title: Sdělení Komise členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (97/C 281/03)Text s významem pro EHP.

text: 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 147 31997Y0917(01) L 281/4 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 17. 9. 1997 SDĚLENÍ KOMISE ČLENSKÝM STÁTŮM NA ZÁKLADĚ ČL. 93 ODST. 1 SMLOUVY O ES, KTERÝM SE POUŽIJÍ ČLÁNKY 92 A 93 SMLOUVY NA KRÁTKODOBÉ POJIŠTĚNÍ VÝVOZNÍCH ÚVĚRŮ (97/C 281/03) (Text s významem pro EHP) 1. Úvod 1. 1 Členské státy vyvíjejí aktivní politiku na podporu svého vývozního průmyslu. Z celkové podpory, kterou členské státy poskytly zpracovatelskému průmyslu v letech 1992 až 1994, připadlo 7 % na podporu vývozů, a to převážně for- mou vývozních úvěrů a pojištění vývozních úvěrů za výhod- ných podmínek (1). ovlivňována pouze hospodářská soutěž v rámci Společenství, ale rovněž konkurenceschopnost vývozců Společenství vůči obchodním partnerům Společenství, kteří poskytují stejnou podporu. A konečně, v oblasti kontroly podpor bylo dosa- ženo pokroku na základě ustanovení Smlouvy, která se týkají obchodu, i v rámci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světové obchodní organizace (WTO). 1. 2 Vývozní subvence přímo ovlivňují hospodářskou soutěž na trhu mezi soupeřícími potenciálními dodavateli zboží a slu- žeb. Vzhledem k tomu, že si je Komise jako strážce hospodářské soutěže podle Smlouvy vědoma škodlivých vlivů subvencí, vždy přísně odsuzovala podpory vývozu v rámci obchodu uvnitř Společenství (2). I když podpora poskytovaná členskými státy na vývozy do třetích zemí může rovněž rámci hospodářskou Společenství (3), Komise podle pravidel o státní podpoře obsažených v článcích 92, 93 a 94 Smlouvy do této oblasti systematicky nezasahovala. Měla proto několik důvodů. Za prvé, tato oblast je částečně upravena ustanoveními Smlouvy, které se týkají zahraničního obchodu, konkrétně články 112 a 113, kdy článek 112 upravuje harmonizaci podpory vývozu. Za druhé, podporou vývozu do třetích zemí není ovlivnit soutěž v (1) Zdroj: Pátá úřední zpráva o státních podporách v Evropském spole- čenství, Komise ES, 1997, s. 20. Toto číslo bude na základě Helsin- ské dohody od roku 1992 pravděpodobně snižováno, protože dojde k omezování dotací vývozních úvěrů. (2) Ve své sedmé zprávě o politice hospodářské soutěže (1977) v bodě 242 Komise stanovila, že podpory vývozu v rámci obchodu uvnitř Společenství „nemohou dostat výjimku, a to bez ohledu na jejich intenzitu, formu, důvody nebo účel. “ (3) Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1990 ve věci C-142/87 Belgie vs. Komise, Sb. rozh. ESD 1990, s. I-959. Viz rov- něž rozsudek ve věci C-44/93 ze dne 9. srpna 1994 Assurances du Crédit vs. OND a Belgie, Sb. rozh. ESD 1994, s. I-3829, bod 30. společenství (5) 1. 3 Ačkoliv se Komise doposud zdržela výkonu svých kontrol- ních pravomocí týkajících se státní podpory v oblasti vývoz- ních úvěrů a pojištění vývozních úvěrů, z práce skupiny Rady pro vývozní úvěry (4) a případů projednávaných Soudním dvorem Evropských že přinejmenším v jedné oblasti, a to v oblasti krátkodobého pojištění vývozních úvěrů, může skutečné nebo možné naru- šování hospodářské soutěže ve Společenství ospravedlnit zásah Komise podle pravidel o státní podpoře, aniž by Komise musela vyčkat pokroku na jiných frontách. K naru- šování hospodářské soutěže může dojít nejen mezi vývozci v různých členských státech, kteří obchodují uvnitř i mimo Společenství, ale rovněž mezi pojistiteli vývozních úvěrů, kteří nabízejí své služby ve Společenství. vyplynulo, 1. 4 Účelem tohoto sdělení je odstranit takováto narušení, k nimž dochází v rámci státní podpory v odvětví pojištění vývozních úvěrů, kde existuje konkurence mezi veřejnými nebo veřejně podporovanými pojistiteli vývozních úvěrů a soukromými pojistiteli vývozních úvěrů. Tento obchodní sektor pojištění vývozních úvěrů souvisí s pojištěním rizik krátkodobých (4) „L’assurance crédit et le marché unique 1992 (court-terme)“, zpráva předložená koordinační skupině, zpravodaj: P. Callut. (5) Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 18. dubna 1991 ve věci C-63/89 Assurances du Crédit a Cobac vs. Rada a Komise, Sb. rozh. ESD 1991, s. I-1799 a rozsudek ve věci C-44/93 Assurances du Crédit vs. OND a Belgie, Sb. rozh. ESD 1994, s. I-3829. 148 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 vývozních úvěrů na obchodní transakce v rámci Společen- ství i do celé řady třetích zemích. Takováto rizika se označují za „obchodovatelná“ a budou dále vymezena v oddílu 2. Tento pojem v současné době zahrnuje pouze tzv. „obchodní“ rizika, jako protiklad k pojmu „politická“ rizika, v obchodu v rámci Společenství a s většinou členských zemí OECD, jejichž seznam je uveden v příloze k tomuto sdělení. Ačkoliv členské státy vynaložily značné úsilí na zrušení pod- pory v obchodním sektoru pojištění vývozních úvěrů, pro- tože očekávaly zásah ze strany Společenství, jednotný trh vyžaduje, aby byla přijata ochranná opatření, která by za všech okolností zajistila rovnost pravidel. se sdělení nebude zabývat Toto pojištěním rizik střednědobých a dlouhodobých vývozních úvěrů, které jsou v současné době převážně neobchodovatelné povahy. Fak- tory, které v této oblasti vedly Komisi k tomu, aby se zdržela rozsáhlejšího využití pravomocí kontrolovat státní podpory, stále ještě hovoří proti takovémuto zásahu. Naproti tomu je vyvíjeno úsilí směřující k harmonizaci podmínek pojištění vývozních úvěrů, pojistného a pojišťovací politiky země, přičemž se přihlíží k systémům ve třetích zemích, aby nedo- cházelo k narušování konkurenceschopnosti vývozců Spole- čenství. 1. 5 Oddíl 2 tohoto sdělení popisuje strukturu trhu pojištění vývozních úvěrů a odlišuje obchodní neboli tržní sektor, v rámci kterého působí soukromí pojistitelé a který je předmětem tohoto sdělení, od sektoru netržního. Oddíl 3 vyjmenovává hlavní faktory, které mohou narušovat hospodářskou soutěž mezi soukromými a veřejnými či veřejně podporovanými pojistiteli vývozních úvěrů, a vysvět- luje, proč a do jaké míry lze použít články Smlouvy o státní podpoře. A konečně, v oddíle 4 Komise stanoví, jaká opatření považuje za nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno, že veškeré zbývající druhy státní podpory uvedené v oddíle 3 budou z tržního sektoru odstraněny, a na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy vyzývá členské státy k případnému přijetí tako- výchto opatření. 2. Tržní a netržní sektor pojištění krátkodobých vývozních úvěrů 2. 1 Ze zprávy skupiny Rady pro vývozní úvěry (dále jen „zpráva“), stížností soukromých pojistitelů vývozních úvěrů a případů projednávaných Soudním dvorem Evropských společenství vyplývá, že v některých členských státech tytéž „oficiální“ agentury pro vývozní úvěry, které pojišťují střednědobá a dlouhodobá rizika vývozců na účet státu nebo s jeho zárukou (1), provozují na účet státu nebo s jeho záru- kou rovněž krátkodobé pojištění vývozních věrů, a tak na trhu konkurují soukromým pojistitelům vývozních úvěrů, kteří nemají žádné podobné spojení se státem. Těmito „ofi- ciálními“ agenturami pro vývozní úvěry mohou být orgány veřejné správy, státem vlastněné nebo státem kontrolované podniky nebo podniky zcela soukromé či soukromým sekto- rem ovládané. Pro účely tohoto sdělení budou tyto agentury označovány jako „veřejní nebo veřejně podporovaní pojisti- telé vývozních úvěrů“. Stejně jako „oficiální“ agentury půso- bící v oblastech střednědobého a dlouhodobého pojištění, i někteří soukromě vlastnění a soukromým sektorem ovlá- daní pojistitelé vývozních úvěrů, kteří poskytují pouze krát- kodobé pojištění, mohou být v určitých oblastech svých čin- ností podporováni příslušnými vládami prostřednictvím záruk nebo rovnocenných dohod o zajištění. Tito pojistitelé musí být rovněž zařazeni do kategorií „veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelů“. Na druhé straně pojisti- telé vývozních úvěrů, kteří kryjí převážně nebo výhradně krátkodobá rizika a nejednají v žádném případě na účet státu nebo s jeho zárukou (2), budou označováni jako „soukromí pojistitelé vývozních úvěrů“. Zpráva ukázala, že pokud veřejní nebo veřejně podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů působili na účet státu nebo s jeho zárukou v určitých oblastech trhu s krátkodobým pojištěním, představovali konkurenci pro soukromé pojistitele a požívali určitých narušit hospodářskou soutěž vůči soukromým pojistitelům. V žádné zemi tito veřejní nebo veřejně podporovaní pojistitelé vývoz- ních úvěrů nevlastní monopol na pojišťování krátkodobých vývozních úvěrů. které mohly finančních výhod, Jednou z neproblematičtějších oblastí obsažených ve zprávě byla ustanovení o zajištění poskytovaného přímo nebo nepřímo státem. Zpráva poukázala na ujednání o zajištění, které kryjí rizika ve 100 % výši, a jsou tak, podobně jako sub- vence, rovnocenné zárukám. V současné době je již jasné, že systémy zajištění, ať již se stát na nich pouze podílí, anebo doplňuje smlouvu o zajištění se soukromým sektorem, mohou poskytovat pojistitelům, kteří k nim mají přístup, výhodu nad soukromými pojistiteli, kteří jsou z nich vylou- čeni, což způsobuje narušení hospodářské soutěže. 2. 2 Bez ohledu na nedávná zlepšení dosažená u veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelů, kteří postupně převádějí své transakce v oblasti krátkodobého pojištění vývozních úvěrů na oddělené subjekty nebo zavádějí oddělené účetnic- tví, bylo shledáno, že je stále třeba přijímat opatření (1) V případě některých členských států, jako je např. Nizozemsko, se střednědobé a dlouhodobé transakce neuskutečňují na základě státní záruky, ale v rámci všeobecné dohody o zajištění uzavřené s vládou. (2) Nebo v rámci rovnocenných dohod o zajištění. 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 149 k vytvoření požadovaných rovných podmínek. Prvním úko- lem je vymezení sektoru, v němž existuje konkurenční trh. Určujícím kritériem použitým ve zprávě k rozlišení tržního sektoru je existence či neexistence soukromého zajištění obe- cně a nikoliv pouze v jednotlivých případech. Bylo zjištěno, že obecně toto soukromé zajištění existuje u nestátních odbě- ratelů v případě obchodních rizik, zatímco u politických rizik (včetně rizik u státních odběratelů, rizik převodů měn a jiných, než obchodních, katastrofických rizik) byla dostupná kapacita natolik nedostačující, že krytí takovýchto rizik by mělo být zcela zjevně považováno za tržní činnost. Na základě analýzy soukromého trhu se zajištěním pomocí třech kritérií – délka, umístění a povaha pojištěných rizik – rizika jako rizika zpráva posoudila „obchodovatelná“ obchodní s obvyklou maximální dobou trvání rizika tři roky, a to pro vývozce do celého světa. 