs

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: AGRARPREISE : preisindizes und absolute Preise. Vierteljährliche Statistiken 1/1997.,Agricultural prices : price indices and absolute prices. Quarterly statistics 1/1997.,PRIX AGRICOLES : indices de prix et prix absolus. Statistiques trimestrielles 1/1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural statistics
farm prices
price index


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2947/97 af Johanna MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. EU-medlemsstaternes holdning til flygtninge og asylansøgere fra Iran

eurovoc_concepts:
EU Member State
Iran
UNHCR
admission of aliens
foreign national
political asylum
political refugee
removal
right of asylum


title: Comunicación de la Comisión a los Estados miembros con arreglo al apartado 1 del artículo 93 del Tratado CE por la que se aplican los artículos 92 y 93 del Tratado al seguro de crédito a la exportación a corto plazo (Texto pertinente a los fines del EEE)

formats: html pdfa1b print