title: Rapport från kommissionen om samarbetet med europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer på områden som berör utvecklingsländerna -(budgetår 1995)

eurovoc_concepts:
EU financing
cooperation policy
developing countries
development aid
non-governmental organisation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 01. 10. 1997 KOM(97) 427 slutlig RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN om samarbetet med europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer på områden som berör utvecklingsländerna (budgetår 1995) 1. Vid sitt möte den 28 november 1977 godkände rådet (utvecklingssamarbete) det förfarande som skall tillämpas vid användandet av de medel som anslagits för samfinansiering med i budgetpunkt B7-6000 i kommissionens budget1. icke-statliga utvecklingsorganisationer och som ingår I detta förfarande fastställs bland annat att kommissionen varje år skall lägga fram en rapport till rådet om användandet av de medel som beviljats under föregående budgetår. Enligt detta förfarande lägger kommissionen fram denna rapport för budgetåret 1995. 2. Trots att rådets godkännande bara omfattar medlen under budgetpunkt B7-6000 behandlar denna rapport även andra viktiga samarbetsområden med de icke-statliga organisationerna, särskilt livsmedelsbistånd, humanitärt bistånd, särskilda program och samordning mellan dessa organisationer. Dessa olika bidrag från kommissionens berörda tjänstegrenar bildar en sammanfattning. Jämför rådets dokument R/207/78 (GCD) av den 26 januari 1978. INNEHÅLLSFÖRTECKNING SIDA 6 INLEDNING SAMARBETE MED DE ICKE-STATLIGA UTVECKLINGSORGANISATIQNERNA 1995 8 I. GEMENSKAPENS DELTAGANDE I ÅTGÄRDER TILL FÖRMAN FÖR UTVECKLINGSLÄNDER SOM GENOMFÖRS AV ICKE-STATLIGA UTVECKLINGSORGANISATIONER (BUDGETPUNKT B7-6000) 1. 1. överblick 10 10 1. 2. Samfinansiering av utvecklingsåtgärder i utvecklingsländerna 11 1. 2. 1. ökat stöd från de europeiska icke-statliga organisationerna till partner i utvecklingsländerna 11 12 1. 2. 2. Globalt gåvobistånd (block-grants) 13 1. 2. 3. Utvecklingsprojektens aktörer och insatsområden i utvecklingsländerna 14 1. 2. 4. Mottagarländer 1. 3. Samfinansiering av informationskampanjer för den europeiska allmänheten 1. 3. 1. EG: s stöd till de icke-statliga organisationerna och situationen 1995 1. 3. 2. Typ av projekt för utbildning om utveckling 1. 4. översikt över samfinansieringsprogrammet 1976-1995 1. 5. Förbindelserna med utvecklingsorganisationernas kontaktkommitté 1. 6. Perspektiv II. ÖVRIGA SAMARBETSOMRADEN MED UTVECKLINGSORGANISATIONERNA 15 15 16 16 17 18 20 2. 1. Livsmedelsbistånd som förmedlas av utvecklingsorganisationerna (avdelning B7-2 i budgeten)20 2. 2. Gemenskapens bidrag till program för lagring och tidig varning (budgetartikel B7-202) 23 2. 3. Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) (Budgetkapitel B7-21) 24 24 26 26 2. 3. 1. Sammanfattning 2. 3. 2. Humanitära biståndsaktioner i 1995 2. 3. 3. Förbindelser med icke-statliga organisationer 2. 4. Samarbete med de icke-statliga organisationerna om "bistånd till flyktingar och fördrivna personer i Asien och Latinamerika i syfte att bidra till dessas självförsörjning" (budgetartikel 27 B7-212) 2. 4. Samarbete med de icke-statliga organisationerna om "bistånd till flyktingar och fördrivna personer i Asien och Latinamerika i syfte att bidra till dessas självförsörjning" (budgetartikel B7-212) 27 2. 5. Handlingsprogram för Nord/Syd-samarbetet för bekämpning av narkotika och narkotikamissbruk (budgetpost B7-6210) 2. 6. Rehabiliterings- och återuppbyggnadsåtgärder för utvecklingsländerna (budgetartikel B7-641) 2. 6. 1. Rehabiliteringsprogrammens koncept, innehåll, kriterier för rätt till stöd och finansieringskällor 2. 6. 2. De icke-statliga organisationernas roll 2. 6. 3. Genomförande av rehabiliteringsåtgärderna 1995 2. 6. 4. Budgetartikel B7-641 2. 7. Europeiskt program för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (budgetartikel B7-320) 2. 7. 1. Allmänna målsättningar för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika 2. 7. 2. Särskilda målsättningar 2. 7. 3. Slutsatser 2. 8. Rehabiliteringsprogram I södra Afrika (budgetpost B7-321) 28 29 29 30 30 31 31 31 33 34 35 2. 9. Gemenskapsstöd till icke-statliga organisationers insatser i Vietnam (budgetpost B7-6004) 38 2. 10. Gemenskapsstöd till de icke-statliga organisationernas insatser i Kambodja (B7-6005) 39 2. 11. Decentraliserat samarbete (budgetpost B7-6430) 2. 11. 1. Sammanfattning av uppgifterna i den decentraliserade samarbetssektorn 2. 11. 2. 1995 års resultat av budgetpost B7-6430 2. 11. 3. Perspektiv för 1996 39 39 40 42 TABELLER avseende budgetpost B7-6000 I. II. Översikt av utvecklingsprojekt som samfinansierats av EG under perioden 1976-1995 fördelade på mottagarländer Fördelning mellan medlemsstaterna av gemenskapsmedel som beviljats under perioden 1976-1995 III. Fördelning mellan medlemsstaterna av gemenskapsmedel som beviljats 1995 SIDA 43 46 47 INLEDNING Samarbetet mellan de icke-statliga organisationerna och gemenskapen avspeglar sedan starten för 21 år sedan gemenskapens deltagande i de europeiska medborgarnas solidaritet med de fattigaste befolkninsgrupperna i utvecklingsländerna. Detta avser särskilt samfinansiering av biståndsåtgärder i dessa länder och informationskampanjer för allmänheten i Europa, livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhet, humanitärt bistånd och många andra områden. Mot den allmänna kritiken avseende de otillräckliga finansiella medlen för utvecklingssamarbete och trots de nuvarande budgetrestriktioner som kommissionen berörs av, måste man understryka att gemenskapens finansiella medel till de icke-statliga organisationerna under senare år har ökat kraftigt. Med undantag av katastrofhjälpen avsattes 1995 mer än 500 miljoner ecu till de icke-statliga organisationerna genom olika budgetposter, vilket innebär en ökning med 85% jämfört med 270 miljoner ecu 1990. De största posterna avser samfinansiering av utvecklings- och utbildningsprojekt och livsmedelshjälp utan att glömma de många mindre budgetposter som är viktiga för vissa utvecklingsländer eller vissa samarbetssektorer. I synnerhet har den särskilda budgetposten för samfinansiering av utvecklingsåtgärder med de europeiska icke-statliga organisationerna fortsatt att öka från 135 miljoner ecu 1993 till 145 miljoner ecu 1994 och 174 miljoner ecu 19951. Detta visar den betydelse som de icke-statliga organisationerna har för Europeiska unionens politik för utvecklingssamarbete och det förtroende som unionen har för dem. De icke-statliga organisationerna är oumbärliga för vår biståndspolitik som verkligen vill bidra till att bekämpa fattigdomen genom en omfattande förbättring av befolkningarnas levnadsförhållanden i utvecklingsländerna. Men de icke-statliga organisationerna försöker också att grunda sin verksamhet på att mobilisera och organisera befolkningarna så att dessa deltar i sin egen utveckling utifrån deras egen uppfattning om huvudsakliga behov och metoder. Genom detta är de icke statliga organisationerna värdefulla eftersom de kan säkerställa just detta deltagande deltagande, som är så svårt att genomföra men så viktig om man vill att samarbetsåtgärderna ska få hållbara resultat. De bidrar dessutom till att skapa diversifierade sociala strukturer och ett grundläggande demokratiskt nät vilket är ett villkor för en verklig rättvis och stabil politisk demokrati och vilket är en faktor för hållbar utveckling som är Europeiska unionens viktigaste mål. Varav 16,5 miljoner ecu har överförts till budgetposterna rehabilitering, aids, utbildning och information om utveckling för att finansiera brådskande projekt som skall genomföras av icke-statliga organisationer. t De icke-statliga organisationerna har en annan viktig uppgift. Det är att mobilisera den europeiska allmänna opinionen och de ansvariga inom politiken och förvaltningen för en bättre utveckling och för internationella förbindelser som ger utvecklingsländerna en rättmätig plats. för 1995 uppmärksammas särskilt resultaten av de I årsrapporten icke-statliga organisationernas åtgärder som samfinansierats av kommissionen genom budgetpost B7- 6000. På grund av att ett stort antal projekt samfinansierats och för att rapporten skall förbli hanterbar, och informationskampanjer inte bifogats detta dokument. De kan konsulteras vid generaldirektoratet för bistånd (VIII/B/2). förteckningar Över utvecklingsprojekt samfinansierade har 1 EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAMARBETE MED DE ICKE-STATLIGA UTVECKLINGSORGANISATIQNERNA 1995 Europeiska gemenskapens bidrag 1995 till de icke-statliga organisationernas olika åtgärder uppgick till 833 miljoner ecu och fördelade sig enligt följande: 139,9 miljoner i utvecklingsländerna (budgetpost B7-6000) vilket är en ökning med 9,2 % jämfört med 1994. utvecklingsåtgärder samfinansiering ecu till av 16,0 miljoner ecu för samfinansiering av för den europeiska allmänheten om utvecklingsfrågor (budgetpost B7-6000) vilket är en ökning med 10,3 % jämfört med 1994. informationskampanjer 214,0 miljoner ecu till livsmedelsbistånd (avdelning B7-2 i budgeten) vilket är en ökning med 23 % jämfört med 1994. 328,0 miljoner ecu till humanitärt bistånd (ECHO) vilket är en ökning med 2,5 % jämfört med 1994. 15,7 miljoner ecu till flyktingar och tvångsförflyttade personer (budgetartikel B7- 212) vilket är en minskning med 51,2 % jämfört med 1994. 4,0 miljoner ecu till kamp mot narkotika (budgetpost B7-6210) vilket är en minskning med 20 % jämfört med 1994. 48,6 miljoner ecu till åtgärdsprogrammet för Sydafrika (budgetartikel B7-320) vilket är en minskning med 27,1 % jämfört med 1994. Det rör sig om direkt stöd till de icke-statliga organisationerna och inbegriper inte deras deltagande i de program vars mål fastställts av regeringen. 13,9 miljoner ecu till rehabiliteringsprogram i södra Afrika (budgetartikel B7- 321) vilket är en minskning med 2,1 % jämfört med 1994. 2,0 miljoner ecu i stöd till de icke-statliga organisationernas verksamhet i Vietnam (budgetpunkt B7-6004) vilket är samma belopp som 1994. 1,0 miljon ecu i stöd till de enskilda organisationernas verksamhet i Kambodja (budgetartikel B7-6005) vilket är samma belopp som 1994. 44,0 miljoner ecu för utvecklingsländerna (budgetpunkt B7-641) vilket är en ökning med 46,7 % jämfört med 1994. till rehabiliterings- och återuppbyggnadsåtgärder 2,4 miljoner ecu till åtgärder för decentraliserat samarbete (budgetpost B7-6430), plus 1,2 miljoner, till åtgärder där både de icke-statliga organisationerna och de lokala myndigheterna deltar. Totalt uppgick detta gemenskapsbidrag till 833 miljoner 1995 vilket är en ökning med 3,7 % jämfört med 1994 (803 miljoner ecu) och med 18,7 % jämfört med 1993 (702 miljoner ecu). Mångfalden av de budgetposter som ställts till de icke-statliga organisationernas förfogande avspeglar de icke-statliga organisationernas förmåga att vara verksamma i flera sektorer och särskilt på områden där det ibland inte är möjligt att ingripa genom gemenskapens officiella samarbete eller när det är bättre att uppmuntra åtgärder genom de icke-statliga organisationerna. De icke-statliga organisationerna har också en viktig roll i den uppföljning som skall göras av de humanitära åtgärder som finansierats av Europeiska unionen inom ramen för återuppbyggnads- och rehabiliteringsverksamheten samt på området för främjande av de mänskliga rättigheterna och demokratin. Det bör påpekas att sammanställningen ovan bara omfattar några av de viktigaste samarbetsområdena med de icke-statliga organisationerna och områden där de icke statliga organisationernas åtgärder finansieras regelbundet och i betydlig omfattning. Under senare år har särskilda insatser och pilotprojekt tillkommit som ibland varit mycket omfattande och som genomförts av de icke-statliga organisationerna till förmån för utvecklingsländerna och finansierats antingen genom andra budgetposter (ALA, etc. ) eller genom medel från Europeiska utvecklingsfonden. Eftersom dessa insatser förvaltas på ett decentraliserat sätt av flera av kommissionens tjänstegrenar har det inte varit möjligt att exakt kartlägga dem i denna rapport2. I följande kapitel framställs mer i detalj de olika områdena för samarbete med de icke statliga organisationerna under 1995. En kommenterad sammanfattning av gemenskapens medel för finansiering av de icke-statliga organisationernas åtgärder finns hos enheten "Decentraliserat samarbete - Samfinansiering med icke-statliga organisationer" (VIII/B/2), Rue de la Loi 200 - 1049 Bryssel 1. I. GEMENSKAPENS DELTAGANDE I ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR UTVECKLINGSLÄNDER SOM GENOMFÖRS AV ICKE-STATLIGA UTVECKLINGSORGANISATIONER (BUDGETPUNKT B7-6000) 1. 