2. 3 Z následných připomínek členských států, podnikatelských sdružení a pojistitelů vyplynulo, že tato definice byla obecně řečeno příliš široká. Většina předložených připomínek se shodovala se zprávou v tom, že politická rizika by měla být vyloučena, protože soukromý trh se zajištěním není dosta- tečně rozsáhlý, a pokud jde o obchodní rizika, dávají přednost maximální době dvou let. Rovněž se zdá, že na sou- kromém trhu je velmi obtížné zajistit obchodní rizika přetrvávajícího neplacení v zemích, které nejsou členy OECD. neveřejných dlužníků (1), kteří mají sídlo v zemích uvede- ných v příloze. U těchto rizik je maximální doba trvání rizika kratší než dva roky (tj. výroba plus délka úvěru s obvyklým výchozím bodem Bernské unie a obvyklými úvěrovými pod- mínkami). Veškerá ostatní rizika (tj. politická, katastrofická (2) rizika a obchodní rizika u státních odběratelů a zemí, které nejsou uvedeny v příloze) se dosud považují za neobchodovatelná. „Obchodními riziky“ se pro účely tohoto sdělení rozumí: — svévolné vypovězení smlouvy dlužníkem, tj. jakékoliv svévolné rozhodnutí neveřejného dlužníka přerušit nebo ukončit platnost smlouvy bez oprávněného důvodu, — svévolné odmítnutí neveřejného dlužníka přijmout zboží, které je předmětem smlouvy, bez oprávněného důvodu, — platební neschopnost neveřejného dlužníka nebo jeho ručitele, — neplacení závazků vyplývajících ze přetrvávající neplacení, ze strany nestátního dlužníka. smlouvy, tj. 2. 4 Vzhledem k těsným vazbám mezi rizikem přetrvávajícího neplacení a rizikem platební neschopnosti – přetrvávající neplacení často vyústí v platební neschopnost – a z toho vyplývající potřeby zařadit obě rizika do stejné kategorie (ob- chodovatelná nebo neobchodovatelná rizika), je v současné době rozumné vyloučit veškerá obchodní rizika zemí, které nejsou členy OECD, z definice obchodovatelných rizik a z oblasti působnosti tohoto sdělení. A konečně se zdá, že i v současné době stále ještě přetrvávají obtíže při získávání soukromého zajišťování rizik v některých členských zemí OECD. 2. 5 Vzhledem k výše uvedeným faktorům se pro účely tohoto sdělení „obchodovatelnými“ riziky rozumí obchodní rizika 2. 6 Kapacita soukromého trhu se zajištěním kolísá. To znamená, že definice obchodovatelných rizik není neměnná a může se časem změnit; mohla by se například rozšířit o krytí politic- kých rizik. Komise tedy bude muset definici pravidelně posu- zovat (konkrétně alespoň jednou ročně). Komise při té příležitosti bude konzultovat s členskými státy a ostatními zúčastněnými stranami (3). Pokud to bude nutné, budou muset změny definice zohledňovat působnost právních (1) Nebo neveřejných ručitelů. Veřejným dlužníkem nebo ručitelem se rozumí každý dlužník nebo ručitel, který jakoukoliv formou zastu- puje orgán veřejné moci a nemůže být soudně nebo ve správním říze- ním prohlášen za platebně neschopného. Pro účely tohoto sdělení se podniky ve vlastnictví nebo pod kontrolou státu podléhající běžným ustanovením právních předpisů o soukromých společnostech se síd- lem v jedné ze zemí, které jsou uvedeny v příloze jako země s obcho- dovatelným rizikem, považují za neveřejné dlužníky/ručitele. (2) Tj. válka, revoluce, přírodní pohromy, jaderné havárie atd. a nikoliv tzv. „obchodní katastrofická rizika“ (katastrofické nahromadění ztrát jednotlivých odběratelů nebo zemí), která mohou být kryta škodním nadměrkem a jsou riziky obchodními. (3) Komise vyzve na pomoc mimo jiné Radu (např. její skupinu pro vývozní úvěry). 150 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 předpisů Společenství, kterými se řídí pojištění vývozních úvěrů, aby se tak předešlo jakýmkoliv konfliktům či právní nejistotě. krytí krátkodobých obchodních rizik musí mít veřejní nebo veřejně podporovaní pojistitelé k dispozici určitou výši vlastních finančních prostředků (míra solventnosti včetně záručního fondu) a technických rezerv (zejména vyrovnávací rezervu) a musí obdržet povolení v souladu s článkem 6 a následujícími směrnice 73/239/EHS, 3. Faktory, které narušují hospodářskou soutěž mezi soukromými a veřejnými nebo veřejně podporovanými pojistiteli vývozních úvěrů 3. 1 Faktory, které mohou narušovat hospodářskou soutěž ve prospěch veřejných nebo veřejně podporovaných pojisti- telů vývozních úvěrů, kteří kryjí obchodovatelná rizika, jsou tyto (1): — právní nebo faktické státní záruky půjček nebo ztrát. Záruky tohoto druhu umožňují pojistitelům vypůjčit si s úrokovou sazbou nižší, než je úroková sazba běžná na trhu, anebo jim umožní vypůjčit si finanční prostředky vůbec. Kromě toho státní záruky zbavují pojistitele nut- nosti zajistit se na soukromém trhu, že pozměněním směrnice — jakýkoliv rozdíl ve srovnání se soukromými pojistiteli v povinnostech při tvorbě přiměřených rezerv. Je třeba poznamenat, Rady 73/239/EHS (2) směrnicí 87/343/ES (3) bylo dohodnuto, že vyloučení úkonů pojištění vývozních úvěrů poskyto- vaných na účet státu nebo s jeho zárukou (čl. 2 odst. 2 písm. d) směrnice 73/239/EHS) z působnosti směrnice se netýká krytí krátkodobých obchodních rizik, která státní nebo státem podporovaní pojistitelé přebírají na svůj vlastní účet a bez záruk státu (4). To znamená, že pro — úleva nebo osvobození od daní obvykle placených (např. daně z příjmů právnických osob a daně vybírané z pojis- tek), — přidělení podpor nebo poskytnutí kapitálu státem. Pokud jde o poskytnutí kapitálu státem, měla by být dodržována zásada, podle které v sobě přísuny kapitálu zahrnují prvek státní podpory (5), jestliže stát v rámci tržní ekono- miky nejedná jako soukromý investor; poskytnutí služeb ze strany státu způsobem, jakým je např. zpřístupnění a využívání státní infrastruktury, státních zařízení nebo privilegovaných informací (například informací o dlužní- cích, které shromáždily zastupitelské úřady) za pod- mínek, které neodpovídají jejich skutečným nákladům; a zajištění poskytované přímo či nepřímo státem prostřednictvím některého z veřejných nebo veřejně pod- porovaných pojistitelů vývozních úvěrů za příznivějších podmínek než jsou podmínky, které poskytuje soukromý trh se zajištěním, což vede buď k podhodnocení ceny zajištění, anebo k umělému vytvoření kapacity, kterou soukromý trh není schopen poskytnout. 3. 2 Druhy jednání vyjmenované v bodě 3. 1 poskytují nebo mohou poskytovat pojistitelům vývozních úvěrů, kteří takovéhoto jednání využívají, finanční výhodu v porovnání s ostatními pojistiteli vývozních úvěrů. Takovéto finanční výhody poskytnuté jen určitým podnikům narušují hospodářskou soutěž a představují státní podporu ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy. (1) Skutečnost, že veřejní nebo veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů podřizuje pojištění neobchodovatelných rizik přijetím krytí obchodovatelných rizik by mohlo být porušením článku 86 Smlouvy o ES. Tato praxe by mohla být předmětem řízení vedených Komisí a dokonce i řízení před soudy a vnitrostátními orgány, které se zabý- vají hospodářskou soutěží. (2) První směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koor- dinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k podni- katelské činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (Úř. věst. L 228, 16. 8. 1973, s. 3). (3) Směrnice Rady 87/343/EHS ze dne 22. června 1987, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k podnikatelské činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (Úř. věst. L 185, 4. 7. 1987, s. 72). (4) Viz rozsudek Soudního dvora ve věci C-63/89, Assurances du Crédit a Cobac vs. Rada a Komise citovaný v poznámce pod čarou č. 5, s. 1848 (bod 22). Ustanovení čl. 92 odst. 1 se použije pro veškerá opatření, kterými se poskytuje finanční nebo ekonomická výhoda urči- tým podnikům nebo výrobkům a které představují pro veřejné prostředky výdaj nebo ztrátu, skutečnou nebo mož- nou, za kterou není od příjemce požadována žádná nebo jen velmi malá kompenzace, pokud podobná opatření ovlivňují státy a narušují nebo hrozí obchod mezi členskými (5) Viz sdělení Komise členským státům týkající se podílu orgánů veřejné moci na kapitálu společnosti (Bulletin ES 9-1984) a sdělení Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES na veřejné podniky v odvětví zpracovatelského průmyslu (Úř. věst. C 307, 13. 11. 1993, s. 3). 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 151 narušením hospodářské soutěže zvýhodňováním určitých podniků nebo výroby určitého zboží (1). 4. Opatření nutná pro odstranění narušování hospodářské soutěže v oblasti krátkodobého pojištění vývozních úvěrů s ohledem na obchodovatelná rizika Pokud jde o obchodovatelná rizika vymezená v bodě 2. 5, finanční výhody uvedené v bodě 3. 