1 Överblick De icke-statliga organisationerna fortsatte under 1995 att visa sin stora kapacitet att använda de finansiella medel som de förfogar över genom EG:s samfinansiering. Det stora antalet ansökningar är ett direkt resultat av utvecklingsländernas inititativ och begäran som läggs fram för de europeiska icke-statliga organisationerna samt de icke-statliga organisationernas dynamism att mobilisera andra offentliga eller privata finansiella medel för att därigenom få en stor multiplikatoreffekt. Åtagandebemyndigandena enligt punkt B7-6000 i 1995 års budget uppgick till 174 miljoner ecu vilket var en stor ökning av de finansiella medlen jämfört med de tidigare åren. Mer än 90 % avsattes inom ramen för denna budgetpunkt medan resten avsattes till andra rehabiliteringsposter:(16,5 miljoner ecu) för att stödja projekt som genomförs av icke statliga organisationer. ÅR DISPONIBLA ÅTAGANDEN ANSLAG -i ecu- -i miljoner ecu- 1976 1984 1986 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 2,5 35,0 46,0 80,0 80,0 90,2 104,6 110,0 135,0 145,0 [174,0] 157,53 2,5 34,4 45,0 79,8 79,6 90,2 104,1 109,9 135,0 145,0 157,3 ANDEL ÅTAGANDEN i% 100 98 98 100 99,5 100 99,5 100 100 100 99,9 3 Varav 16,5 miljoner ecu har överförts till budgetposterna rehabilitering, aids, utbildning och information om utveckling för att finansiera brådskande projekt som skall genomföras av icke-statliga organisationer. ID Totalbeloppet åtgärder informationskampanjer) 1995 fördelades enligt följande3: samfinansierade av (utvecklingsåtgärder och - 1. 392 santfmansiermgsansökningar som behandlats av kommissionen och som begär gemenskapsbidrag på totalt 287,1 miljoner ecu (utan beaktande av de många ansökningar som lämnats in informellt och som avslagits efter en första kontakt med kommissionen som kontrollerat ansökningens eventuella berättigande). - 776 samfinansierade åtgärder med ett gemenskapsbidrag på 156 miljoner ecu från budgetposten (dvs. 54,3 % av det totala antalet behandlade ansökningar). - 302 ansökningar med en finansiering på 61,2 miljoner ecu som avslagits eller dragits tillbaka (dvs. 22% av det totala antalet behandlade ansökningar); - 314 ansökningar som motsvarar finansieringsansökningar på 69,9 miljoner ecu som ännu inte behandlats i slutet av 1995 (dvs. 23 %). Kommissionen behandlar ett stort antal ansökningar med beaktande av de kriterier och regler som fastställs i de allmänna villkoren för samfinansiering5. Behandlingen av varje ansökan har gällt särskilt de icke-statliga organisationernas yrkesmässiga och finansiella tillförlitlighet, projektets art, partnernas kapacitet i utvecklingslandet till insatser och typen av relationer mellan dessa och den europeiska icke-statliga organisationen, projektets resultat, genomförbarhet och eventuell möjlig multiplikatoreffekt på berörda målgrupper. Precis som tidigare försöker kommissionen att behålla de grundläggande principer som styr samfinansieringen för att upprätthålla särskilt en hög kvalitet på de samfinansierade åtgärderna och för de "små" icke-statliga organisationernas tillgång till samfinansiering. De betalningsbemyndiganden i artikel B7-6000 som var disponibla 1995 uppgick till 146,5 miljoner ecu. De betalningar som gjordes under året uppgick till 133,9 miljoner ecu varav 66,9 miljoner ecu gick till de åtgärder som vidtagits föregående år. 1. 2. Samfinansiering av utvecklingsåtgärder i utvecklingsländerna 1. 2. 1. Ökat stöd från de europeiska icke-statliga organisationerna till partner i utvecklingsländerna som 1995 nästan 90 % av Precis åtagandebemyndigandena från budgetpunkt B7-6000 till samfinansiering av åtgärder som år avsatte kommissionen föregående En komplett förteckning över åtgärder i utvecklingsländerna och informationskampanjer för den europeiska allmänheten som samfinansierats med kommissionen 1995 finns hos enhet "Decentraliserat samarbete - Samfinansiering med icke-statliga organisationer" (VIII/B/2), Rue de la Loi 200 -1049 Bryssel Europeiska gemenskapernas kommission, Allmänna villkor för samfinansiering av åtgärder i utvecklingsländerna (dok. VIII/764/87/F)) och för den europeiska allmänheten om utvecklingsfrågor (dok. VIII/271/87/F) utarbetade av icke-statliga organisationer. informationskampanjer 11 genomförs informationskampanjer för allmänheten i Europa. i utvecklingsländerna medan resten avsattes huvudsakligen till Vad gäller åtgärderna i utvecklingsländerna är situationen för ansökningar och åtaganden följande: - 1. 127 behandlade ansökningar av kommissionen till ett totalt samfinansieringsbidrag från gemenskapen på 261,9 miljoner ecus. - 601 samfinansierade åtgärder med ett gemenskapsbidrag på 139,9 miljoner ecu. - 254 ansökningar som kräver en finansiering på 55,6 miljoner ecu som inte avslagits eller dragits tillbaka. - 272 ansökningar som motsvarar en finansiering på 66,4 miljoner ecu som ännu inte behandlats i slutet av 1995. Det bör påpekas att kommissionen håller fast vid sin princip att vara mycket uppmärksam på ansökningar från nya icke-statliga organisationer. Kommissionen försöker antingen direkt eller med hjälp av erfarna icke-statliga organisationer att hjälpa dessa icke-statliga organisationer att bli mer yrkesmässiga. Vad gäller de finansiella medlen för de samfinansierade åtgärderna kan man konstatera en liten ökning. 1995 uppgick gemenskapens bidrag i genomsnitt till 232. 776 ecu per åtgärd jämfört med 216 368 ecu 1994. 1. 2. 2. Globalt gåvobistånd (block-grants) Kommissionen kan erbjuda ytterligare en stödform, dvs. tillgång till ett system med gåvobistånd, till de europeiska icke-statliga organisationer som på ett tillfredsställande sätt har samarbetat med kommissionen under ett visst antal år. De icke-statliga organisationerna uppskattar särskilt detta system som möjliggör en snabb och flexibel finansiering av en mängd miniåtgärder (till exempel införskaffande av utrustning, uppförande av mindre infrastrukturer, stöd till utbildning, hälsa, etc. ) vilket alltså garanterar de mest grundläggande behoven hos mottagarbefolkningarna. Dessa miniåtgärder fastställs ofta av de icke-statliga organisationerna utanför de större projekt som de stödjer eller används för att upprätta de första samarbetskontakterna med nya partner i utvecklingsländerna. Under perioden 1985-1995 samfinansierade kommissionen på detta sätt 1. 127 i globalt gåvobistånd vilket motsvarade 15. 404 miniåtgärder till ett belopp av 142,9 miljoner ecu. Gemenskapens bidrag i genomsnitt per miniåtgärd har alltså uppgått till 9. 277 ecu. Tabellen nedan visar utvecklingen av det globala gåvobiståndet under nämnda period. 12 ÅR 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 BELOPP AV DET GLOBALA GÅVO BISTÅNDET 3,7 5,7 6,8 8,8 9,9 9,7 13,1 18,1 21,9 21,5 23,7 % AV ARTIKELNS ÅTAGANDEN ANTAL TOTALA GÅVO BISTÅND ANTAL MINIÅT GÄRDER 11 13 11 11 12,4 10,8 12,6 16,5 16,2 14,8 13,6 43 50 59 79 96 97 118 140 159 134 152 450 671 822 961 1082 1099 1447 1935 2 263 2. 239 2. 435 BELOPP FÖR GEMENSKAPENS BIDRAG PER MINIÅTGÄRD (ecu) 8 146 8 507 8 272 9 153 9 105 8 857 9 061 9 363 9 666 9. 606 9. 726 1. 2. 3. Utvecklingsprojektens aktörer och insatsområden i utvecklingsländerna Det är i möjligaste mån organisationerna (landsbygdssamhällen, byar, kooperativ, kvinnoföreningar, etc) i utvecklingsländerna som har ansvar för genomförandet av utvecklingsprojekten och de icke-statliga organisationerna tillhandahåller nödvändigt tekniskt och finansiellt stöd till åtgärden. Eftersom föreningsstrukturen idag är kraftigt utvecklad i utvecklingsländerna tar de lokala partnerna alltmer ansvar för inte bara genomförandet utan även det tekniska stödet. Erfarenheten visar att utvecklingsprojektens effektivitet beror direkt på målgruppernas deltagande i valet, utformandet och genomförandet av deras egna utvecklingsprogram. Man kan konstatera den stora betydelse som de projekt som riktar sig särskilt till kvinnor har för de icke-statliga organisationerna. Härvidlag har kommissionen samfinansierat olika projekt som uppvärderar kvinnors roll i produktionen och som genererar inkomster på landsbygd och i städer. En annan viktig projektmottagargrupp är gatubarn som är en särskilt sårbar grupp i storstäderna i utvecklingsländerna. De inhemska organisationerna och befolkningarna är också aktörer i och mottagare av utvecklingsprojekt inom områden som respekt för de grundläggande rättigheterna, sociala och produktiva verksamheter, tvåspråkig utbildning och miljöskydd. Utvecklingsprojekten i utvecklingsländerna genomförs inom olika sektorer. Man kan konstatera att de tendens att priviligera vissa verksamhetsområden har fortgått under 1995. Landsbygdsutveckling, utbildning och hälsa förblir alltså prioriterade. Det rör sig utan tvivel om viktiga områden för befolkningarnas icke-statliga organisationernas 13 grundläggande behov men det är också sektorer där utvecklingsländernas befolkningar gör många insatser. De icke-statliga organisationerna visar också sedan många år tillbaka ett växande intresse för de utslagna befolkningarna i städerna. Många projekt bygger på en integrerad utvecklingsmetod eftersom detta är en specialitet för de icke-statliga organisationerna och ett av de bästa sätten att inleda en utveckling från grunden. De integrerade utvecklingsprojekten försöker i allmänhet att stödja olika sammanslutningar små kooperativ, bysammanslutningar, kvinnoorganisationer, etc. ) genom att ha verksamhet i flera olika sektorer samtidigt, till exempel jordbruk, hantverk, utbildning, hälsa, miljöskydd, uppbyggnad av infrastruktur, etc. (landsbygdsföreningar, organisationer eller De produktiva projekten som skapar sysselsättning och inkomst har tagit en allt större plats av samtliga samfinansierade projekt under senare år. Utbildningsprojekten fortsätter också att ta en stor plats - yrkesutbildning, lärarutbildning, utbildning om lämplig teknologi, etc. 1. 2. 4. Mottagarländer De 601 utvecklingsåtgärder utvecklingsländer. som samfinansierades 1995 genomfördes I 100 Den geografiska fördelningen av gemenskapens bidrag till dessa åtgärder är följande: 1995 (milj. ecu) - Afrika söder om Sahara - Latinamerika - Asien - Västindien - Medelhavet - Stilla havet - Diverse TOTALT : 45,30 50,55 24,40 8,60 10,70 0,05 0,30 139,9 (%) 32,4 36,1 17,5 6,0 8,0 1994 (%) 33,9 40,6 16,0 3,7 5,3 0,1 0,4 100,0 100,0 1993 (%) 38,3 34,6 18,5 3,0 4,0 0,4 1,2 100,0 14 Fördelningen mellan AVS-länderna och icke-AVS-länder är följande: 1995 1994 (milj. ecu) 52,0 87,9 (%) 37,2 62,8 36,3 63,7 139,9 100,0 100,0 - AVS-länder - Icke-AVS- länder TOTALT : 1993 (%) 42,5 57,5 100,0 1. 3. Samfinansiering av informationskampanjer för den europeiska allmänheten 1. 3. 1. EG:s stöd till de icke-statliga organisationerna och situationen 1995 Efter en blygsam start med 17 samfinansierade projekt 1979 med en total budget på nästan 200 000 ecu har budgeten kraftigt ökat under de senare åren och 175 projekt samfinansierades till ett belopp av 16,1 miljoner ecu 1995 vilket motsvarar cirka 10 % av åtagandena från budgetpost B7-6000. 1995 var situationen av ansökningar och åtaganden följande: - 221 ansökningar om samfinansiering behandlades av kommissionen (med undantag av multiprojektprogrammen) som kräver gemenskapsbidrag på 23,4 miljoner ecu. -131 samfinansierade projekt med ett gemenskapsbidrag på 14,3 miljoner ecu. - 48 ansökningar som kräver finansiering på 5,6 miljoner ecu som avslagits eller dragits tillbaka. - 42 ansökningar som motsvarar en finansiering på 3,5 miljoner ecu som ännu inte behandlats i slutet av 1995. Dessutom har EG samfinansierat 44 multiprojektprogram med ett gemenskapsbidrag på 1,8 miljoner ecu. 15 1. 3. 2. Typ av projekt för utbildning om utveckling Rent allmänt är åtgärdernas mål information, ökande av medvetenheten hos och mobilisering av den europeiska allmänheten avseende utvecklingsfrågor för att stödja de strategier och åtgärder som kan få en positiv effekt för utvecklingsländernas befolkningar. Bland de olika åtgärdsprojekt som är berättigade till stöd kan särskilt nämnas information till allmänheten om särskilda sektorer som t. ex. jordbrukare, fackföreningar och lokala myndigheter, utbildningsåtgärder för utveckling av skolväsendet, kampanjer riktade till beslutsfattare och politiker för att lägga fram förslag som kan leda till konkreta och positiva förändringar i utvecklingsländerna, stöd till europeiska nätverk, etc. De flesta projekten kännetecknas av att man använder en kombination av olika metoder såsom trycksaker, audiovisuellt material, undervisningsmaterial, föredrag, utställningar, lobbyverksamhet etc. De viktigaste målgrupperna under 1995 var skolor (24) och ungdomar (19). Vad gäller den senare gruppen har antalet projekt ökat (12 under 1994). Det bör också anmärkas att de icke-statliga organisationerna gör större ansträngningar för att mobilisera särskilda sektorer hos den breda allmänheten genom att vända sig till konsumenter och lokala sammanslutningar (7 respektive 9 projekt). Bland de behandlade frågorna kan noteras att större uppmärksamhet ägnats problemen i Afrika (10 projekt) och internationell handel (15 projekt varav 10 om rättvis handel). Däremot har antalet projekt avseende kulturella frågor minskat (9 under 1994, 4 under 1995). Andra frågor som de icke-statliga organisationerna prioriterade under 1995 är konflikter och mänskliga rättigheter (6 projekt) och föreställningar om tredje världen (9 projekt). Mångfalden är betydande vad gäller frågor och målgrupper vilket är ett tecken på den vitatlitet som präglar de icke-statliga organisationerna i Europa men vilket också ger anledning till stategiskt övervägande. En debatt om hur dessa strategier kan förbättras inleddes med de icke-statliga organisationerna vid det första forumet om utbildning och utveckling (Vien i november 1995) och som kommer att fortsätta vid nästa forum som kommer att äga rum 1996. en helhetsuppskattning om de olika Kommissionen inledde i slutet av 1995 en första global utvärdering som skall genomföras på europeisk nivå, av informationsprojekt om utveckling i undervisningen. Utvärderingen bör ge integrering av utvecklingsinformation i undervisningen och utvärdera effekterna av detta för att se i vilken utsträckning de möjliggör informationsprojektens varaktighet och bevarande. Utvärderingen bör också ge en uppfattning om relevansen, kvaliteten och resultaten av ett tjugotal samfinansierade projekt samt kapaciteten hos de organisationer som står för främjandet och relevansen av de medel och förfaranden som ställts till förfogande av kommissionen. Man förväntar sig att det ska ge resultat i slutet av 1997. strategier för 1. 4 Översikt över samfinansieringsprogrammet 1976-1995 Samfinansieringsprogrammet under budgetpunkt B7-6000 startade 1976 på försök och med ett mycket lågt anslag på 2,5 miljoner ecu. Under de följande åren har det varit möjligt bland annat tack vare ett aktivt stöd från Europaparlamentet att gradvis öka medlen till 174 miljoner ecu 1995. Tabellen i punkt 1. 1 ovan visar utvecklingen av de beviljade medlen under budgetartikel B7-6000 sedan 1976. le Under denna period samfinansierades 8. 301 projekt med icke-statliga organisationerna med ett totalt gemenskapsbidrag för dessa åtgärder som uppgår till 1 188,4 miljoner ecu. Fördelningen mellan projekten i utvecklingsländerna och informationskampanjer i Europa har varit följande: 1976-1995 - projekt i utvecklingsländer - informationskampanjer i Europa TOTALT ANTAL PROJEKT 6 781 1520 EG-BIDRAG (milj. ecu) 1076 112,4 8 301 1 188,4 % 90,5 9,5 100 De 6 781 utvecklingsprojekt som genomförts av 675 utvecklingsorganisationer i 133 utvecklingsländer. Geografisk fördelning av gemenskapsbidragen till dessa projekt är följande: 1976-1995 Afrika söder om Sahara Latinamerika Västindien Asien Medelhavsområdet Stillahavsområdet Andra TOTALT L — _ — — —B B B B a_ ^B_ _a a l a_ _a i a i_a_ _ _ _ _B_ _B a^ _a a n_ _a_ __ milj. ecu 419,4 357,6 40,5 190,2 60,6 5,0 2,9 1076,2 % 39,0 33,2 3,8 17,7 5,6 0,4 0,3 100,0 — — - ^ — — — — — — — —— « — ^ ^M i M mu i — — ^ ^ • B a ea Av gemenskapsbidraget gick 43,2% till AVS-länderna och 56,8 % till andra utvecklingsländer. Tabell I och II som bifogas visar fördelningen på mottagarländer respektive EG:s medlemsstater. De 1. 520 informationskampanjer har genomförts av 459 utvecklingsorganisationer i de femton medlemsstaterna. Cirka hälften av alla de åtgärder som samfinansierats och 54,4 % av de medel som avsatts har skett under de fem senaste budgetåren 1991-1995. Det genomsnittliga gemenskapsbidraget till åtgärder i utvecklingsländerna ökade samtidigt från 123 000 ecu 1985 till 233 000 ecu 1995. Det genomsnittliga bidraget till informationskampanjer ökade från 53 000 ecu till 92 000 ecu. i")- 1. 5 Förbindelserna med utvecklingsorganisationernas kontaktkommitté Kommissionen har under 20 år haft nära förbindelser med utvecklingsorganisationernas representerar över 800 europeiska kontaktkommitté som på demokratiskt vis utvecklingsorganisationer. Kommittén består av en nationell företrädare från varje medlemsstat i unionen som valts i varje land. Den 27-28 april 1995 hölls de europeiska utvecklingsorganisationernas 21 :a årsmöte i Bryssel. Delegaterna från de femton länderna hade till uppgift att diskutera och godkänna de stora riktlinjerna för sina program för de kommande åren. Utvecklingsorganisationerna förpliktigade sig bland annat att förstärka samordningen av och sammanhanget av sitt arbete för att förstärka deras politiska insats. Härvidlag kom de även överens om att förbättra informationspridningen och att fortsätta med upplysningsverksamheten för allmänheten. Detta behov av en utvidgad icke-statliga utvecklingsorganisationerna och katastrofhjälpsorganisationerna, är mycket viktig. Det är för övrigt inte en slump om ämnet för den tematiska konferensen efter årsmötet var "Europa och Afrika - definiera ett nytt partnerskap". intern dialog mellan både de Även om det var tre teman, tre seminarier, som kännetecknade denna konferens (främjande av ett nytt partnerskap mellan Europa och Afrika, partnerskapet och det civila samhället samt integreringen av nödhjälpen i ett långsiktigt utvecklingsperspektiv) blandades dessa teman ofta samman under diskussionerna. En viktig slutsats drogs, nämligen att även om man måste fortsätta det partnerskap som upprättas genom Lomékonventionen, måste man förmodligen omforma det för att inte bara ta sammanhanget i beaktande utan även de lokala och regionala olikheterna. De nya partnerna måste också integreras varav givetvis det civila samhället i Afrika. Det är därför nödvändigt att upprätta en närmare dialog mellan de icke statliga organisationerna i nord och de icke-statliga organisationer i syd och skapa sig en uppfattning om partnerskapet dessa emellan. En sista prioritet för ett effektivt partnerskap är utan tvivel ett gemensamt arbete för att ändra den ofta negativa bilden av Afrika. 1. 6 Perspektiv Precis som under föregående år var samarbetet mellan Europeiska unionen och utvecklingsorganisationerna också positivt och uppmuntrande under 1995. De gemenskapsmedel som ställdes till förfogande för utvecklingsorganisationernas olika projekt ökade markant från 702 miljoner ecu 1993 till 803 miljoner ecu 1994 och 833 miljoner 1995. Det icke-statliga samarbetet förväntas bidra i allt högre grad till nya utmaningar som ligger i uppbyggnaden av ett Europa som är mer engagerat och solidariskt med befolkningarna i syd. Det enligt Maastrichtfördraget betraktar bekämpning av fattigdom som ett av de största målen för Europeiska unionen. Prioriteringen av detta mål understrykes och tydliggöres i den resolution som rådet antog i slutet av 1993. skall här understrykas att gemenskapens utvecklingspolitik K Problemen med fattigdom som har förvärrats i många utvecklingsländer med stagnerande tillväxt och mer ojämlikhet är ganska klart en konsekvens av en försening i utvecklingen men är framförallt ett stor hinder för utveckling samt för demokratisering. Rådet medger att kraven i det internationella klimatet utgör en belastning men understryker samtidigt den grundläggande politiska dimensionen av bekämpningen av fattigdomen samt kopplingen mellan demokratiseringsprocessen och förstärkandet av rättsstaten och befolkningens deltagande. De icke-statliga organisationerna har här en viktig roll att spela eftersom bekämpningen av fattigdomen är ett av deras existensberättiganden, och tack vare deras kännedom om de marginaliserade befolkningarnas behov i utvecklingsländerna. Det är mycket viktigt att utvecklingsorganisationerna ger ett oumbärligt kompletterande bidrag till Europeiska unionens ansträngningar i de officiella biståndsprogrammen i utvecklingsländerna. Det är också viktigt att de icke-statliga organisationernas insatser överskrider den traditionella sociala dimensionen och också bidrar till att skapa inkomst- och sysselsättningsskapande verksamhet. '9 II. ÖVRIGA SAMARBETSOMRÅDEN MED UTVECKLINGSORGANISATIQNERNA 2. 1. Livsmedelsbistånd som förmedlas av utvecklingsorganisationerna (avdelning B7-2 i budgeten) 1995 uppgick det livsmedelsbistånd som förmedlades av utvecklingsorganisationerna till totalt 214 383 000 ecu. Detta motsvarar 35,52% av det totala livsmedelsbiståndet som finansierats av EG och är en värdeökning med 14,37% jämfört med 1994 års siffra (187 440 miljoner ecu). Samarbetet med utvecklingsorganisationerna för genomförandet av livsmedelsbiståndet görs ofta genom Euronaid som är ett serviceorgan som upprättats och drivs av 24 europeiska och internationella icke-statliga organisationer som är bland de största ansökarna av livsmedelsbistånd från EG. Villkoren för hur utvecklingsorganisationerna förmedlar och använder biståndet och rapporterar om de genomförda åtgärderna fastställs av kommissionen i samråd med de icke-statliga organisationernas kontaktkommitté. Det tredje ledet i denna samarbetskedja är kommissionens så kallade geografiska tjänstegrenar och särskilt kommissionens delegationer som spelar en aktiv roll på fältet på alla stadier av genomförandet av åtgärderna av livsmedelsbistånd. 1995 var den roll som det tekniska biståndet spelade större. Det tekniska biståndet har en nära dialog med de lokala icke-statliga organisationerna både för att få deras synpunkter och för att grundligt analysera deras ansökningar. De totala kvantiteter produkter som utvecklingsorganisationerna levererat som ett led i programmet fördelar sig enligt följande: PRODUKT KVANTITETER I FÖRÄNDRING I % JÄMFÖRT I TON MED 1994 SPANNMÅL MJÖLKPULVER SOCKER VEGETABILISK OUA BAUFRUKTER 321 000 7 800 3 445 11 500 41 164 - 9,5 % - 45 % - 22% - 55,7 % ny ANDRA PRODUKTER 18 970 000 ecu + 11,8% REDSKAP 1500 000 ecu ny 20 Ansvarsfördelning med ECHO 1994 I december ansvarsfördelningen på livsmedelssäkerhet och livsmedelshjälp på GD VHI. redogjorde kommissionen närmare livsmedelsbiståndsområdet mellan ECHO och för befogenhets- och enheten i) Kommissionens politik Den europeiska gemenskapen är den viktigaste partnern för de internationella och icke statliga organisationerna som är aktiva på området för livsmedelsbistånd och är totalt sett den näst största internationella biståndsgivaren. I rådets (utvecklingssamarbete) resolution av den 25 november 1994 fastställs kommissionens viktigaste riktlinjer på detta område: Att på lång sikt integrera livsmedelsbiståndet i deras utvecklingspolitik som ett instrument för att stödja livsmedelssäkerheten. Att biståndspolitiken. införa livsmedelsbiståndet som en av aspekterna i den humanitära ii) Kommissionens beslut från december 1994 Sedan upprättandet av Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) har befogenheterna vad gäller livsmedelsnödhjälp eller humanitärt bistånd överförts dit. Vissa åtgärder har dock under en övergångsperiod förvaltats av generaldirektoratet för utveckling (enheten för livsmedelshjälp) av hänsyn till respekten för kommissionens tidigare förpliktelser gentemot de internationella eller icke-statliga organisationerna. I början av 1994 ansåg kommissionen dock att det var lämpligt att avsluta överföringen av ansvaret till ECHO. Efter ECHO:s och GD VIII:s gemensamma analyser av de livsmedelshjälpsrelaterade 1994 antog bestämmelserna gällande ansvarsfördelningen mellan GD VIII och ECHO på området för livsmedelsbistånd och beslutade samtidigt att överföra de ansvarsområden till ECHO som hade en tydlig karaktär av humanitärt bistånd. Kommissionen godkände också överföringen av de härmed förbundna medlen. kommissionen december frågorna i Ansvarsfördelningen på detta område mellan GD VIII och ECHO är med utgångspunkt av fortlöpande samordning och kontakter hädanefter struktuerad enligt följande principer: Livsmedelshjälpsåtgärder som har en tydlig karaktär av humanitärt bistånd skall vara ECHO:s ansvarsområde. Livsmedelshjälpsåtgärder som har en tydlig karaktär av utvecklingsbistånd, strukturellt bistånd, stödåtgärder för livsmedelssäkerhet eller andra åtgärder för livsmedelsbistånd som har omfattar en utvecklingsaspekt skall genomföras av enheten för livsmedelshjälp på generaldirektoratet för utveckling i överensstämmelse med de behöriga geografiska tjänstegrenarna. 