1 ovlivňují obchod uvnitř Společenství v oblasti služeb. Kromě toho vedou k rozdílům v pojištění, které je v jednotlivých členských státech k dispo- zici ke krytí obchodovatelných rizik, čímž narušují hospodářskou soutěž mezi podniky členských států a mají druhotný dopad na obchod uvnitř Společenství bez ohledu na to, zda se jedná o vývoz uvnitř Společenství či o vývoz do třetích zemích (2). Výjimky vymezené článkem 92 Smlouvy se nevztahují na podporu pojištění obchodovatelných rizik. Negativní dopady, které má takováto podpora ve Společen- ství, převažují nad případnými vnitrostátními zájmy či zájmy Společenství při podpoře vývozu. Tento názor byl potvrzen rozsudkem Soudního dvora ve věci C-63/89, který se přímo dotýká problematiky, kterou se zabývá toto sdělení. Soudní dvůr konstatoval, že i když směrnice o částečné harmonizaci vyrovnávacích rezerv použitelná pro pojišťovny, která vylu- čuje úkony pojištění vývozních úvěrů na účet státu nebo s jeho zárukou, nebyla nezákonná, faktory, které narušují hospodářskou soutěž mezi soukromými a veřejnými nebo veřejně podporovanými pojistiteli vývozních úvěrů „by mohly v případě potřeby ospravedlnit využití soudních žalob ke stanovení pokut za porušení ustanovení (článku 92)“ (3). Ve svém rozsudku ve věci C-44/93 (4) Soudní dvůr předpokládá, že dané výhody představují státní podporu, a potvrdil, že Komise by mohla přijmout opatření k jejich zrušení. (1) Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 23. února 1961 ve věci 30/59 Steenkolenmijnen vs. Vysoký úřad, Sb. rozh. ESD 1961, s. 1,bod 19; rozsudek ze dne 2. července 1974 ve věci 173/73 Itálie vs. Komise, Sb. rozh. ESD 1974, s. 709 a následující; rozsudek ze dne 17. září 1980 ve věci 730/79 Philips Morris vs. Komise, Sb. rozh. ESD 1980, s. 2671 a následující. (2) Ve svém rozsudku ve věci C-142/87 Belgie vs. Komise citovaném v poznámce pod čarou č. 3 Soudní dvůr konstatoval, že nejen pod- pora vývozů uskutečňovaných uvnitř Společenství, ale rovněž pod- pora vývozů do třetích zemí může ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství. Oba druhy těchto úkonů jsou pojišťo- vány pojistiteli vývozních úvěrů a podpora, která je jim udělena, může mít proto dopady na hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství. (3) Viz věc C-63/98, která je citována v poznámce pod čarou č. 5, s. 1849, bod 24. Generální advokát Tesauro ve svých závěrech k danému případu bere v úvahu, že když existuje konkurence mezi soukromými a státními nebo státem podporovanými pojistiteli vývozních úvěrů, „je velmi problematické, zda členské státy mohou legitimně poskytovat finanční podporu státním pojistitelům. Takovýto zásah by se nemusel slučovat s pravidly pro poskytování státní podpory“ (Sb. rozh. ESD 1991, s. I-1835, bod 15). (4) Viz rozsudek ve věci C-44/93 citovaný v poznámce pod čarou č. 3, zejména bod 34. 4. 1 Druhy státních podpor vyjmenované v bodě 3. 1, kterých využívají veřejně podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů pro obchodovatelná rizika vymezená v bodě 2. 5, mohou narušovat hospodářskou soutěž, a nemohou být proto předmětem výjimky podle pravidel o státní podpoře Smlouvy. 4. 2 Členské státy jsou tudíž podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy vyzvány, aby změnily, v případech, kde to bude nutné, své systémy pojištění vývozních úvěrů v oblasti obchodovatel- ných rizik takovým způsobem, aby veřejní nebo veřejně pod- porovaní pojistitelé vývozních úvěrů nemohli využívat u daných rizik níže uvedených druhů statní podpory, a to ve lhůtě jednoho roku od zveřejnění tohoto sdělení: a) státní záruky půjček nebo ztrát; b) osvobození od povinnosti vytvářet přiměřené rezervy a dalších povinností vyjmenovaných v bodě 3. 1 druhé odrážce; c) úleva nebo osvobození od daní či dalšího obvyklého finančního zatížení; d) poskytnutí podpor nebo kapitálu nebo jiných způsobů financování za okolností, kdy by soukromý investor jed- nající podle obvyklých podmínek trhu do společnosti neinvestoval, nebo za podmínek, které jsou pro soukro- mého investora nepřijatelné; e) poskytnutí služeb ze strany státu způsobem, jakým je např. zpřístupnění a využívání státní infrastruktury, stát- ních zařízení a privilegovaných informací (například informace o dlužnících shromážděné zastupitelskými úřady) za podmínek, které neodpovídají jejich skutečným nákladům, a 152 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 f) zajištění poskytované přímo či nepřímo státem prostřednictvím některého z veřejných nebo veřejně pod- porovaných pojistitelů vývozních úvěrů za příznivějších podmínek než jsou podmínky, které poskytuje soukromý trh se zajištěním, což vede buď k podhodnocení ceny zajištění, anebo k umělému vytvoření kapacity, kterou soukromý trh není schopen poskytnout. nictví, které prokáže, že při pojišťování obchodovatelných rizik nevyužívají státní podpory. Účetnictví týkající se pojiš- ťovacích činností vykonávaných na vlastní účet pojistitele by mělo směrnicí Rady 91/674/EHS (1). souladu vedeno být se v Avšak v očekávání závěrů rozboru uvedeného v bodě 4. 3 zůstávají stávající doplňkové ujednání o státním zajištění po přechodnou dobu povoleny, pokud jsou splněny následující podmínky: Kromě toho musí každý členský stát poskytující pojistitelům vývozních úvěrů služby zajištění prostřednictvím účasti nebo zapojení se do soukromého sektoru zajistných smluv, které kryjí obchodovatelná i neobchodovatelná rizika, prokázat, že tento systém zajištění neobsahuje žádnou státní podporu ve smyslu bodu 4. 2 písm. f). — stát poskytuje pouze minoritní část z celkového zajištění sjednaného pojistitelem, — v případech, kdy smlouvy o zajištění uzavřené pojistite- lem kryjí obchodovatelná a zároveň i neobchodovatelná rizika, a státní zajištění tedy nevyhnutelně kryje obcho- dovatelná rizika, nesmí státní krytí obchodovatelných rizik překročit hranice krytí, které by byl schopen poskyt- nout soukromý trh se zajištěním, pokud by krytí tako- výchto rizik bylo zajišťováno odděleně, — zajištění poskytované státem neumožňuje pojistiteli krýt rizika vzniklá jednotlivým odběratelům nad rámec limitů stanovených účastí soukromých zajistitelů, — pojistné požadované státním zajištěním je prokazatelně úměrné riziku a je vypočítáno na základě postupu užívaného v tržním sektoru, a pokud je k dispozici ekvi- valentní sazba pojistného, rovná se minimálně této sazbě, — státní zajištění obchodovatelných rizik je přístupné všem pojistitelům úvěrů, kteří vyhovují obvyklým vstupním kritériím. Za tímto účelem bude Komise ode dne zveřejnění tohoto sdělení v úzkém kontaktu s členskými státy nepřetržitě sle- dovat tento systém na základě zpráv předkládaných člen- skými státy jednou za šest měsíců a do konce roku 1998 vypracuje ucelený rozbor tohoto systému. Rozbor přihlédne k veškerým poznatkům a zkušenostem, které byly mezitím získány o tržním mechanismu pojišťování krátkodobých vývozních úvěrů a o zásahu členských států do těchto tržních mechanismů, a to na základě předaných zpráv o provádění podle bodu 4. 5, prvního z ročních rozborů, které mají být provedeny podle bodu 4. 6, a na základě případných ozná- mení o využívání únikové doložky podle bodu 4. 4. Jestliže z tohoto rozboru vyplyne, že systém členského státu obsa- huje prvky státní podpory, pak bude členský stát vyzván, aby takovýto systém ukončil nejpozději do konce roku 1999. 4. 4 Výjimky ze zásady, podle které by veřejní nebo veřejně pod- porovaní pojistitelé měli krýt v rámci pojištění vývozních úvěrů obchodovatelná rizika pouze za podmínky, že krytí neobsahuje žádnou z finančních výhod vyjmenovaných v bodě 4. 2, se povolí pouze za okolností uvedených dále. V některých zemích může dojít k situaci, že z důvodu nedo- stačující kapacity pojištění nebo zajištění nemusí být krytí obchodovatelných rizik vývozních úvěrů dočasně dostupné ani ze strany soukromých pojistitelů vývozních úvěrů ani ze strany veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelůvý- vozních úvěrů, kteří poskytují krytí na vlastní účet. Tato rizika jsou proto dočasně považována na rizika neobchodo- vatelná. Za takovýchto okolností mohou být tato dočasně neobchodovatelná rizika pojištěna veřejným nebo veřejně 4. 3 Za účelem dosažení souladu s bodem 4. 2 musí veřejní nebo veřejně podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů splnit mini- mální podmínku a vést pro pojištění obchodovatelných a neobchodovatelných rizik pojišťovaných na účet státu nebo s jeho zárukou oddělenou administrativu a samostatné účet- (1) Směrnice rady 91/674/EHS ze dne 19. prosince 1991 o ročních účet- ních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 374, 31. 12. 1991, s. 7). 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 153 podporovaným pojistitelem vývozních úvěrů, který kryje neobchodovatelná rizika na účet státu nebo s jeho zárukou. V takovém případě by měl pojistitel, pokud je to možné, sjednotit pojistné sazby pro takováto rizika s pojistnými saz- bami, které si za srovnatelná rizika účtují soukromí pojisti- telé vývozních úvěrů. Každý členský stát, který má v úmyslu použít tuto únikovou doložku, by měl o tomto záměru neprodleně informovat Komisi. Oznámení by mělo obsahovat zprávu o trhu dokládající, že nezbytné krytí rizik není na soukromém trhu pojištění k dispozici, a zdůvodnit použití této únikové doložky důkazy předloženými dvěma velkými, známými mezinárodními soukromými pojistiteli vývozních úvěrů a jednoho vnitrostátního pojistitele úvěrů. Toto oznámení by mělo kromě toho obsahovat popis podmínek, které veřejný nebo veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít ke krytí daných rizik. Komise do dvou měsíců od přijetí oznámení přezkoumá, zda je použití únikové doložky v souladu s výše uvedenými pod- mínkami a zda je slučitelné se Smlouvou. Pokud Komise dospěje k závěru, že podmínky pro použití únikové doložky jsou splněny, je její rozhodnutí o slučitel- nosti omezeno na dva roky od data vydání rozhodnutí za předpokladu, že tržní podmínky odůvodňující použití této únikové doložky zůstanou po tuto dobu nezměněny. Kromě toho po konzultaci s ostatními členskými státy může revizi podmínek pro použití únikové Komise provést doložky; může rovněž rozhodnout o jejím přerušení nebo nahrazení jiným vhodným systémem. 4. 5 Toto sdělení se použije od 1. ledna 1998 po dobu pěti let. Členské státy jsou vyzvány, aby Komisi do dvou měsíců od zveřejnění tohoto sdělení oznámily, zda přijímají doporučení obsažená ve sdělení. Členské státy jsou povinny nejpozději do 1. ledna 1999 informovat Komisi o opatřeních, která přijaly k dosažení souladu s tímto sdělením. Jestliže ze zpráv členských států případně z dalších zdrojů vyplyne, že systémy používané v členských státech stále ještě obsahují prvky státní podpory, Komise posoudí takovouto podporu na základě článků 92 a 93 Smlouvy v souladu s výše uvedenou politikou. 4. 6 Komise ve spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stra- nami prověří definici obchodovatelných rizik a používání tohoto sdělení z hlediska vývoje na trhu a případných práv- ních předpisů Společenství. Veškeré informace předané Komisi členskými státy a zúčastněnými stranami v souvislosti s prověřováním budou se souhlasem jejich předkladatelů zpřístupněny všem ostatním stranám, které se prověřování zúčastní. 154 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 PŘÍLOHA Seznam zemí s obchodovatelnými riziky Země, které jsou členy OECD a jsou považovány za země s obchodova- telnými riziky Austrálie Island Japonsko Kanada Norsko Nový Zéland Spojené státy americké Švýcarsko Evropská unie Belgie Dánsko Finsko France Irsko Itálie Lucembursko Německo Nizozemsko Portugalsko Rakousko Řecko Španělsko Švédsko Velká Británie