21 I händelse av en allvarlig livsmedelskris eller humanitär kris som omfattar en väsentlig livsmedelsaspekt, skall samtliga gemenskapens stödinstrument bidra till en samordnad insats och denna samordning skall säkerställas av enheten för livsmedelshjälp vad gäller livsmedelskriser och av ECHO för humanitära kriser. En fortlöpande kontakt mellan dessa tjänstegrenar för att uppnå maximalt sammanhang och maximal samordning och möjliggöra den mest effektiva och löpande övergången mellan eller utvecklingsåtgärderna. rehabiliterings- humanitära åtgärderna och de Sedan början av 1995 har därför de humanitära livsmedelsåtgärderna som hittills förvaltats av generaldirektoratet för utveckling, överförts till ECHO. Det har vidtagits åtgärder för att säkerställa uppföljningen och överföringen av ansvaret under passande former. Dessa åtgärder finansierades under budgetåret 1995 över budgetposterna B7-200, B7-2000, B7-201 och B7-202, och kommissionen föreslog inom ramen för utkastet till budgetförslaget för 1996 en faktisk överföring av de berörda finansiella medlen (51 milj. ecu) till budgetens kapitel för livsmedelsbistånd. iii) Livsmedelsbistånd i händelse av allvarliga kriser. Det är i händelse av att det inträffar allvarliga livsmedelskriser som det nära samordningssystem mellan GD Vm/B/1 och ECHO bör säkerställa ett effektivt användande av de instrument som är tillgängliga för gemenskapens stöd. I praktiken kan man särskilja mellan två former av livsmedelskriser: De stora eller strukturella livsmedelskriserna då behovet av livsmedelsbistånd är stora. I sådana fall är det enheten för livsmedelssäkerhet och livsmedelshjälp på GD VIII som påtar sig den ledande rollen och den nära samordningen med ECHO påbörjas omedelbart samtidigt med att andra tjänstegrenar och instrument också involveras. Beroende på den särskilda situation som ligger till grund för krisen involveras ECHO och de övriga instrument och tjänstegrenar som är nödvändiga för att täcka de identifierade behoven. Humanitära kriser som omfattar en stor del livsmedelsbehov och som dessutom kännetecknas av omedelbar nödhjälp. I dessa fall är det ECHO som påtar sig den ledande rollen eftersom det är reaktionshastigheten som är avgörande. För att också kunna råda över alla nödvändiga instrument för att tillfredsställa de identifierade behoven sätts samma samordningssystem i verket. Enheten för livsmedelssäkerhet och livsmedelshjälp på GD VIII är inblandad från början. I båda fallen är det viktigt att utvecklingen av situationen noga följs upp och analyseras för att säkerställa en kontinuitet mellan de olika faserna (nödhjälp, rehabilitering och utveckling) och förhindra en fastlåst situation. I varje fas är det viktigt att lämpliga instrument används. 22 iv) Livsmedelsbistånd via icke-statliga organisationer iv a) Allmänna principer har kommissionen livsmedelsområdet För att ge ett nödvändigt stöd till samtliga icke-statliga organisationer som arbetar på av förvaltningsansvaret mellan GD VIII/B/1 och ECHO (jfr ovan). Det er först och främst kommissionens önskan att säkerställa en tillfredsställande användning av budgetanslagen för att säkerställa att ansökningarna behandlas av en av dessa tjänstegrenar. Därför har man infört en fortlöpande samordning för att undvika risken för en överlappning och säkerställa lämplig enhetlighet. En viss flexibilitet bör dock föregå detta gemensamma arbete mellan GD VIII och ECHO för att undvika att berättigade ansökningar avslås. omfördelning påbörjat en Nedanstående avsnitt ger en konkret förklaring till vilka kriterier som används av GD Vin/B/1 och ECHO och därmed hur ansvarsfördelningen ser ut. i v b) Ansvarsfördelningen livsmedelsbiståndsområdet via de icke-statliga organisationerna: Vin/B/1 mellan GD och ECHO på livsmedelsbistånd som kommer från en GD Vin/B/1: GD VHI/B/1 tar ansvar för valet av hur man skall finansiera en ansökning icke-statlig organisation och vars om helhetsförvaltning och livsmedelssäkerhet. Det bör ligga i projektets natur att ha ett starkt operationellt inslag att minska livsmedelsberoendet för den berörda befolkningen. led av utveckling, strukturellt bistånd ingår ett i GD VIII/B/1 har ställt upp tre huvudkriterier för att fastställa stödberättigandet av ett program som lagts fram av en icke-statlig organisation: En ingående undersökning av situationen för livsmedelssäkerheten och med tyngdpunkten på de konkreta aspekter i det föreslagna programmet som påverkar orsakerna till livsmedelsbristen. Projektets berättigande i en riktning där det är ekonomiskt och finansiellt livsdugligt, socialt acceptabelt och miljövänligt. Projektet bör bidra på ett hållbart sätt till att niinska slutmottagarnas beroende och förstärka de genomförande partnernas finansiella och tekniska självständighet på medellång sikt. 2. 2. Gemenskapens bidrag till program för lagring och tidig varning (budgetartikel BZz2Q2) Med hänsyn till den betydelse som lagringsåtgärder och åtgärder för tidig varning har för förbättring av livsmedelssäkerheten för de berörda befolkningarna har många av dessa åtgärder finansierats av gemenskapen och genomförts av icke-statliga eller internationella organisationer. 1995 mottog sex länder (Nicaragua, Peru, Sudan, Madagaskar, Etiopien 23 och Moçambique) sådant bistånd genom de icke-statliga organisationerna till ett totalt belopp på 1 207 919 ecu. 2. 3. Europeiska gemenskapens kondor för humanitärt, bistånd ŒCHO^ (Budgetkapitel B7-21) 2. 3. 1. Sammanfattning Under de fem senaste åren har de humanitära åtgärder som kommissionen genomfört på unionens vägnar sjudubblats så att EU nu är den största enskilda offentliga givare av humanitärt bistånd. Detta har ökat från 114 miljoner ecu 1991 till 764 miljoner 1994 och nästan 692 miljoner ecu 1995. Precis som 1994 har de huvudsakliga insatsområdena fortsatt att vara det tidigare Jugoslavien och krisen i Rwanda/Burundi. Gemenskapen har dock fortsatt att ge humanitärt bistånd till ett 60-tal länder runt om i världen som befinner sig i kris, särskilt Angola, Sudan, Haiti, Ryska federationen (Tjetjenien), Arménien, Azerbajdzjan, Georgien, Tadjikistan, Irak, Afghanistan och Kuba. De humanitära åtgärder som kommissionen har finansierat har de senaste åren genomförts under allt svårare omständigheter och i Olika sammanhang. 1995 varit inget undantag för denna regel. De kriser som framkallats av konflikterna och som utgör den största delen av insatserna, har visat sig komplicerade och ihållande. Rent allmänt har dessa konflikter sina rötter i djupa socio-ekonomiska obalanser som ibland tar sig ideologiska eller etniska uttryck. Varken orsakerna eller verkningarna av dessa kommer att försvinna från den ena dagen till den andra. Kommissionen har ofta spelat en central roll bland biståndsgivarna i dessa krissituationer. Den har varit den största enskilda givaren inte bara i tidigare Jugoslavien men även till exempel i Afganistan och i södra Sudan, Liberia och Sierra Leone. Samtidigt som kommissionen har kraftigt försvarat det humanitära biståndets oberoende och opartiskhet har dess närvaro, även gjort det möjligt - för övrigt utan att knappast ha något val - att dra uppmärksamheten till konfliktförebyggande och konfliktlösning både på nationell nivå och på en mer allmän nivå även när dessa frågor ligger långt ifrån den politiska dagordningen på det nationella eller internationella planet. I andra situationer har det humanitära biståndet bidragit till att förhindra en förvärring av tragedin. I länder som Haiti, Angola, Liberia och vissa delar i Latinamerika och även den israelisk-palestinska situationen har kommissionen bidragit till att uppmuntra de första stapplande stegen på vägen mot fred, försoning och återuppbyggnad. Kommissionen har under hela året varit uppmärksam på den debatt som har pågått inom det internationellt humanitära samfundet om nödvändigheten att stärka banden mellan nödhjälp och utveckling och har under året utarbetat sitt eget reflektionsdokument om denna fråga vilken redan har varit upp till bred debatt och som kommer att färdigställas 1996. 24 få mycket Om naturkatastrofer i allmänhet kräver färre människoliv och mindre lidande kan de dock i utvecklingsländerna. En beredskapsmetod är ofta att föredra för att minska lidandet och mildra de ekonomiska konsekvenserna av katastroferna vilket har varit ett viktigt inslag i ECHO:s ofta banbrytande insatser på detta område 1995. skadliga effekter på samhällena Även när det inte föreligger konflikter eller naturkatastrofer i någon större utsträckning har fastlåsta situationer som förvärras som till exempel i Algeriet, Kuba och Irak, också gjort det nödvändigt att ge humanitärt bistånd för att mildra de särskilt sårbara befolkningsgruppernas värsta lidande. ECHO har varit bland de allra första att anta utmaningen och genomfört en utvärdering samtidigt som ECHO dock har hållit fast vid den särskilda karaktären av sina egna insatser. Arbetet har gått fort framåt under 1995 och målet har varit att utarbeta en metod som är anpassad till ECHO:s behov och ECHO:s och ECHO:s partners sätt att fungera på och samtidigt öka det totala antalet genomförda utvärderingar. Den första fasen är nu avslutad med utgivningen av en metodhandbok som innehåller praktiska och systematiska riktlinjer för utvärderingen av det humanitära biståndet. Denna handbok skall vara till hjälp inte bara för kommissionen utan även för dess partner och alla som är verksamma på det humanitära området. Kommissionen har fortsatt att utvärdera sina egna finansiella åtgärder som genomförts av icke-statliga organisationer eller FN-organ. Den har således utvärderat åtgärder som genomförts av 46 icke-statliga organisationer och 5 FN-organ under året. Dessa utvärderingar omfattar alla typer av program och insatssituationer. En särskilt viktig händelse ägde rum i slutet av året. Ett antal humanitära organ och givare möttes i Madrid på initiativ av Emma Bonino, ledamot av kommissionen, för att undersöka de problem som det humanitära biståndet står inför på tröskeln till det tjugoförsta århundradet. Detta avslutades med att man antog Madriddeklarationen som visar en anmärkningsvärd grad av konvergens i samtliga deltagares, inbegripet de icke statliga organisationerna, analys av de största problemen. 25 2. 3. 2. Humanitära biståndsaktioner i 1995 De åtgärder som genomförts under 1995 når upp till en jämförbar nivå med 1994 med, såsom redan påpektats, ett totalt belopp på 692 miljoner ecu till de beslut som fattats under året. Den största delen av de åtgärder som genomförs av kommissionen genom ECHO har finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget. I en mindre utsträckning och 1995 mycket mindre än föregående år, har åtgärder till förmån för AVS-länderna också finansierats genom en del av Lomékonventionens fjärde finansiella protokoll. Detta försök till internationell solidaritet har omfattat nödhjälp till offer i 60 länder i världen i följande områden: Länderna i Afrika, Västindien- och Stillahavsområdet (AVS), (30,6%), det tidigare Jugoslavien tidigare Sovjetunionen (19,9%), det övriga Asien, inbegripet norra Irak (9,3%), Latinamerika (4,0%) och Nordafrika (0,7%). (33,9%), Centraleuropa (0,4%), det Cirka 85% av de medel som förvaltas av ECHO (692 milj. ecu) kanaliseras via partner varav de icke-statliga organisationerna utgör 55,8% (328 milj. ecu), FN-organen 17% och de övriga internationella organisationerna 10,6%. Bara cirka 14% av dessa medel har använts till "direkta insatser" som genomförts av kommissionen, huvudsakligen i det tidigare Jugoslavien. Det bör påpekas att även de "direkta insatserna" i de flesta fall beror på icke-statliga organisationer (ofta lokala) som bidragit till att fördela hjälpen på stället. Det är viktigt att kommissionen via ECHO har möjlighet att genomföra direkta insatser men det bör anmärkas att sådana insatser bara överväges när de traditionella parterna inte helt kan tillfredsställa behoven i en given situation. 