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2900/97 af W.G. van VELZEN , Ria OOMEN-RUIJTEN til Kommissionen. IPC-direktivet, integreret kontrol af miljøforurening

eurovoc_concepts:
Belgium
chemical industry
chemical pollution
environmental monitoring
environmental protection
pollution control
public health
soil pollution
transfrontier pollution
waste management

formats: html pdf print

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/97 (98/C 117/123) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2899/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Gennemfłrelse af R(cid:229)dets resolution i december 1995 om integrering af kłnsaspektet i udviklingssamar- bejdet I R(cid:229)dets resolution af 20. december 1995 om integrering af kłnsaspektet i udviklingssamarbejdet fremkom det med fłlgende to erkl(cid:230)ringer: »17. R(cid:229)det opfordrer Kommissionen til efter hłring af eksperter i kłnsspłrgsm(cid:229)l og udviklingseksperter fra F(cid:230)llesskabet og medlemsstaterne at udarbejde konkrete forslag til f(cid:230)lles kriterier og retningslinjer for indberetning om gennemfłrelsen af denne resolution. « For at sikre en konkret og effektiv opfłlgning af gennemfłrelsen af denne resolution m(cid:229) R(cid:229)det głre »18. status over F(cid:230)llesskabets og medlemsstaternes resultater p(cid:229) samlingen i anden halvdel af 1997. « Hvilke skridt er der p(cid:229) baggrund af R(cid:229)dets ovenn(cid:230)vnte resolution blevet taget med henblik p(cid:229) at n(cid:229) frem til f(cid:230)lles kriterier og retningslinjer for indberetning af gennemfłrelsen af denne resolution? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Marin (10. oktober 1997) Efter vedtagelsen af R(cid:229)dets resolution af 20. december 1995 blev de fłrste forslag til en metode for lłsning af det vanskelige spłrgsm(cid:229)l om udarbejdelse af f(cid:230)lles kriterier og retningslinjer forelagt af Kommissionen p(cid:229) et młde for eksperter fra medlemsstaterne i 1996. Efter drłftelserne p(cid:229) dette młde forelagde Kommissionen p(cid:229) et nyt młde for eksperter fra medlemsstaterne den 11. og 12. september 1997 et spłrgeskema, der głr brug af detaljerede f(cid:230)lles kriterier og retningslinjer. Dette udkast blev godkendt med enkelte mindre (cid:230)ndringer og vil snarest blive taget i brug. I mellemtiden vil en detaljeret rapport om F(cid:230)llesskabets og medlemsstaternes gennemfłrelse af resolutionen blive udarbejdet i god tid inden R(cid:229)dets samling om udviklingssamarbejde i november 1997. (98/C 117/124) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2900/97 af W. G. van Velzen (PPE) og Ria Oomen-Ruijten (PPE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: IPC-direktivet, integreret kontrol af miljłforurening I begyndelsen af august blev det kendt, at der i Zelzate i Belgien forefindes en enorm jordbundsforurening, som ifłlge m(cid:229)linger for(cid:229)rsages af polycykliske aromatiske kulbrinter (PAK). PAK(cid:146)er, der spredes med luften, indvirker i mindre omfang p(cid:229) det Zeelandsk-flamske gr(cid:230)nseomr(cid:229)de, navnlig lokaliteterne Sas van Gent og Axel i Nederlandene. Man formoder, at en kemivirksomhed for(cid:229)rsager forureningen. Kan Kommissionen oplyse, om denne virksomhed falder ind under direktivet »IPC«, integreret kontrol af miljłforurening? Er den belgiske regering i henhold til lovgivningen ikke forpligtet til med det samme at bekendtgłre denne alvorlige forurening og ufortłvet at underrette de nederlandske og zeelandske myndigheder herom?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2958/97 von Anita POLLACK an die Kommission. HIV/AIDS in Indien, Pakistan, Bangladesh und Nepal

eurovoc_concepts:
AIDS
Asia
EU aid
disease prevention
health education
non-governmental organisation
prostitution
public awareness campaign
public health
sexually transmitted disease

text: C 102/154 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 (98/C 102/230) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2958/97 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: HIV/AIDS in Indien, Pakistan, Bangladesh und Nepal Die Kommission wird gebeten, Einzelangaben u¤ber ihre Ma(cid:223)nahmen zur Beka¤mpfung von HIV/AIDS in den genannten Staaten und gegebenenfalls u¤ber Vorhaben zur Ausweitung laufender Projekte zu machen. Antwort von Herrn Mar(cid:14)·n im Namen der Kommission (3. Oktober 1997) Die Kommission setzt sich sehr fu¤r Familienplanungsprogramme in Asien ein. Seit 1991 wurden fu¤r diesen Bereich 365 Mio. Ecu bereitgestellt. Aus dem Haushaltsposten B7-6211 zur speziellen Beka¤mpfung der erworbenen Immunschwa¤che (HIV/AIDS) wurden Programme in den vier vom Herrn Abgeordneten genannten La¤ndern finanziert. Indien › Unterstu¤tzung von Nichtregierungs-organisationen (NRO) fu¤r Aktionen im Bereich HIV/AIDS/sexuell u¤bertragbare Krankheiten (STD) in Indien 1994-1998: 556. 000 Ecu › Fo¤rderung von STD-Verhu¤tungs-Programmen bei Prositutierten ab 1995: 15. 000 Ecu › Fo¤rderung der AIDS-Aufkla¤rung ab 1996: 10. 906 Ecu Die Kommission verfolgte mit ihrer Strategie in Indien hauptsa¤chlich das Ziel, lokale und europa¤ische Nichtregierungsorganisationen bei der Durchfu¤hrung von Kampagnen zur Vorbeugung gegen HIV/AIDS und andere sexuell u¤bertragbare Krankheiten zu unterstu¤tzen. Bekanntlich wurde auch ein gro¤(cid:223)eres Projekt fu¤r die Gesundheits- und Familienfu¤rsorge unter Beru¤cksichtigung der HIV/AIDS-Problematik entwickelt, das sich auf 200 Mio. Ecu bela¤uft. Pakistan › Fo¤rderung der Familienplanung in armen sta¤dtischen Bevo¤lkerungsgruppen in Karachi 1994-1996: 320. 000 Ecu › Fortsetzung der Gesundheitserziehung im Zusammenhang mit sexuell u¤bertragbaren Krankheiten in Vorbereitung: 1. 100. 000 Ecu Bangladesch › Fo¤rderung von HIV/STD-Initiativen aus der Gemeinschaft 1994-1997: 700. 000 Ecu › Fo¤rderung der Vorbeugungs- und Aufkla¤rungskampagne gegen AIDS ab 1996: 12. 273 Ecu Nepal › Familienplanungsprojekt ab 1995: 920. 000 Ecu › Information und Aufkla¤rung u¤ber sexuell u¤bertragbare Krankheiten 1994-1997: 625. 000 Ecu › Fo¤rderung von integrierten Programmen fu¤r den la¤ndlichen Raum; dies umfa(cid:223)t auch Komponenten wie die Familienplanung (FP) und die reproduktive Gesundheit (RH) ab 1995: 105. 337 Ecu Mit dem Programm der Kommission gegen HIV/AIDS werden seit 1992 das Gesundheitsministerium, o¤rtliche Einrichtungen und Nichtregierungsorganisationen zur STD-Beka¤mpfung und zur Durchfu¤hrung von Ma(cid:223)nah- men gegen die STD- und HIV-U¤ bertragung unterstu¤tzt. In der ersten Phase wurden einzelstaatliche Richtlinien zur STD-Beka¤mpfung entwickelt, Laborausru¤stungen gekauft und hauptamtliches Personal ausgebildet. Ziel der zweiten Phase ist die Entwicklung von Ausbildungsmethoden und der Aufbau einer innerstaatlichen Struktur, mit der diese Aktionen umgesetzt und die Formen der Zusammenarbeit zwischen den betreffenden innerstaat- lichen Partnern erleichtert werden ko¤nnen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2923/97 del Patricia McKENNA a la Comisión. Plutonio en la dentadura de adolescentes en Irlanda y el Reino Unido

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
dental medicine
medical research
plutonium
radioactive pollution
radioactivity
young person

text: C 102/150 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 4. 98 (98/C 102/223) PREGUNTA ESCRITA E-2923/97 de Patricia McKenna (V) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Plutonio en la dentadura de adolescentes en Irlanda y el Reino Unido Un estudio encargado por el Departamento de Sanidad brita·nico ha detectado la presencia de plutonio en la dentadura de adolescentes brita·nicos e irlandeses; los niveles ma·s altos se detectaron en los que viven junto al complejo nuclear de Sellafield. Dicho estudio, publicado en Science of the Total Environment, examinaba una muestra de 3. 300 dentaduras de adolescentes en tratamiento ortodo·ntico procedentes de regiones comprendidas entre Wexford y Antrim en Irlanda y de Kent (Inglaterra) a los Highlands escoceses. Los niveles medios de plutonio eran de 7 milibequerelios por kilogramo en un radio de 75 Km de Sellafield, 5 mbq entre 75 y 225 Km y 3 mbq por encima de los 225 Km. Nick Priest, autor del estudio como jefe de investigacio·n biome·dica en la seccio·n de tecnolog(cid:14)·a de la AEA en Harwell, concluye que el plutonio detectado en dichas muestras procede «casi con seguridad» de las emisiones de Sellafield a la atmo·sfera. Otra posibilidad es que algunas part(cid:14)·culas procedentes de las descargas marinas de Sellafield se hayan dispersado por el aire en forma de agua del mar atomizada y se hayan introducido en los pulmones a trave·s de la respiracio·n, deposita·ndose en el torrente sangu(cid:14)·neo y de ah(cid:14)· en los huesos, dientes e h(cid:14)·gado. ¿Ha estudiado la Comisio·n las conclusiones de este informe? ¿Ha elevado protestas formales ante las autoridades brita·nicas por este motivo? ¿Que· medidas piensa tomar, a la vista de dicho estudio, para asegurarse de que Sellafield no siga provocando contaminacio·n radiactiva? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (20 de octubre de 1997) Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se refiera a la respuesta de la Comisio·n a su pregunta oral H-656/97, formulada en el turno de preguntas de la sesio·n de septiembre de 1997 (1) del Parlamento. (1) Debates del Parlamento (septiembre de1997). (98/C 102/224) PREGUNTA ESCRITA E-2925/97 de Patricia McKenna (V) al Consejo (16 de septiembre de 1997) Asunto: Entrenamiento del eje·rcito ruande·s a cargo de los EE. UU. El perio·dico france·s Le Monde informaba, el 28 de agosto de 1997, de que el eje·rcito estadounidense esta· proporcionando entrenamiento be·lico en te·cnicas de combate y guerrilla al eje·rcito ruande·s, dominado por la etnia tutsi. Le Monde afirma haber visto un informe del Penta·gono que confirma este extremo. El programa de entrenamiento militar comenzo·, al parecer, en 1994 y, segu·n el informe, hay actualmente nueve instructores estadounidentes entrenando a 60 oficiales ruandeses. El eje·rcito ruande·s ha sido acusado de masacrar a cientos de miles de hutus en el este del Zaire. ¿Ha presentado el Consejo protestas formales a las autoridades de Estados Unidos por este informe? ¿Cree que esta colaboracio·n militar puede haber infringido de algu·n modo el embargo impuesto a Ruanda por las Naciones Unidas? ¿Que· medidas piensa tomar el Consejo a este propo·sito?


title: Comunicazione della Commissione agli Stati membri, a norma dell'articolo 93, paragrafo 1 del trattato CE, sull'applicazione degli articoli 92 e 93 del trattato all'assicurazione del credito all'esportazione a breve termine (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
State aid
credit insurance
export credit
export credit insurance
export subsidy
restriction on competition

formats: html pdfa1b print


title: REGLAMENTO (CE) N° 1796/97 DE LA COMISIÓN de 17 de septiembre de 1997 por el que se fijan los precios representativos y los derechos adicionales de importación en los sectores de la carne de aves de corral, de los huevos y de la ovoalbúmina, y por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
poultrymeat
representative price


title: WRITTEN QUESTION No. 2972/97 by Robert STURDY to the Commission. Regulation of cormorant populations in the EU

eurovoc_concepts:
Denmark
Netherlands
bird
ecological balance
environmental protection
protection of animal life
sea fish
wildlife