2. 3. 3. Förbindelser med icke-statliga organisationer Cirka hälften av den del av medlen till humanitära ändamål som förvaltades av ECHO under 1995 gick till åtgärder som genomfördes av icke-statliga organisationer. Genom att beloppen för dessa översteg de föregående årens vittnar om kommissionens vilja att omsätta partnerskapsprincipen i praktiken i sina humanitära åtgärder och ge de icke statliga organisationerna en priviligerad ställning eftersom de har knutits till dessa åtgärder i nästan samtliga de 60 länder som har mottagit humanitärt bistånd. Under hela året har ECHO strävat efter att skapa möjligheter för en dialog med de olika sammanslutningarna av icke-statliga organisationer som är partner i medlemsstaterna och har ägnat mycket tid åt detta. Detta arbete har visat sig mycket givande eftersom det har möjliggjort för samtliga partner att hålla sig informerade om utvecklingen av de humanitära angelägenheterna, att behandla problemen, skingra missförstånden och göra sig ömsesidigt bekanta med varandras arbetsmässiga begränsningar. Samtidigt som dessa organiserade kontakter har möjliggjort en gemensam genomgång av de principer som styr de humanitära åtgärderna har de varit särskilt användbara för att 26 göra en översyn av de olika praktiska aspekterna av förvaltningen av insatserna. Det är dessutom uppenbart att allt närmare arbetsrelationer skapas med tiden mellan de icke statliga organisationernas och ECHO:s geografiskt ansvariga samt mellan de ansvariga på fältet. De icke-statliga organisationerna som är partner har noga följt debatten i rådet och Europaparlamentet om förslaget till rådets förordning om humanitärt bistånd. Det är klart att de är måna om att se till att deras intressen, särskilt smidigheten, reaktionshastigheten och den politiska opartiskheten, får ett fullt erkännande och får lämpligt stöd. De har från deras sida inte sparat på krafterna för att uppnå att dessa intressen vederbörligen tas i förordning beaktande nummer 1257/96 om humanitärt bistånd den 20 juni 1996. Förordningen träder i kraft den 5 juli 1996. institutioner. Rådet antog i beslutsprocessen i unionens De icke-statliga organisationer som är partner har spelat en viktig roll i arbetet i den utvidgade dialoggruppen som skapats för att göra en sammanställning av hur partnerskapsramavtalet fungerade samt för att finna möjliga förbättringar. Dialoggruppen lade i november 1994 fram ett ändringsförslag till ramavtalet som noga studerades av ECHO i början av 1995. Även om gruppens förslag är mycket givande är resultatet av dé pågående diskussionerna om den rättsliga grunden dock viktigt för att avgöra kommissionens roll och valmöjligheter i framtiden. ECHO har därför fått avvakta resultatet av dessa diskussioner innan den uttalar sig om hur ramavtalet för partnerskap kan vidareutvecklas. 2. 4. Samarbete med de icke-statliga organisationerna om "bistånd till flyktingar och fördrivna personer i Asien och Latinamerika i syfte att bidra till dessas självförsörjning" (budgetartikel B7-212) Målet med denna budgetpost som skapade 1984 på Europaparlamentets initiativ, är att främja flyktingars, fördrivna och återflyttade personers självförsörjning under en övergångsperiod efter en första nödfas och före den mer långsiktiga utvecklingsfasen. Anslagen under artikel B7-212 (tidigare B7-302) har höjts regelbundet sedan artikeln upprättades 1984. Under perioden 1984-1995 finansierades över 350 projekt till ett totalbelopp av 378 424 000 ecu och genomfördes av många europeiska eller lokala icke statliga organisationer, internationella organisationer (framförallt UNHCR) och statliga institutioner. 1995 beviljades det under artikel B7-212 54 projekt till ett totalt belopp på 59 831 000 ecu varav 39 831 000 ecu i Asien (66%) och 20 000 000 ecu i Latinamerika (34%). 30 av dessa 54 projekt samfinansierades med icke-statliga organisationer (12 projekt i Asien och 18 projekt i Latinamerika till belopp på 9 058 000 ecu respektive 6 680 000 ecu, dvs. sammanlagt 15 738 000 ecu vilket motsvarade 26,4% av de totala åtaganden som gjordes för 1995. De program som genomfördes 1995 till förmån för flyktingar, fördrivna och återflyttade personer är både sektorsmässigt och geografiskt diversifierade. De fortsätter att stödja de 27 aktionsplaner som antogs av den i Centralamerika (CIREFCA, Guatemala 1989) och den internationella konferensen om indokinesiska flyktingar i Genève 1989. Dessutom får de internationella institutionerna stöd inom ramen för "care och maintenance" (UNHCR)6, röjning av landminor (UNOCHA)7 och repatriering och integrering (UNHCR)8. internationella konferensen om flyktingar I Asien koncentrerades insatserna 1995 till tre större regioner: Afghanistan/Pakistan där kommissionen har gett stöd till integrerade projekt for utveckling av landsbygden för att främja flyktingarnas hemvändande och Bangladesh där det fortfarande finns många roWngyas-flyktingar. Det bör tilläggas att mer punktvisa insatser har gjorts i till exempel Thailand för karens-flyktingar eller i Laos för hemvändande laotier. samfinansierats och genomförts av europeiska eller lade Med hänsyn till den pågående regionala fredsprocessen gemenskapsbiståndet 1995 tyngdvikten vid återuppbyggnad och socio-ekonomisk återintegration av fördrivna, hemvändande och hemförlovade befolkningar. De projekt som icke-statliga organisationer i Centralamerika under 1995 berör huvudsakligen utveckling av produktiva aktiviteter inom jordbruk och uppfödning, yrkesutbildning, utveckling av de viktigaste vårdtjänsterna och utbildning av vårdpersonal, förbättring av de grundläggande infrastrukturerna och miljöskydd. i Centralamerika lokala Av de 18 projekt som genomförts i Latinamerika berör 4 integration av fördrivna och hemvändande, 2 projekt för stöd till utbUdningsprogram, 3 projekt om basinfrastrukturer, 3 projekt för hälsovårdsprogram och slutligen 6 projekt för utveckling av produktiv verksamhet. 2. 5. Handlingsprogram för Nord/Syd-samarbetet för bekämpning av narkotika och narkotikamissbruk (budgetpost B7-621Q) De åtgärder som genomfördes av icke-statiiga organisationer var i majoritet 1995. De utgjorde 41,8% av de totalt beviljade åtagandena, dvs. 4 011 670 ecu (de totala åtagandena uppgår till 9 589 100 ecu). Samarbetet med de icke-statliga organisationerna har varit mest intensivt i Latinamerika och Asien som är två regioner i vilka de projekt som finansierats 1995 under denna budgetpost nästan samtliga berörde förebyggande, minskning av efterfrågan och återanpassning av narkomaner. Den geografiska fördelningen av de projekt som finansierats av de organisationerna var följande: icke-statliga Latinamerika: Asien: 2 546 391 ecu (63,5%) 1 248 348 ecu (31,1%) 6 Kambodja, Bhutan, Hongkong, Indien, Laos, Sri Lanka. 7 Afghanistan. 8 Kambodja. 28 Medelhavsområdet: AVS-länderna: 164 031 ecu ( 4,1 %) 52 900 ecu ( 1,3 %) 2. 6. Rehabiliterings- pen återuppbyggnadsåtgärder för utvecklingsländerna (budgetartikel B7-641) 2. 6. 1. Rehabiliteringsprogrammens koncept, innehåll, kriterier för rätt till stöd och finansieringskällor De utvecklingsländer som efter ett krig eller en allvarlig krissimation lider av en försvagad ekonomi, förstörd infrastruktur och ett socialt system i upplösning, har i en övergångsperiod behov av rehabiliteringsinsatser. Denna etapp är oumbärlig för att sammankoppla det humanitära biståndet med återupptagandet av stödprogrammen för en långsiktig utveckling. Rehabiliteringen bör gradvis avlösa det humanitära biståndet och minska behovet av det och samtidigt bidra till att skapa förutsättningar för en ekonomisk återhämtning och politisk och social omställning. Begreppet rehabiliteringsstöd definierades närmare av rådet (EG) i december 1993 och har genomförts under 1994. Det handlar om program som sammankopplar det humanitära biståndet långsiktig utveckling. De länder som berörs är de som är på väg ur en allvarlig kris- eller krigssituation eller länder vars ekonomi allvarligt påverkats av andra faktorer (till exempel naturkatastrof). (nödhjälp) och återupptagandet av program för De länder som omfattades av rehabiliteringsstödet 1995 var Haiti, Zaire, Tanzania, Etiopien, Eritrea, Moçambique, Angola, Liberia och Rwanda samt Mauritius, Papua Nya Guinea, Saint Lucia och Dominica på grund av naturkatastrofer. Rehabiliteringsprogrammen kan täcka ett brett led av åtgärder inom fyra huvudsektorer: Återställande av produktionsapparaten Återställande av de grundläggande infrastrukturerna Social återanpassning (omfattande bistånd till flyktingar, hemförlovade och fördrivna personer) Återupprättande av den institutionella kapaciteten. Kriterierna för rätt till stöd har inte formellt fastställts. Vissa viktiga aspekter fastställdes dock av rådet den 2 december 1993 särskilt: En ansökan skall göras av partnerna i det berörda landet. 29 En allvarlig katastrofsituation som förhindrar befolkningen från att tillfredsställa sina grundläggande behov. Ett effektivt engagemang från myndigheternas sida i en övergångsprocess som tar de demokratiska värderingarna och grundläggande friheterna i beaktande. Förvaltningarna eller andra berörda parter skall ha kapacitet att genomföra rehabiliteringsåtgärderna. ligga till grund när Dessa olika aspekter och ornfattningen av behoven skall kommissionen skall ta ställning till möjligheterna och innehållet i ett stödprogram till rehabilitering finansiera rehabiliteringsprogrammen. Rehabiliteringsåtgärderna på området för sociala tjänster och små infrastrukturer överlåtes helst till de icke-statliga organisationerna. och kombinera av medel typer olika för att 2. 6. 2. De icke-statliga organisationernas roll De icke-statliga organisationerna spelar en mycket viktig roll i förverkligandet av de rehabiliteringsprogram som finansieras av gemenskapsmedel. Den kunskap som de har om de berörda länderna, deras lätta struktur, deras mångsidiga metoder och deras kontakt med de lokala befolkningarna är faktorer som är till stor nytta för speciella situationer och de behov som uppkommer efter katastrofångest. Sedan finansieringen av rådets särskilda initiativ av den 25 maj 1993 har de icke-statliga organisationerna själva utarbetandet av rehabiliteringsprogrammen och deras företrädare har även knutits till diskussionerna om sambandet mellan nödhjälp, rehabilitering och utveckling. visat att de spelar roll vid en 2. 6. 3. Genomförande av rehabiliteringsåtgärderna 1995 På grundval av särskilt rådets slutsatser av den 2 december 1993 och de senare genomföra fortsatte kommissionen under diskussionerna rehabiliteringsåtgärder, i synnerhet de som vidtogs inom ramen för det särskilda initiativet för Afrika. rådet 1995 att i På rådets möte (utvecklingssamarbete) den 20 december 1995 presenterades en detaljerad förteckning för medlemsstaterna över pågående rehabiliteringsåtgärder i åtta länder som omfattas av det särskilda initiativet för Afrika. Den visar att det totala beloppet för de beslutade rehabiliteringsåtgärderna är mycket högt (434 milj. ecu), sedan det särskilda initiativet för Afrika lanserades i maj 1993 och att de utbetalningar som gjorts uppgår till 108 miljoner ecu. Därutöver uppgår beloppet för de nya beslut som fattades 1995 inom ramen för rehabiliteringsprogrammen i Afrika till 156 miljoner ecu. 30 2. 6. 4. Budgetartikel B7-641 Denna nya budgetartikel (tidigare B7-5076) skapades i 1994 års budget för att finansiera stödprogrammen till rehabilitering i alla utvecklingsländer. Den berör alltså både de latinamerikanska länderna och Medelhavsländerna på samma sätt som AVS-länderna och förvaltas gemensamt av generaldirektoraten I/B och VIII. Åtagandebemyndigandena i 1995 års budget uppgick från början till 60 miljoner ecu och höjdes till 65 miljoner ecu inom ramen för tilläggsbudgeten för utvidgningen och därefter till 79,3 miljoner ecu inom ramen för åtagandebemyndiganden och slutligen till 30,9 miljoner ecu i betalningsbemyndiganden. Vad gäller AVS-länderna som mottagit ett totalt belopp på 45,9 miljoner ecu från denna budgetpost, är de icke-statliga organisationernas roll särskilt viktig. I AVS-länderna fick nämligen under 1995 33 icke-statliga organisationer från nio länder i Europeiska unionen totalt 25,9 miljoner ecu för rehabiliteringsprojekt, särskilt inom bassektorerna (hälsa, utbildning, jordbruksproduktion) vartill skall läggas 2,8 miljoner ecu till sju lokala icke statliga organisationer, särskilt icke-statliga organisationerna utgör 62,5% av de 45,9 miljoner ecu som avsatts till denna budgetpost till förmån för AVS-länderna vilket utgör ett mycket stort deltagande av dessa organisationer av rehabiliteringsprojekt. i Haiti. Det totala beloppet till de av programmeringen i utarbetandet genomförandet och 2. 