text: C 117/118 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 (98/C 117/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-2971/97 fr(cid:229)n Michael Hindley (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: En delegation i Gulfstaternas samarbetsr(cid:229)d Har kommissionen fo¤r avsikt att uppra¤tta en delegation i la¤nderna i Gulfstaternas samarbetsr(cid:229)d, med tanke p(cid:229) att v(cid:229)r handel med dessa la¤nder a¤r s(cid:229) enormt betydelsefull? Svar fr(cid:229)n Hans Van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 oktober 1997) Kommissionen ser sta¤ndigt o¤ver sitt na¤tverk av delegationer. Kommissionen a¤r fullt medveten om den o¤kade betydelsen av fo¤rbindelserna mellan gemenskapen och la¤nderna i Gulfstaternas samarbetsr(cid:229)d. I detta sammanhang a¤r det ett av kommissionens m(cid:229)l att o¤ppna en delegation i Riyadh. Det a¤r emellertid inte mo¤jligt att o¤ppna n(cid:229)gon delegation fo¤rra¤n no¤dva¤ndiga medel gjorts tillga¤ngliga, antingen genom omfo¤rdelning av befintliga budgetmedel eller genom ytterligare budgetmedel. (98/C 117/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-2972/97 fr(cid:229)n Robert Sturdy (PPE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Reglering av skarvbest(cid:229)ndet i EU Europeiska kommissionen har strukit skarven (Phalacrocorax sinensis) fr(cid:229)n bilaga I till r(cid:229)dets direktiv nr 79/409/EEG (1). Da¤rmed har medlemsstaterna befriats fr(cid:229)n kravet att vidta sa¤rskilda (cid:229)tga¤rder fo¤r att skydda skarvens naturliga miljo¤. Det va¤xande antalet skarvar i inlandsomr(cid:229)den kommer att fortsa¤tta ha fo¤ro¤dande effekt p(cid:229) fiskbest(cid:229)ndet, vilket tas upp i Europaparlamentets resolution B4-0138/96 (2). Trots att skarven nu har n(cid:229)tt upp till en mycket gynnsam bevarandestatus, begra¤nsas de nationella regleringar som kra¤vs fo¤r skarvbest(cid:229)nden fortfarande i ho¤g grad av f(cid:229)geldirektivet. Den 19 november 1996 bera¤ttade Bjerregaard fo¤r Moscovici att kommissionen har fo¤ljt arbetet som i Danmark och i Nederla¤nderna p(cid:229)bo¤rjats inom ramen fo¤r Bonn-konventionen ang(cid:229)ende ett internationellt fo¤rvaltnings- program fo¤r skarvarna (Phalacrocorax carbo). Vilka (cid:229)tga¤rder fo¤rva¤ntas ing(cid:229) i detta program och kommer det a¤ven att omfatta (cid:229)tga¤rder fo¤r den brittiska underarten Phalacrocorax carbo carbo? Anser kommissionen att de b(cid:229)da skarvarterna nu bo¤r anges i bilaga II i f(cid:229)geldirektivet, som en tillfa¤llig lo¤sning i all hast fo¤r att begra¤nsa ytterligare skador p(cid:229) fiskbest(cid:229)ndet, genom att underla¤tta fo¤r medlemsstaterna att lagstifta p(cid:229) omr(cid:229)det, till fo¤rm(cid:229)n fo¤r den ekologiska balansen (artikel 7. 4 i direktivet)? (1) EGT L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (2) EGT C 65, 4. 3. 1996, s. 158. Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 oktober 1997) Den internationella fo¤rvaltningsplanen fo¤r skarven, som fo¤rbereds p(cid:229) initiativ av Danmark och Nederla¤nderna, a¤r a¤nnu inte klar. Enligt rekommendation 5. 3, som antogs vid senaste mo¤tet mellan parterna till Bonnkonventionen om skydd av flyttande vilda djurarter i april 1997, skall detta arbete vara klart fo¤re (cid:229)rsskiftet 1997-98 och skall vara inriktat p(cid:229) underarten Phalacrocorax carbo sinensis. Fo¤rvaltnings(cid:229)tga¤rder som vidtas av medlemsstaterna bo¤r o¤verenssta¤mma med besta¤mmelserna i direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda f(cid:229)glar (1). Kommissionen kommer att fortsa¤tta uppmuntra samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna, sa¤rskilt inom ramen fo¤r (cid:148)ORNIS(cid:148)-kommitte·n som skapats enligt artikel 16 i det ha¤r direktivet


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2881/97 von Brendan DONNELLY an die Kommission. Programme für Bevölkerungskontrolle

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
EU programme
abortion
birth control
developing countries
human rights
population policy
sterilisation
use of aid

text: 3. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 102/143 Antwort von Herrn Pinheiro im Namen der Kommission (8. Oktober 1997) Von 1994 bis 1996 hat die Kommission zwei Projekte fu¤r das Volk der Tibeter finanziert, darunter ein Medienprojekt, das von (cid:132)Rederecht › Beobachtungsstelle Maongpa(cid:147) durchgefu¤hrt wurde. Dieses Projekt war 1996 beendet. Ende 1996 wurden zwei neue Medienprojekte vorgestellt, darunter eines von derselben Organisation. Um im Bereich der Menschenrechte eine koha¤rente Strategie fu¤r den Einsatz der Hilfeprojekte fu¤r die tibetischen Flu¤chtlinge und das Volk von Tibet auszuarbeiten, hat die Kommission eine Projektfindungsmission vor Ort geschickt. Diese Mission fand im Juni 1997 statt; Anfang August wurde daru¤ber ein Bericht vorgelegt, zusammen mit etwa zwanzig Projekten aus verschiedenen Bereichen einschlie(cid:223)lich des Medienbereichs, darunter auch die beiden vom Herrn Abgeordneten erwa¤hnten Projekte. Bei der Pru¤fung und Auswahl der Projekte, die von den beiden mit der Mission beauftragten Beratern empfohlen wurden, wird die Politik beru¤cksichtigt, die die Kommission generell in dieser Region verfolgt. (98/C 102/215) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2881/97 von Brendan Donnelly (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Programme fu¤r Bevo¤lkerungskontrolle Kann die Kommission Auskunft daru¤ber geben, wie ihre Beamten in der Praxis sicherstellen, da(cid:223) Mittel zur Finanzierung von Programmen fu¤r Bevo¤lkerungskontrolle in Entwicklungsla¤ndern nicht an Staaten oder Organisatinen vergeben werden, die Zwangsma(cid:223)nahmen praktizieren oder tolerieren? Antwort von Herrn Pinheiro im Namen der Kommission (13. Oktober 1997) In Nr. 9 der Erwa¤gungsgru¤nde der neuen Verordnung (EG) Nr. 1484/97 des Rates vom 22. Juli 1997 u¤ber die Unterstu¤tzung der Bevo¤lkerungspolitiken und -programme in den Entwicklungsla¤ndern (1) wird erneut darauf hingewiesen, da(cid:223) die Gemeinschaft die zur Kontrolle des Bevo¤lkerungswachstums eingesetzten Praktiken wie Abtreibungszwang oder Zwangssterilisierung als Menschenrechtsverletzung verurteilt. In Artikel 6 dieser Verordnung ist festgelegt, da(cid:223) die Kooperationsma(cid:223)nahmen auf der Grundlage eines Dialogs mit den zusta¤ndigen Beho¤rden auf nationaler, regionaler und lokaler Ebene durchgefu¤hrt werden, um Programme auszuschlie(cid:223)en, die auf Zwang beruhen, diskriminierend sind oder die Grundrechte des Menschen beeintra¤ch- tigen. Bei den von der Kommission unterstu¤tzten Ma(cid:223)nahmen mu¤ssen diese Grundsa¤tze eingehalten werden. Die Kommission u¤berzeugt sich davon insbesondere durch eine vorausgehende sorgfa¤ltige Analyse der eingereich- ten Projekte und Aktionen sowie im Rahmen des Dialogs mit ihren Partnern und Auftragnehmern. (1) ABl. L 202 vom 30. 7. 1997. (98/C 102/216) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2884/97 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Gegenseitige Anerkennung beruflicher Qualifikationen Welche Fortschritte wurden im Hinblick auf die Angleichung von Berufsbildungsnormen und beruflichen Qualifikationen zwischen den Mitgliedstaaten erzielt?


title: WRITTEN QUESTION No. 2934/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Unacceptable 'non-paper' Commission reports concerning the Cyprus problem

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
access to EU information
confidentiality
document
international issue
international relations
press
settlement of disputes
the EU's international role

text: 16. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/105 2. Den sammanlagda kostnaden fo¤r Flevonet-projektet a¤r 1 443 990 gulden (ca 656 359 ecu). Av detta belopp bidrar ERUF med 24 %, vilket a¤r mindre a¤n den o¤vre gra¤ns som anges fo¤r (cid:229)tga¤rd 8. 2: (cid:148)ERUF kommer att bevilja bidrag med upp till 50 % av kostnaderna fo¤r skapandet av dessa anla¤ggningar (investeringar). ERUF kan ocks(cid:229) bidra med 25 % av centralernas driftskostnader under de tv(cid:229) fo¤rsta verksamhets(cid:229)ren(cid:148). 3. Flevonet a¤r ett digitalt datorna¤t i Flevoland. Det utgo¤rs av ett enda na¤t, a¤r avsett fo¤r landsbygden och kan anva¤ndas gratis av alla inv(cid:229)nare i Flevoland efter det att en fast anslutningsavgift p(cid:229) 49,50 gulden (22,5 ecu) erlagts. Andra intresserade parter (sa¤rskilt fo¤retag) som vill anva¤nda Flevonet m(cid:229)ste betala fo¤r det. Detta na¤t omna¤mns ocks(cid:229) i den regionala teknikplan som tagits fram fo¤r Flevoland, da¤r det bl. a. sa¤gs att (cid:148)fo¤r att Flevoland inte skall hamna p(cid:229) efterka¤lken i den digitala revolutionen a¤r det no¤dva¤ndigt att tilltra¤det till datana¤t och databaser underla¤ttas. Fo¤r att (cid:229)stadkomma detta m(cid:229)ste sa¤rskilda strukturer skapas(cid:148). S(cid:229)dana strukturer var no¤dva¤ndiga fo¤r na¤tets inra¤ttande, styrning och drift, vilket var anledningen till att fo¤retaget Flevonetwerken BV skapades. Projektets genomfo¤rbarhet bedo¤mdes av konsulter fr(cid:229)n PTT Telecom och Interchain telematics. Deras utl(cid:229)tande var positivt, s(cid:229) na¤r som p(cid:229) kommentaren att verksamheten kan komma att drabbas av underskott de fo¤rsta (cid:229)ren. Projektet har nu, efter att verksamheten drivits i ett (cid:229)r, mer a¤n 10 000 (gratis)anslutningar, vilket a¤r mellan tv(cid:229) och tre g(cid:229)nger mer a¤n det nationella genomsnittet. Fram till nu har 160 betalande anva¤ndare anslutit sig, vilket fo¤r tillfa¤llet inte ra¤cker till fo¤r att ta¤cka alla kostnader. Man fo¤rva¤ntar sig dock att antalet betalande anva¤ndare kommer att o¤ka kraftigt under den na¤rmaste tiden. Kommissionen anser att projektets inriktning motsvarar strukturfondernas m(cid:229)l. Bidraget fr(cid:229)n ERUF var no¤dva¤ndigt fo¤r inra¤ttandet av datana¤tet, och projektets genomfo¤rbarhet testades dessutom i fo¤rva¤g. Projektet bidrar ocks(cid:229) till att info¤ra och popularisera olika informationstekniker och deras tilla¤mpning i samha¤llet. Det kan slutligen fungera som en katalysator fo¤r andra projekt p(cid:229) omr(cid:229)det informationsteknik i Flevoland, t. ex. s(cid:229)dana som ga¤ller distansarbete. (98/C 117/134) SKRIFTLIG FR¯GA E-2934/97 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Oacceptabla (cid:148)non-paper(cid:148)-dokument fr(cid:229)n kommissionen ang(cid:229)ende Cypernfr(cid:229)gan Enligt uppgifter i den grekiska tidningen Tempo › Newsweek st(cid:229)r det i hemliga gemenskapsdokument, s(cid:229) kallade (cid:148)non-paper(cid:148), att det fo¤r tillfa¤llet a¤r omo¤jligt att tra¤ffa n(cid:229)gon o¤verenskommelse med den turkiska regeringen i Cypernfr(cid:229)gan och det fo¤resl(cid:229)s att man skall inleda processen med att definitivt skilja Cyperns tv(cid:229) folkgrupper (cid:229)t. I dessa oacceptabla dokument, som cirkulerar som (cid:148)arbetsdokument(cid:148) inom Europeiska kommissionen, sa¤gs a¤ven att den grekcypriotiska sidan bo¤r erka¤nna den fiktiva turkcypriotiska pseudostaten › en produkt av invasionen 1974 › och dessutom uppmuntra dess framtidsutsikter i Europa. Fr(cid:229)gan a¤r ytterst allvarlig och bero¤r unionens redan ta¤mligen skadade trova¤rdighet i fr(cid:229)gan om lo¤sningen p(cid:229) problemet med invasionen och ockupationen av o¤n. Kan kommissionen med anledning av detta redogo¤ra fo¤r sin officiella sta¤llning i fr(cid:229)ga om dessa dokument som har kommit till allma¤nhetens ka¤nnedom och som troget propagerar fo¤r Turkiets officiella politik i fr(cid:229)gan? Svar fr(cid:229)n Hans Van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (17 oktober 1997) Kommissionen ka¤nner inte till de hemliga inofficiella rapporter om Cypern som parlamentsledamoten na¤mner och kan da¤rfo¤r inte yttra sig om dessa


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2951/97 dell'on. Astrid THORS alla Commissione. Coltivazione della canapa e sua utilizzazione in Finlandia

eurovoc_concepts:
Finland
agro-industry
aid per hectare
aid to agriculture
export
farm prices
hemp
production aid
storage
utilised agricultural area

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2934/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Onaanvaardbare "non-papers" van de Commissie over de kwestie Cyprus

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/105 2. De totale kosten van het Flevonet-project bedragen 1. 443. 990 gulden (ongeveer 656. 359 ecu), waarvan 24 % door het EFRO wordt bijgedragen. Dit ligt beneden de financie¤le maxima die voor maatregel 8. 2 zijn vastgesteld: (cid:132) Het EFRO zal maximaal 50% van de kosten voor het realiseren van deze faciliteiten (investering) bijdragen. Het EFRO kan tevens een bijdrage van 25% voor de exploitatiekosten van de centra voor de eerste twee jaar leveren(cid:148). 3. Flevonet is het digitale computernetwerk in Flevoland. Het is e·e·n enkel netwerk voor de provincie, waarvan alle inwoners van de provincie na betaling van de vaste aansluitingskosten, nl. 49. 50 gulden (22. 5 ecu), gratis gebruik kunnen maken. Andere belangstellenden die Flevonet willen gebruiken (dit zijn vooral bedrijven), moeten daarvoor betalen. Het computernetwerk wordt ook genoemd in het voor Flevoland opgestelde Regionaal Technologieplan. Daarin wordt geconcludeerd (cid:132)Om aansluiting te houden bij de digitale revolutie moet gezorgd worden voor verlaging van de drempels om toegang te krijgen tot computernetwerken en databanken. Hiertoe moet een facilitaire voorziening gecree¤erd worden(cid:148). Er waren faciliteiten nodig voor de opzet, het beheer en de exploitatie van het netwerk. Daarom is Flevonetwerken BV opgericht. De uitvoerbaarheid van het project is door consultants van PTT Telecom en Intercain onderzocht. Hun aanbevelingen waren positief. Daarbij werd echter wel opgemerkt dat de inkomsten gedurende de eerste jaren mogelijk te laag zouden kunnen uitvallen. Het Flevonet-project telt, na een jaar te hebben gefunctioneerd, meer dan 10. 000 aansluitingen (zg. (cid:132)0-accounts(cid:148)), wat twee a‘ driemaal zoveel is als het nationale gemiddelde. Tot nu toe zijn er 160 betalende abonnees, wat momenteel onvoldoende is om alle kosten te dekken. Verwacht wordt dat het aantal betalende abonnees in de nabije toekomst aanzienlijk zal stijgen. De Commissie is van oordeel dat het project strookt met de doelstellingen van de Structuurfondsen. Een bijdrage uit het EFRO was noodzakelijk om het computernetwerk op te zetten. De uitvoerbaarheid van het project is van tevoren onderzocht. Het project draagt bij tot de introductie en acceptatie van informatietechnologiee¤n en hun toepassingen in de samenleving. Het project kan als katalysator fungeren voor de ontwikkeling van andere projecten op het gebied van informatietechnologie in Flevoland, zoals telewerken. (98/C 117/134) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2934/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Onaanvaardbare (cid:132)non-papers(cid:148) van de Commissie over de kwestie Cyprus Volgens een publicatie in het Griekse tijdschrift Tempo Newsweek wordt in geheime communautaire non-papers vermeld dat voorlopig iedere vorm van overeenstemming met Ankara over de kwestie Cyprus onmogelijk is; voorgesteld wordt reeds nu te beginnen met de procedure voor de definitieve scheiding van de twee gemeenschappen op Cyprus. In deze onaanvaardbare documenten, die als (cid:132)werkdocumenten(cid:148) bij de bevoegde diensten van de Europese Commissie in omloop zijn, wordt tevens vermeld dat van Grieks-Cypriotische zijde de momenteel niet bestaande Turks-Cypriotische pseudo-staat, een product van de inval van 1974, moet worden erkend en bovendien, nota bene, steun moet worden gegeven aan het Europese perspectief daarvan. Deze kwestie is bijzonder ernstig en heeft te maken met de reeds behoorlijk aangetaste betrouwbaarheid van de EU inzake het probleem van de invasie en bezethouding van het eiland. Kan de Commissie daarom haar officie¤le standpunt kenbaar maken over deze non-papers die het licht van de publiciteit hebben gezien en die een getrouwe weergave vormen van het officie¤le Turkse beleid in deze kwestie? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (17 oktober 1997) De Commissie heeft geen weet van geheime (cid:132)non-papers(cid:148) over Cyprus, die door het geachte Parlementslid worden genoemd, en kan er derhalve niets zinnigs over zeggen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2945/97 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Mercado interno e emigrantes "internos"

eurovoc_concepts:
EU national
acquisition of property
free movement of goods
freedom of movement
motor car
ownership
right of establishment
single market
vehicle registration


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2972/97 del Robert STURDY a la Comisión. Regulación de las poblaciones de cormoranes en la UE