7. Europeiskt program för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (budgetartikel B7-32Q) 2. 7. 1. Allmänna målsättningar för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika Det särskilda program för Sydafrika (tidigare budgetpost B7-5070) som ursprungligen föreslogs av Europaparlamentet 1985 och senare flera gånger bekräftats av Europeiska rådet döptes om 1995 till det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika för att visa Europeiska unionens stöd till den nationella enhetsregeringen och den omvandling som Sydafrika genomgår. Mellan 1986 och 1996 finansierades 762 projekt till ett totalbelopp på 568 miljoner ecu varav 125 miljoner fördelades på 18 program 1995. Det allmänna målet för specialprogrammet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika har varit att hjälpa Sydafrika i dess fredliga omvandling till ett demokratiskt, icke- rasistiskt och blomstrande samhälle. Europeiska gemenskapens politik gentemot Sydafrika kännetecknades tidigare av två infallsvinklar. De positiva åtgärderna utgjordes av ett särskilt program till förmån för apartheidoffer och de negativa åtgärderna utgjordes av ekonomiska sanktioner riktade mot den tidigare regimen. 31 Omvandlingen fortsätter idag. Den nya regeringen fastlägger sina politiska rikdinjer. Omställningen av utvecklingssamarbetet mellan EU och Sydafrika berör särskilt följande aspekter: ———————————————-—-——-—. ————————————————————————. ^_-^-_—--___-^_—_— BETECKNING TIDIGARE Särskilda program NU Det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika MÅLSÄTTNING Hjälp till apartheidoffer Deltagande i återuppbyggnaden och utvecklingen av landet FÖRHANDLINGS- PARTNER Icke-statliga organisationer GENOMFÖRAND E-ORGAN Icke-statliga organisationer Den nationella enhetsregeringen Den nationella enhetsregeringen, icke- stadiga organisationer och den privata sektorn TYP Stort antal projekt Ett begränsat antal enhetliga program OMRÅDEN/ SEKTORER Utbildning, landsbygdsutvecklin g, lokala sammanslutningar, god förvaltning av offentliga angelägenheter och demokratisering. utveckling av mikroföretag Områden/sektorer som är ett resultat av diskussionerna med regeringen och som nämns i avsiktsförklaringen om det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika för 1995: utbildning hälsa landsbygdsutveckling utveckling i städer ekonomiskt samarbete, främjande av handel och investeringar, stöd till små, medelstora och mikroföretag god föi^altning av offentliga angelägenheter och demokratisering Förordning nummer 2259/96 om utvecklingssamarbete med Sydafrika antogs den 22 november 1996 och trädde i kraft den 1 december 1996. Denna förordning utgör den rättsliga grunden för budgetpost B7-5070 (från och med 1996 B7-3200). De förhandlingar som för närvarande förs av kommissionen i syfte att ingå ett långsiktigt avtal mellan Europeiska unionen och Sydafrika samt utvecklingen av den politiska situationen i landet, inverkar på det sätt som europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika genomförs på. EU:s utvecklingssamarbete med Sydafrika fortsätter att utvecklas mot en anpassning till de prioriteter som fastställts av den sydafrikanska regeringen och som förhandlats fram med kommissionen. 32 2. 7. 2. Särskilda målsättningar Det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika för 1995 utarbetades i nära samarbete med den nationella regeringen. Man övergav en punktuell modell baserad projektvis till förmån för en global programbaserad metod. Detta gjorde det möjligt att minska antalet åtgärder per år och utöva en mer noggrannare kontroll av projektens fortskridande. Kommissionen har tillsammans med den sydafrikanska regeringen fastställt vilka sektorer de tillgängliga medlen för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika för 1995 (125 miljoner ecu) skall tilldelas. Kommissionens part i detta avseende har varit ministern med ansvar för programmet för återuppbyggnad och utveckling, Jay Naidoo, som utsetts av regeringen för att samordna Europeiska unionens bistånd. I maj 1995 undertecknade Joäo de Deus Pinheiro och Jay Naidoo den avsiktsförklaring som förtecknar de huvudsakliga biståndssektorerna (se tabellen ovan). till parlamentsvalen 1994 agerade kommissionen genom de icke-statliga Fram organisationerna och särskilt genomförandet hade överförts till följande "traditionella" sydafrikanska partner: * South African Council of Churches (SACC) Southern African Catholic Bishops Conference (SACBC) Kagiso Trust Fackföreningar Europeiska kommissionens delegation i Sydafrika (som upprättades i början av 1994) inledde därefter gradvis sitt samarbete med den nya regeringen samtidigt som man fortsatte att förmedla en del av betalningarna via de icke-statliga organisationerna. 1995 avsattes 48,57 miljoner ecu under budgetartikel B7-320 (Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika) för de icke-statliga organisationernas projekt. I detta sammanhang bör nämnas att 15 miljoner ecu har anslagits av det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika i stöd till de icke-statliga organisationerna via Transitional National Development Trust (TNDT). Detta organ upprättades i oktober 1995 för att säkerställa att givarna fortsatte sitt finansieringsstöd till de icke-statliga organisationerna tills det officiella upprättandet av National Development Agency (det nationella utvecklingsorganet) som bildades genom sammanslagningen av Kagiso Trust och Indépendant Development Trust. TNDT skall vara det förmedlande ledet för de icke-statliga organisationernas projekt och vara fristående från regeringen även om fonden för programmet för återuppbyggnad och utveckling skall ge denna ett finansiellt regeringsbidrag på 50 miljoner rand (cirka 10 miljoner ecu) utöver de 15 miljoner ecu från det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika. Även om det har ingåtts finansieringsavtal med den sydafrikanska regeringen för projekt för såsom pilotprogrammet (95/3), utvecklingsprogrammet jordreformen för 33 vattenförsörjning till den östra Kapprovinsen (95/4) och utvecklingsprogrammet för mikroföretag (95/6), kommer stora delar av dessa projekt att genomföras av de icke statliga organisationerna. Vad gäller program för de mänskliga rättigheterna har president Nelson Mandela och Joäo de Deus Pinheiro undertecknat finansieringsavtalet som dock skall genomföras uteslutande av de icke-statliga organisationerna. Genomförandet av det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika 1995 kännetecknades av en nedskärning av antalet godkända program enligt artikel B7-320 (18 program 1995 jämfört med 90 under 1994) och av enhetligheten mellan dessa program och regeringens insatser. De godkända programmen fördelade sig 1995 på följande sektorer: i i i i iiBeaaaMBDogaBBanPBHBBapBBBBBaBBBaBBBBBBBPBBaaBaBBaanaBnBBBBBBBtaBBaBainanBaaBtaaa^aaaBB aasaBaaBBBBBaBaaosa•aaDBBBBaaEnnBBaBBaaaE3>BsaaESE=c=== SEKTOR Utbildning Hälsa Landsbygdsutveckling Utveckling i städer God förvaltning av offentliga angelägenheter Den privata sektorn Annat (utveckling av lokala förvaltningar, mikroprojekt) Antal projekt milj. ecu 2 4 4 1 2 1 4 2,96 19,84 34,60 5,90 15,00 11,00 33,82 TOTALT 18 123,12 2. 7. 3. Slutsatser 1995 var det år som kännetecknades av att man övergick från att genomföra många projekt inom ramen för icke-statliga organisationer under budgetartikel B7-320 till en dialog om utvecklingspolitik mellan kommissionen och den sydafrikanska regeringen som enda "förhandlingspartner" vilket innebar att finansieringen bara avsåg ett litet antal sammanhängande program som prioriterades av regeringen. Dessa program genomförs av de offentliga myndigheterna (på central, provinsiell och lokal nivå), icke statliga organisationerna och den privata sektorn. Denna metod skall bör tillämpas under de kommande åren (1996-1999). 34 De pågående förhandlingarna mellan Europeiska unionen och Sydafrika och godkännandet av den rättsliga grunden sammanför de två genomförandeförfarandena för budgetartikel B7-320 med de förfaranden som godkänts i andra utvecklingsländer, särskilt i AVS-staterna. 2. 8. Rehabiliteringsprogram i södra Afrika (budgetartikel B7-321) I juni 1988 upprättade gemenskapen en särskild budgetpunkt (B7-9531) till stöd för befolkningsgrupperna i frontlinjestaterna och SADC (Southern Africa Development Community) som var allvarligt drabbade av krigen och destabiliseringsaktionerna i området. Med hänsyn till utvecklingen av situationen i södra Afrika heter denna budgetpunkt från och med 1993 B7-5071 och har inriktats på stöd till rehabiliteringsprogram i området i ett perspektiv att också bidra till den pågående demokratiseringsprocessen i södra Afrika. Budgetmyndigheten har för räkenskapsåret 1995 beviljat åtagandebemyndiganden på 15 miljoner ecu (betalningsbemyndiganden på 12 miljoner ecu) under budgetpost B7-5071 för att behålla kommissionens (från och med 1996 budgetartikel B7-321) insatsmöjligheter i de pågående rehabiliteringsprogrammen och de som är under planering i södra Afrika och särskilt i Angola och Moçambique. 1995 finansierades 30 projekt till ett totalbelopp av 15 miljoner ecu. Nästan alla godkända projekt finansierades i sin helhet av Europeiska kommissionen. för att möjliggöra Rehabilitering och återuppbyggnad av basinfrastrukturer har särskilt prioriterats tvångsförflyttade och (90,4% av anslagen) hemförlovade personer att flytta tillbaka till sina ursprungsområden samt för att integrera hela befolkningen i ett normalt civilt liv. Den sociala rehabiliteringen har via 7 projekt till ett totalbelopp på 2 457 640 ecu, inriktats på en förstärkning av stödet till kvinnor, barn och de mest sårbara befolkningsgrupperna. flyktingar, för De fyra målsektorerna är följande: Rehabilitering av hälsovårdsinfrasturkturen. Rehabilitering av den sociala infrastrukturen och utbildningsinfrastrukturen. Rehabilitering av de produktiva infrastrukturerna på landsbygden. Informations- och dokumentationsprogram. 35 Fördelningen på insatsområden: ANSLAGENS FÖRDELNING PÅ INSATSOMRÅDEN Antal projekt ecu % 1. REHABILITERING - Hälsovårdsinfrastr. - Social rehabilitering - Utbildningsinfrastr. - Jordbruks-/fiskeriinfrastr. 2. INFORMATION/DOKUMENT. 3. UTBILDNING I EUROPA 4. MIKROREHABILITERINGS PROJEKT Totalt 1995 27 9 7 6 5 1 1 1 13 569 000 5 255 700 2 457 640 2 770 710 3 084 950 400 000 31000 1 000 000 90,4 35,0 16,4 18,5 20,5 2,7 0,2 6,7 30 15 000 000 100 Vad gäller anslagens fördelning på mottagarländer har gemenskapens finansiella bidrag precis som tidigare år riktats mot prioriterade rehabiliteringsprojekt i de två mållinjerna Angola och Moçambique med mer än 78% av de totala tillgängliga finansiella anslagen för 1995 fördelade på (73%). Rehabiliteringsåtgärderna på hälsovårdsområdet och det sociala området utgör den största delen av de finansierade projekten i dessa två länder där det fortfarande finns risker för osäkerhet och instabilitet. totalt 22 projekt Fördelning på mottagarländer: Mottagarland Antal projekt ecu % ANGOLA MOÇAMBIQUE LESOTHIER NAMIBIA ZIMBABWE TANZANIA Utbildning i Europa Konferenser/seminarier Totalt 1995 12 10 1 2 2 1 1 1 30 6 844 700 4 889 290 474 000 1 312 300 328 000 720 710 31000 400 000 45,6 32,6 3,2 8,7 2,2 4,8 0,2 2,7 15 000 000 100 36 De organ som genomför dessa program och som har fått finansiellt stöd från budgetpost B7-5071 under 1995 har särskilt varit europeiska icke-statliga orgamsationer med 92,6% av de beviljade anslagen, dvs. 13 900 000 ecu till totalt 28 projekt. 37 Fördelning på genomförandeorgan: Genomförandeorgan Antal projekt ecu % Europeiska icke-statliga organisationer Delegationen i Moçambique Lokala icke-statliga organisationer 28 Ka) 1 13 900 000 1000 000 100 000 92,6 6,7 0,7 Totalt 1995 30 15 000 000 100 (a) Ett program (QDF - Quick Disbursement Fund) som förvaltas direkt av EG- delegationen i Moçambique för finansiering av små rehabiliteringsåtgärder som genomförs av lokala icke-statliga organisationer. Fördelning på genomförandeorgan efter ursprungsland är följande: Genomförandeorganets ursprungsland Antal projekt ecu % Italien Storbritannien Portugal Frankrike Belgien Tyskland Nederländerna Österrike Zimbabwe Delegationen i Moçambique Totalt 1995 14 3 4 1 1 3 1 1 1 1 30 6 719 000 757 000 2 313 000 792 000 844 000 1 305 000 400 000 770 000 100 000 1000 000 44,8 5,0 15,4 5,3 5,6 8,7 2,7 5,1 0,7 6,7. 15 000 000 100 2. 9. Gemenskapsstöd till icke-statliga organisationers insatser i Vietnam (budgetpost B7-6QQ4) Denna budgetpunkt upprättades 1991 i syfte att stödja utvecklingen av vietnamesiska befolkningsgrupper genom icke-statliga organisationers insatser. 1995 anslogs 2 miljoner ecu till denna budgetpost vilket möjliggjorde finansieringen av sju projekt som genomfördes av icke-statliga organisationer. De områden som berörs av dessa projekt är typiska för denna budgetpunkts särskilda inriktning, nämligen landsbygdsutveckling, sociala åtgärder i stads- och landsbygdsmiljö (primär hälsovård, bekämpning av undernäring, etc. ) 38 2. 10. Gemenskapsstöd till de icke-statliga organisationernas insatser i Kambodja (B7- 6005) Denna budgetpost upprättades 1991 befolkningsgrupperna via de icke-statliga organisationernas insatser. i syfte att hjälpa de kambodjanska 1995 anslogs 1 miljon ecu till denna budgetpost vilket gjorde det möjligt att finansiera tre insatser på hälsovårdsområdet. Programmen förlöper enligt planerna. 2. 11. Decentraliserat samarbete (budgetpost B7-643Q) 2. 11. 1. Sammanfattning av uppgifterna i den decentraliserade samarbetssektorn Det decentraliserade samarbetet blir gradvis en fullt berättigad del av gemenskapens biståndspolitik. Dessa principer bekräftades eller fördjupades särskilt under översynen i av den fjärde Lomékonventionen och vid Medelhavsområdet. I Latinamerika och Asien går flera nya och uppmuntrande inititativ i samma riktning. inledandet av den nya dialogen Denna utvecklingsmodell och den gemenskapspolitik som är under utarbetande, möter ett ökat intresse hos de bilaterala och multilaterala långivarna och särskilt hos långivarna från medlemsstaterna. Den betydelse som detta område har fått i det partnerskap som upprättades med USAID efter toppmötet i Madrid vittnar också om detta. Genomförandet av denna politik förutsätter en kontinuerlig och kraftig insats på EG- nivå för att få fart på dialogen med det civila samhällets aktörer, mobilisera energi och därefter differentiera, följa och dra nytta av de försök som genomförts inom ramen för de offentliga anslagen till exempel under budgetpost B7-6430. Detta leder till en tredubbel uppgift: Informera, skapa kunskaper hos och mobilisera berörda miljöer (nätverk av icke-statliga organisationer, lokala myndigheter, NGO-nätverk, lokala myndigheter, förvärvslivet, land och EG:s geografiska tjänstegrenar samt medlemsstaterna. ) men även myndigheter i tredje Tekniskt och metodiskt bistånd till identifiering och förundersökning av decentraliserade samarbetsprogram som finansieras av offentliga medel och under budgetpost B7-6430 (denna förvaltas helt av GD VIII/B/2). Slutligen, undersökning och utvärdering/kapitalisering av långivarnas och medlemsstaternas åtgärder på detta område. 39 Inom varje område kan man notera några åtgärder och mest utmärkande fakta för 1995: Information, mobilisering: förberedande av seminarier och möten i Europa med i Bryssel och de viktigaste decentraliserade grupperna av aktörer (seminarier Maastricht, IULA-kongress, Europa/Maghreb-möten,. ), möten i tredje land med nationella ansvariga tjänstemän och med delegationerna (Marocko, Tunisien, Senegal, Haiti, Västindien), inspelning av en videofilm om det decentraliserade samarbetet, avsluta diskussioner i olika forum om rådets rapport om det decentraliserade samarbetet. Tekniska och metodiska insatser: I AVS-länderna - stöd till förberedande av åtta decentraliserade samarbetsprogram inom ramen för EUF (Madagaskar, Zambia, Ghana, Niger, Haiti, Burkina Faso, Nigeria, Jamaica), deltagande i programmeringen av den åttonde utvecklingsfonden. I Medelhavsområdet - förberedande av "MED- sammanslutningar" och av decentraliserade program i Marocko. Färdigställande av undervisningsmaterial om den decentraliserade samarbetsmetoden. Undersökning/kapitalisering: Olika möten med kolleger i medlemsstaterna (Italien, Spanien, Frankrike, Storbritannien) samt inititiativ i samarbete med UNDP (seminarium om lokala myndigheters förvaltningsmetoder) och USAID. De prioriterade målen för användning av budgetpost B7-6430 härrör från ovanstående riktlinjer. Budgetpost B7-6430 är inriktad på att främja och mobilisera för att säkerställa särskilt fördjupningen och framgången med det decentraliserade samarbetet i de officiella programmen. Man prioriterar åtgärder (mobilisering, institutionell förstärkning, kapacitetsutveckling) eller projekt och program som har ett värde som pilot- eller demonstrationsprojekt (beroende på involverade partnerskap, tillämpad metod, område, osv. ). i tidiga led 2. 11. 2. 1995 års resultat av budgetpost B7-6430 Fakta och siffror; Samlat resultat: Fördelning efter partnerskapets art: 40 Genomförande av 24 åtgärder EG-åtaganden: 4 998 786 ecu Totalbelopp: 12 750 100 ecu Samfinansieringsprocent: 39% Med icke-statliga organisationer och sammanslutningar i Nord: 34% Med icke-statliga organisationer och sammanslutningar i Syd: 13% Med lokala myndigheter och icke statliga organisationer: 24% Med lokala myndigheter: 29% Information, främjande, studier: 4% Institutionell förstärkning, kapacitetsutveckling: 41% Pilotprogram och pilotprojekt: 55% AVS: 63% Medelhavsområdet: 14% Latinamerika: 18% Asien: 4% Alla länder: 1% Fördelning på projekttyper: Fördelning på regioner: De viktigaste utvecklingstendenserna 1995 Det skall särskilt nämnas: En markant centrering på två regioner där det decentraliserad samarbetet har en framträdande plats i riktlinjerna för det officiella samarbetet: AVS-staterna eftersom det decentraliserade biståndet fått en större plats i förberedelserna av den åttonde EUF, inom ramen för förberedelserna av MEDA och dialogen med och i Medelhavsområdet det civila samhället som inleddes under Barcelona-konferensen. De åtgärder som fått stöd från budgetpost B7-5077 i dessa regioner syftar huvudsakligen till att bättre via av de decentraliserade förbereda motsvarande offentliga anslag. samarbetsprogrammen genomförandet Prioriteringen av tidigare åtgärder, dvs. och utveckling av insatskapacitet bland en rad lokala aktörer, nätverk av icke-statliga organisationer lantbruksfackföreningar (Zimbabwe. ) och sammanslutningar av lokala myndigheter (Chile. ). Detta är nämligen en nödvändig förutsättning för att kunna bygga upp konsekventa och verkligt decentraliserade program, särskilt när de finansieras av offentliga anslag. institutionell förstärkning lantbruksförbund (Egypten,. ), och De flesta av de åtgärder som finansieras av budgetposten decentraliserat samarbete (66%) involverar icke-statliga organisationer från nord eller grundar sig på partnerskap mellan icke-statliga organisationer Nord/Syd eller mellan icke-statliga organisationer från nord och lokala myndigheter. Ett enda projekt har avtalats direkt med en sammanslutning av lokala kommuner i Latinamerika. Inom ramen för detta ges särskild uppmärksamhet regionala nätverksmodell Nord/Syd- och Syd/Syd av decentraliserade aktörer som främjar handel, erfarenhetsutbyte och utbildning. Dessa nätverk syftar också till att främja dialogen mellan alla grupper av aktörer (lokala myndigheter, befolkningsgrupper, till den 41 föreningskretsar och privata sammanslutningar. ). Detta är fallet i Väst- och Centralafrika med "det kommunala utvecklingsprogrammet", i östra och södra Afrika med ett regionalt program för decentraliserat samarbete mellan kommuner (omfattar i i Palestina med en "stödprogrammet för lokal demokrati". första omgång Botswana, Malawi och Uganda) och Två framträdande problem: Det ena hänger samman med de lokala förvaltningarna, decentraliseringen i riktning mot de lokala myndigheterna och den lokala utvecklingskapaciteten, särskilt i stadsmiljö (utöver ovannämnda nätverk berör detta åtgärder i Chile, Brasilien, Ecuador och Indien). Det andra problemet berör i större utsträckning gräsrotsorganisationerna och ett större deltagande av befolkningarna i utvecklingsågärderna (t. ex. i Haiti, Peru, Ecuador, Zambia. ). 2. 11. 3. Perspektiv för 1996 Perioden 1992-1995 har lett till många erfarenheter, omfattande aktiviteter och idéer som gradvis borde utvidgas och integreras i en decentraliserad samarbetspolitik på gemenskapsnivå. Grundvalen för denna politik framställs i kommissionens rapport till rådet om det decentraliserade samarbetet och det skall utarbetas detaljerade förslag härom för att säkerställa en större enhetlighet och läsbarhet. Insatsen för att uppnå dessa mål skall efter planen fortsätta 1996. 42 TABELL I ÖVERSIKT AV UTVECKLINGSPROJEKT SOM SAMFINANSIERATS AV EG UNDER PERIODEN 1976-1995 FÖRDELADE PÅ MOTTAGARLÄNDER Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU AFGHANISTAN AFRIQUE SUB SAHARIENNE ALGÉRIE ANGOLA ANTIGUA-BARBUDA ANTILLES NÉERLANDAISES ARGENTINE BANGLADESH BARBADES BELIZE BÉNIN BHOUTAN BOLIVIE BOTSWANA BRÉSIL BURKINA FASO BURUNDI CAMBODGE (KAMPUCHEA) CAMEROUN CAP VERT CARAÏBES CENTRAFRIQUE CHILI CHINE CHYPRE COLOMBIE COMORES CONGO COREE DU SUD COSTA RICA COTE D'IVOIRE CUBA DJIBOUTI DOMINIQUE EGYPTE EL SALVADOR EQUATEUR ERITHREE ETHIOPIE FIDJI GABON GAMBIE GHANA 36 15 79 97 8 1 334 320 17 44 136 16 718 37 1430 858 78 213 298 111 15 111 697 55 2 303 16 43 20 65 106 74 10 44 80 359 398 43 447 16 11 99 151 2. 485. 675 1. 847. 521 2. 741. 574 3. 282. 301 285. 189 59. 226 15. 925. 906 18. 089. 118 681. 358 1. 472. 026 4. 218. 914 291. 890 37. 321. 191 3. 741. 853 76. 199. 704 27. 965. 427 5. 821. 052 18. 476. 461 11. 781. 015 5. 424. 744 1. 128. 095 6. 956. 576 33. 494. 590 3. 946. 207 57. 584 14. 174. 182 733. 574 1. 589. 726 984. 521 2. 778. 251 4. 826. 439 5. 894. 073 628. 658 1. 137. 372 4. 911. 865 13. 166. 094 19. 515. 563 4. 368. 588 32. 232. 782 890. 570 512. 930 2. 323. 036 6. 843. 753 42 GRENADE GUATEMALA GUINÉE GUINÉE BISSAU GUINÉE ÉQUATORIALE GUYANE (ETAT) HAÏTI HONDURAS HONG KONG ÎLES COOK INDE INDONÉSIE IRAK ISRAËL JAMAÏQUE JORDANIE KENYA KIRIBATI LAOS LESOTHO LIBAN LIBERIA MADAGASCAR MALAISIE MALAWI MALDIVES MALI MAROC MAURICE MAURITANIE MEXIQUE MONGOLIE MONTSERRAT MOZAMBIQUE MYANMAR (BIRMANIE) " NAMIBIE NÉPAL NICARAGUA NIGER NIGERIA OUGANDA PAKISTAN PANAMA PAPOUASIE NELLE GUINÉE PARAGUAY PÉROU PHILIPPINES Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU 25 268 56 144 18 18 332 120 10 1 1944 145 16 11 57 26 512 2 101 75 252 22 193 18 128 2 444 41 36 73 199 3 2 378 7 134 83 864 93 91 287 159 29 43 109 847 533 927. 505 11. 826. 636 5. 269. 537 8. 528. 324 1. 086. 502 1. 070. 943 18. 306. 995 3. 270. 914 97. 737 8. 124 67. 996. 992 5. 716. 855 603. 104 1. 488. 872 2. 614. 689 3. 047. 757 26. 186. 319 13. 279 4. 521. 069 2. 247. 927 18. 465. 122 848. 246 11. 593. 211 398. 003 7. 728. 015 760. 277 19. 753. 027 2. 999. 184 1. 066. 121 4. 383. 289 11. 957. 138 863. 160 21. 438 16. 596. 458 249. 054 8. 531. 717 4. 016. 961 43. 670. 168 5. 495. 533 3. 257. 988 17. 061. 362 4. 314. 158 1. 325. 969 906. 965 5. 200. 636 44. 914. 528 28. 215. 549 4v RÉGION AFRIQUE AUSTRALE RÉGION AFRIQUE CENTRALE RÉGION AFRIQUE DE L'EST RÉGION AFRIQUE OCCIDENTALE RÉGION AFRIQUE SAHELIENNE RÉGION AMÉRIQUE CENTRALE RÉGION AMÉRIQUE DU SUD RÉGION ASIE RÉGION CORNE DE l'AFRIQUE RÉGION D'AFRIQUE RÉGION MÉDITERRANÉE RÉGION PACIFIQUE RÉPUBLIQUE DOMINICAINE RWANDA SAINT VINCENT & GRENADINES SAINTE LUCIE SALOMON SAMOA OCCIDENTAL SAO TOME & PRINCIPE SÉNÉGAL SEYCHELLES SIERRA LEONE SOMALIE SOUDAN SRI LANKA SURINAME SWAZILAND SYRIE TADJIKISTAN TANZANIE TCHAD THAÏLANDE TOGO TONGA TOUS PAYS' TRINITÉ & TOBAGO TUNISIE TUVALU URUGUAY VANUATU VENEZUELA VIETNAM WEST BANK & GAZA YÉMEN NORD & YÉMEN SUD ZAÏRE ZAMBIE ZIMBABWE Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU 78 1 7 15 15 5 9 9 1 2 1 10 161 416 6 8 18 4 12 470 4 123 64 154 231 8 27 7 2 551 200 169 113 3 39 14 61 1 225 6 63 217 276 36 780 153 348 1. 411. 768 4. 000 918. 216 1. 314. 376 1. 435. 409 1. 027. 018 1. 837. 147 512. 934 15. 000 21. 031 396. 284 1. 401. 411 8. 240. 018 15. 798. 592 56. 272 287. 716 937. 338 285. 289 2. 281. 742 18. 025. 472 113. 827 3. 657. 088 5. 558. 999 10. 096. 096 7. 459. 197 170. 261 1. 841. 364 387. 202 10. 701 23. 855. 937 8. 965. 265 10. 375. 777 4. 824. 754 128. 990 2. 849. 704 885. 777 3. 199. 384 6. 127 11. 989. 899 390. 075 5. 117. 595 10. 443. 042 19. 595. 028 2. 727. 733 29. 564. 955 7. 171. 282 17. 824. 178 TOTAL 22. 085 1076. 048. 702 te FÖRDELNING MELLAN MEDLEMSSTATER AV GEMENSKAPSMEDEL SOM BEVILJATS UNDER PERIODEN 1976-1995 TABELL II NATIONALITÉ CONTRACTANT Actions de développement dans les PVD Actions de sensibilisation de 1'opinion publique européenne TOTAL Nbre d'Acti ons Contribution CE Nbre d' Actions. Contribution CE Nbre d' Actions Contribution CE en ECU en % en ECU en % en ECU en % Autriche Belgique Consortium Danemark Finlande France Allemagne. Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays Bas Portugal Espagne Suède Royaume Uni 12 991 103 11. 0 2 1104 1031 27 289 922 221 410 35 284 0 1240 1. 885. 866 141. 003. 022 66. 669. 243 16. 985. 698 489. 925 159. 710. 791 179. 774. 034 4. 313. 623 25. 343. 654 160. 529. 541 13. 412. 294 58. 887. 568 5. 633. 757 60. 681. 216 0 180. 728. 670 0,18 13 ,10 6,20 1,58 0, 05 14,84 16,: 71 0,40 2,36 14,92 1,25 5,47 0,52 5,64 0,00 16', 80 5. 191 15 48 0 222 198 16 56 191 • 9 172 28 91 1 277 332. 790 12. 313. 844 4. 698. 214 3. 818. 928 0 12. 647. 499 16. 359. 180 1. 559. 999 3. 274. 037 14. 928. 936 299. 395 12. 958. 242 2. 357. 523 6. 340. 204 56. 145 20. 478. 085 0,30 10,95 4,18 3,40 11,25 14,55 1,39 2,91 13,28 0,27 11,53 2,10 5,64 0,05 0, 05 18,22 17 1182 118 158 2 1326 1229 43 -345 1113 230 582 63 375 1 1517 2. 218. 656 153. 316. 866 71. 367. 457 20. 804. 626 489. 925 172. 358. 290 196. 133. 214 5. 873. 622 28. 617. 691 175. 458. 277 13. 711. 689 71. 845. 810 7. 991. 280 67. 021. 420 56. 145 201. 206. 755 0,19 12,90 6,00 1,75 0,04 14,50 16,50 0,49 2,41 14,76 1,15 6,05 0,67 5,64 0,00 16,93 TOTAL. 6781 1. 076. 048. 702 100 % 1520 112. 423. 021 100 % 8301 1. 188. 471. 723 100 % FÖRDELNING MELLAN MEDLEMSSTATER AV GEMENSKAPSMEDEL SOM BEVDLJATS 1995 TABELL ra États membres Autriche Belgique Consortium Danemark Finlande France Allemagne Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Espagne Suède Royaume Uni. Actions de développement dans les PVD Actions de sensibilisation de l'opinion publique européenne TOTAL Nbre d' Actions Contribution CE- Nbre d' Actions Contribution CE Nbre d' Actions Contribution CE en-ECU en % en ECU en % en ECU en % 12 55 27 3 2 91 115 4 15 86 23 29 5 31 0 103 1. 885. 866 11. 636. 201 16. 878. 951 1. 027. 486 489. 925 18. 880. 856 23. 797. 637 445. 593 3. 155. 346 19. 618. 063 1. 680. 633 6. 642. 062 1. 048. 520 7. 929. 794 0 24. 781. 046 1,35 8,32 12,07 0,73 0,35 13,50 17,01 0,32 2,26 14,02 1,20 4,75 0,75 5,67 0,00 17,71 5 22 1 5 0 15 27 3 8 31 1 17 3 14 1 22 332. 790 1. 919. 238 239. 608 564. 140 0 1. 477. 307 2. 887. 698 213. 342 673. 684 2. 141. 201 74. 184 1. 636. 639 336. 977 1. 254. 213 56. 145 2. 265. 423 2,07 11,94 1,49 3,51 0,00 9,19 17,97 1,33 4,19 13,32 0,46 10,18 2,10 7,80 0,35 14,09 17 77 28 8 2 106 142 7 23 117 24 46 8 45 1 125 2. 218. 656 13. 555. 439 17. 118. 559 1. 591. 626 489. 925 20. 358. 163 26. 685. 335 658. 935 3. 829. 030 21. 759. 264 1. 754. 817 8. 278. 701 1. 385. 497 9. 184. 007 56. 145 27. 046. 469 1,42 8,69 10,98 1,02 0,31 13,05 17,11 0,42 2,45 13,95 1,13 5,31 0,89 5,89 0,04 17,34 TOTAL 601 139. 897. 979 100 % 175 16. 072. 589 100 % 776 155. 970. 568 100 % (*) ISSN 1024-4506 KOM(97) 427 slutlig DOKUMENT SV 11 01 Katalognummer : CB-CO-97-431-SV-C ISBN 92-78-23827-9 Byrån loi* europeiska gemenskapernas offieiella publikationer 1,-2985 Luxemburg <tf


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3001/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Onregelmatigheden bij de aanbestedingsprocedures voor de aanleg in Rome van de oostelijke ringspoorlijn en van de tunnel onder Castel Sant 'Angelo

eurovoc_concepts:
Latium
engineering structure
expressway
invitation to tender
public contract
public works
road building
underground transport

formats: html pdf print

text: C 134/52 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 4. 98 (98/C 134/63) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2997/97 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Tenuitvoerlegging van de richtlijn 80/778/EEG De richtlijn 80/778/EEG (1) geeft richtsnoeren voor de bewaking van de kwaliteit van het drinkwater en voor het nemen van de noodzakelijke maatregelen voor de waarborging van de kwaliteit ervan, met name in het belang van de volksgezondheid. Welke maatregelen is de Commissie, gelet op de recnte gebeurtenissen met de vervuiling van het drinkwater in de stad Kastoria, voornemens te nemen met het oog op de tenuitvoerlegging van de communautaire wetgeving ten behoeve van de bescherming van het drinkwater? Beantwoordt de watervoorziening van de stad Kastoria aan de voorschriften van de richtlijn 80/778/EEG? Welke maatregelen wil zij nemen om bij te dragen aan de verbetering van en een efficie¤nte controle op de tenuitvoerlegging van de kwalitatieve voorschriften voor het drinkwater in de stad Kastoria en in andere gebieden van Griekenland? (1) PB L 229 van 30. 8. 1980, blz. 11. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (12 november 1997) Uit hoofde van artikel 7, lid 1 van Richtlijn 80/778/EEG van de Raad van 15 juli 1980 betreffende de kwaliteit van voor menselijke consumptie bestemd water zijn de lidstaten verplicht voor de parameters in bijlage I van deze richtlijn waarden vast te stellen die van toepassing zijn op voor menselijke consumptie bestemd water. In artikel 12 is overigens bepaald dat de lidstaten de nodige maatregelen moeten treffen om de kwaliteit van voor menselijke consumptie bestemd water regelmatig te kunnen controleren. De modaliteiten van deze controles worden vastgelegd door de nationale instanties; deze laatste zijn echter gehouden de in de bijlagen II en III van de richtlijn vermelde methoden en frequenties (zoveel mogelijk) te respecteren. Bovendien moesten de lidstaten de nodige maatregelen nemen om er vanaf 1985 op toe te kunnen zien dat de kwaliteit van voor menselijke consumptie bestemd water in de hele Gemeenschap strookt met de verplichtingen uit hoofde van de richtlijn. De Griekse autoriteiten hebben Richtlijn 80/778/EEG in nationale wetgeving omgezet door middel van ministerie¤le besluiten uit 1974 en 1986 (1). Op 17 februari 1997 hebben de Griekse autoriteiten de Commissie overigens gedetailleerde informatie verstrekt over de kwaliteit van het drinkwater in diverse gebieden in Griekenland in het jaar 1995. Deze kennisgeving omvat statistische gegevens met betrekking tot de regio Kastoria. Wat betreft de referentieperiode lijken de resultaten van de geanalyseerde parameters in overeenstem- ming te zijn met de richtlijn. De Commissie zal, nu zij kennis heeft genomen van het onderhavige geval, de Griekse autoriteiten opheldering vragen omtrent de kwaliteit van het drinkwater in de regio Kastoria en de maatregelen die zij reeds hebben genomen (of nog zullen nemen) teneinde ervoor te zorgen dat de verplichtingen uit hoofde van Richtlijn 80/778/EEG worden nagekomen. (1) Ministerie¤le besluiten nr. G4/1722 van 24. 9. 1974, Fek B nr. 988 van 7. 10. 1974 en A5/288 van 23. 1. 1986, Fek B nr. 53 van 20. 2. 1986. (98/C 134/64) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3001/97 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Onregelmatigheden bij de aanbestedingsprocedures voor de aanleg in Rome van de oostelijke ringspoorlijn en van de tunnel onder Castel Sant (cid:146)Angelo In recentelijk verschenen artikelen in de pers valt te lezen dat de Europese Commissie de aanbestedingsproce- dure voor de aanleg van de nieuwe oostelijke ringlijn van Rome ongeldig zou hebben verklaard. De aanleg hiervan was door het Romeinse gemeentebestuur voor een bedrag van 7 miljard lire toevertrouwd aan de Italiaanse spoorwegen (Ferrovie dello Stato). De ongeldigverklaring zou gebeurd zijn omdat de gemeente Rome zich niet zou hebben gehouden aan de volgens de Europese richtlijnen verplichte procedure voor openbare aanbestedingen. Daarom zou de aanbesteding over moeten worden gedaan


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2996/97 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. Tenuitvoerlegging van de richtlijn 91/271/EEG

eurovoc_concepts:
EC Directive
Greece
domestic waste
drinking water
national implementing measure
public health
supply
wastewater
water pollution
water treatment

text: 30. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 134/51 Over het algemeen zullen echter de emissies van ozonprecursoren (stikstofoxiden en vluchtige organische verbindingen) de komende jaren reeds aanzienlijk dalen als gevolg van de communautaire wetgeving betreffende emissies van wegvervoer (2) en industrie, bij voorbeeld Richtlijn van de Raad 96/61/EG inzake ge(cid:14)¤ntegreerde preventie en bestrijding van verontreiniging (3) en het voorstel voor een richtlijn van de Raad inzake de beperking van de emissie van vluchtige organische stoffen ten gevolge van het gebruik van organische oplosmiddelen bij bepaalde industrie¤le werkzaamheden (4). De Commissie is bovendien bezig met de voorbereibing van voorstellen voor nieuwe doelstellingen op het gebied van de luchtkwaliteit voor ozon en voor een ge(cid:14)¤ntegreerd strategie voor de reductie van ozonprecursoren, zoals wordt verlangd door Richtlijn van de Raad 92/72/EEG betreffende verontreiniging van de lucht door ozon (5) en Richtlijn van de Raad 96/62/EG inzake de beoordeling en het beheer van de luchtkwaliteit (6). Naar verwachting zal de Commissie deze voorstellen in 1998 aannemen. De verbeteringen van de in de komende jaren te verwachten luchtkwaliteit zullen uiteraard ook de werknemers ten goede komen. (1) PB L 183 van 29. 6. 1989 (2) doc. COM (96) 248 (3) PB L 257 van 10. 10. 1996 (4) PB C 99 van 26. 3. 1997 (5) PB L 297 van 13. 10. 1992 (6) PB L 296 van 21. 11. 1996 (98/C 134/62) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2996/97 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Tenuitvoerlegging van de richtlijn 91/271/EEG De richtlijn 91/271/EEG (1) heeft tot doel de beperking van de vervuiling van het oppervlaktewater door stedelijk afvalwater, mede met het oog op de drinkwatervoorziening. In de afgelopen dagen werd geconstateerd dat het drinkwater in de stad Kastoria vervuild was, hetgeen nadelige gevolgen had voor de volksgezondheid. Kan de Commissie meedelen of er aanwijzingen bestaan dat het water verontreinigd is door stedelijk afvalwater? Welke maatregelen wil de Commissie voorstellen te nemen met het oog op de tenuitvoerlegging van de communautaire wetgeving? Beantwoordt het systeem voor de opvang van stedelijk afvalwater van de stad aan de voorschriften van de richtlijn 91/271/EEG? (1) PB L 135 van 30. 5. 1991, blz. 40. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (12 november 1997) Ingevolge het arrest van het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen van 28 maart 1996 waarin is bepaald dat Griekenland artikel 170, lid 1 van het EG-Verdrag niet is nagekomen, hebben de Griekse autoriteiten aan de Commissie ministerieel besluit 6573/400 van 5 maart 1997 meegedeeld als zijnde de nationale uitvoeringsmaatregel voor de omzetting in nationaal recht van Richtlijn 91/271/EEG van de Raad van 21 mei 1991 inzake de behandeling van stedelijk afvalwater. Griekenland heeft echter geen kwetsbare gebieden aangewezen, hoewel dit vo·o·r 31 december 1993 had moeten gebeuren. Hierbij moet worden gepreciseerd dat het afvalwater vo·o·r lozing in kwetsbare gebieden uit hoofde van artikel 5 van de richtlijn aan een behandeling wordt onderworpen die verder gaat dan de in artikel 4 van deze richtlijn bedoelde secundaire behandeling. De lidstaten moeten deze behandeling uiterlijk 31 december 1998 hebben ingevoerd voor alle lozingen van agglomeraties met een (cid:132)inwonerequivalent(cid:148) van meer dan 10. 000, hetgeen het geval is bij de stad Kastoria. Bovendien moet het programma voor de tenuitvoerlegging van deze richtlijn (artikel 17) nog worden opgesteld, aangezien het ministerieel besluit op dit punt onduidelijk is (de tekst van dit besluit behelst geen exacte datum, hoewel in de richtlijn 31 december 1993 als uiterste datum wordt genoemd). De Commissie zal de Griekse autoriteiten om opheldering vragen omtrent de tenuitvoerlegging van Richtlijn 91/271/EEG in de regio Kastoria