text: C 117/118 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 4. 98 (98/C 117/149) PREGUNTA ESCRITA E-2971/97 de Michael Hindley (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Delegacio·n en el Consejo de Cooperacio·n del Golfo Teniendo en cuenta la enorme importancia de nuestro comercio con los pa(cid:14)·ses del Consejo de Cooperacio·n del Golfo, ¿entra en los planes de la Comisio·n el establecimiento de una delegacio·n en los pa(cid:14)·ses del CCG? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisio·n (27 octubre 1997) La Comisio·n evalu·a de forma constante su red de delegaciones. La Comisio·n es plenamente consciente de la importancia cada vez mayor de las relaciones entre la Comunidad y los Estados del Consejo de Cooperacio·n del Golfo (GCC). En este contexto, la apertura de una Delegacio·n en Riad sigue siendo objetivo de la Comisio·n. Sin embargo, no puede abrirse ninguna nueva Delegacio·n sin disponer de los recursos necesarios, mediante reasignacio·n de recursos existentes o mediante aumento presupuestario. (98/C 117/150) PREGUNTA ESCRITA E-2972/97 de Robert Sturdy (PPE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Regulacio·n de las poblaciones de cormoranes en la UE La Comisio·n Europea ha suprimido al cormora·n Phalacrocorax carbo sinensis del Anexo I de la Directiva 74/409/CEE (1). Esta decisio·n ha liberado a los Estados miembros de la obligacio·n de adoptar medidas especiales para conservar su ha·bitat. Continuara·n producie·ndose graves dan(cid:152)os a las reservas pesqueras por el crecimiento de las poblaciones de cormora·n continental, tal y como destaco· el Parlamento en su Resolucio·n B4-0138/96 (2). A pesar de un estado de conservacio·n ahora muy favorable, la necesaria regulacio·n nacional de las poblaciones de cormora·n sigue estando restringida por las condiciones que rigen las excepciones de conformidad con la Directiva sobre las aves silvestres. Segu·n informacio·n facilitada por la Sra. Bjerregaard al Sr. Moscovici el 19 de noviembre de 1996, la Comisio·n ha estado controlando los trabajos, iniciados en Dinamarca y en los Pa(cid:14)·ses Bajos en el contexto del Convenio de Bonn, relativos a un plan internacional de gestio·n para la especie Phalacrocorax carbo. ¿Que· acciones esta·n previstas para la aplicacio·n de tal plan? ¿Incluira· medidas relativas a la subespecie brita·nica Phalacrocorax carbo carbo? ¿No deber(cid:14)·an an(cid:152)adirse ahora ambos tipos de cormora·n al Anexo II de la Directiva sobre las aves silvestres, como medida provisional urgente para reducir otros dan(cid:152)os a los recursos pesqueros facilitando la regulacio·n por los Estados miembros, en intere·s del equilibrio ecolo·gico (apartado 4 del art(cid:14)·culo 7 de la Directiva)? (1) DO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1. (2) DO C 65 de 4. 3. 1996, p. 158. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (16 de octubre de 1997) El plan internacional de gestio·n del cormora·n, elaborado por iniciativa de Dinamarca y de los Pa(cid:14)·ses Bajos, todav(cid:14)·a no esta· finalizado. Conforme a la recomendacio·n 5. 3 adoptada en la u·ltima reunio·n de la Conferencia de las Partes Contratantes del Convenio sobre la conservacio·n de las especies migratorias (convenio de Bonn) en abril de 1997, estos trabajos debera·n estar terminados antes de que finalice 1997 y habra·n de centrarse, inicialmente, en la subespecie phalacrocorax carbo sinensis. Las iniciativas de gestio·n que adopten los Estados miembros habra·n de respetar las disposiciones de la Directiva 79/409/CEE (1) relativa a la conservacio·n de las aves silvestres. A este respecto, la Comisio·n seguira· fomentando la cooperacio·n y la solidaridad entre los Estados miembros, particularmente en el marco del Comite· ORNIS, creado en virtud del art(cid:14)·culo 16 de dicha Directiva


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2905/97 del Robert EVANS a la Comisión. Marcado de conformidad en la CE

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
European standard
electrical equipment
electronic equipment
industrial product
labelling
producer's liability
product quality
restriction on competition
technical standard


title: WRITTEN QUESTION No. 2968/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Creation of day centres for the care of people with special needs

eurovoc_concepts:
care of the disabled
marginalisation
mentally disabled person
reintegration into working life
social facilities
social policy
special education
worker with disabilities

text: C 102/156 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (7 October 1997) As the plan for the take over of Sicilcassa by the Banco di Sicilia could involve state aid under Articles 92 and 93 of the EC Treaty and might distort competition in the sense of Article 92 (1) of the Treaty, the Commission recently asked the Italian authorities to submit all the necessary information that may be useful to assess the existence of state aid and to evaluate its compatibility with the common market. As for the possible application of Council Regulation (EEC) No 4064/89 (the (cid:145)merger regulation(cid:146)) on the control of concentrations between undertakings (1) to this take over, it appears that the operation would not fall under its scope as both Sicilcassa and Banco di Sicilia have more than two-thirds of their turnover in the same Member State (Italy). Therefore, this operation does not have to be notified to the Commission on the basis of these rules. Under the system of competence sharing for merger control in the Community, the national Italian authorities have full competence to proceed to the competitive assessment of a national merger which is not of Community dimension. (1) OJ L 395, 30. 12. 1989. (98/C 102/233) WRITTEN QUESTION E-2967/97 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (17 September 1997) Subject: Assistance in the home for people with special needs About 700 physically and mentally handicapped people are living in appalling conditions on the Greek islands of Leros and Kalimnos, including 25 former sponge divers. They receive no help from their families or from qualified personnel and no financial assistance to help them lead decent lives. The (cid:145)Assistance in the Home(cid:146) programme was launched in response to such problems. However, those referred to above are not included in it. 1. What is the scope and purpose of the programme? 2. Why were the above persons excluded from it? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (28 October 1997) The (cid:145)Assistance in the Home(cid:146) programme referred to by the Honourable Member has not up to now received financial assistance from the Community. Consequently, the Commission is unable to inform the Honourable Member about the implementation of the programme and would therefore suggest that he contact the Greek authorities. (98/C 102/234) WRITTEN QUESTION E-2968/97 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (17 September 1997) Subject: Creation of day centres for the care of people with special needs The pilot programme to combat exclusion from the employment market and in particular Sub-Programme 1 for the (cid:145)insertion and reinsertion into the employment market of people with special needs(cid:146), is intended for people with psychological disorders or mental handicaps in order to help them lead independent lives. This sub-programme, together with the (cid:145)health and welfare(cid:146) pilot programme is concerned with the creation and operation of day centres for the care of people with special needs


title: 97/666/CE: Decisão da Comissão de 17 de Setembro de 1997 que altera a Decisão 97/252/CE que estabelece as listas provisórias de estabelecimentos de países terceiros a partir dos quais os Estados-membros autorizam a importação de leite e de produtos à base de leite destinados ao consumo humano (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
human nutrition
import
milk
milk product
originating product
third country


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2928/97 van Elly PLOOIJ-VAN GORSEL aan de Commissie. Discriminerende bepaling in Belgische postwetgeving

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 158/21 Antwoord van mevrouw Gradin namens de Commissie (17 november 1997) Wat betreft ontwikkelingshulp voert de Commissie de resolutie van de Raad van 5 juni 1997 inzake coherentie uit. Daartoe roept zij vergaderingen van deskundigen uit de lidstaten bijeen, waar wordt beraadslaagd over mondiale problemen in verband met de relatie tussen migratie en ontwikkeling. Op dit moment wordt de door het geachte Parlementslid voorgestelde aanpak door de Commissie niet overwogen. In het kader van de humanitaire hulp steunt de Commissie (Bureau voor humanitaire hulp van de Europese Gemeenschap) maatregelen om een oplossing te vinden voor de problemen in verband met verplaatsingen van bevolkingsgroepen (vluchtelingen, ontheemden, gerepatrieerden) die het gevolg zijn van natuurrampen of door menselijk toedoen ontstane rampen, alsmede maatregelen voor repatrie¤ring naar en re(cid:14)¤ntegratie in het land van herkomst wanneer is voldaan aan de in de huidige internationale overeenkomsten neergelegde voorwaarden. In deze context steunt zij tevens herstel- en wederopbouwwerkzaamheden op korte termijn, met name aan infrastructuur en uitrusting. Hierbij werkt zij nauw samen met plaatselijke instanties, met als doel de steunverlening te vergemakkelijken, verergering van de gevolgen van de crisis te voorkomen en de getroffenen te helpen een minimaal peil van zelfvoorziening te bereiken. (98/C 158/27) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2928/97 van Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Discriminerende bepaling in Belgische postwetgeving De Belgische wetgeving voorziet erin dat stortingsbiljetten, opgemaakt ten voordele van Belgische rechtheb- benden door vreemdelingen zonder permanent adres in Belgie¤ of Luxemburg, niet op postkantoren mogen worden aangenomen, enkele uitzonderingen daargelaten. Dit heeft tot gevolg dat een storting ten gunste van een Belgische rekeninghouder door een in Nederland wonende Nederlandse burger, op een Belgisch postkantoor niet mogelijk is. 1. Is de Commissie van mening dat hier sprake is van discriminatie op grond van nationaliteit? Is de Commissie van mening dat deze Belgische regelgeving belemmerend werkt en in strijd is met de 2. Europese regelgeving betreffende de interne markt? 3. Zo ja, wat is de Commissie van plan hieraan te doen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (19 november 1997) De Commissie heeft contact opgenomen met de Belgische Posterijen. Deze hebben haar bevestigd dat, volgens interne instructies, stortingsbiljetten, opgemaakt ten voordele van Belgische rechthebbenden door vreemdelin- gen zonder permanent adres in Belgie¤ of het Groothertogdom Luxemburg, niet mogen worden aangenomen, enkele specifieke uitzonderingen daargelaten. Hiermee bevestigen zij hetgeen het geachte Parlementslid in haar vraag aan de orde stelt. Een bepaling die voor postgirobanken de mogelijkheid beperkt om stortingsbiljetten van niet-verblijfshouders aan te nemen, vormt › volgens vaste rechtspraak van het Hof van Justitie (1) › een beperking op het vrij verrichten van diensten wanneer hierdoor vooral diensten voor niet-Belgen worden getroffen. Een dergelijke beperking is niet per se strijdig met het Gemeenschapsrecht, voor zover zij kan worden gerechtvaardigd vanuit het oogpunt van het algemeen belang. Het Hof van Justitie toont zich evenwel restrictief bij de beoordeling van dit soort rechtvaardigingsgronden. De Commissie zal de door het geachte Parlementslid aan de orde gestelde kwestie nader onderzoeken. Mocht de Commissie na haar onderzoek tot slotsom komen dat de desbetreffende beperking niet kan worden gerechtvaardigd, zal zij de betrokken lidstaat hierop aanspreken. (1) Zaak C-175/88, Klaus Biehl tegen Administration des contributions du Grand-Duche· de Luxembourg, Jurisprudentie 1990, blz. I-1779


title: La Unión Europea editor 1997 : Extracto de los catálogos de publicaciones.

eurovoc_concepts:
EU publication
catalogue


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2966/97 del Helwin PETER a la Comisión. Previsto economato en Zweibrucken

eurovoc_concepts:
EU control
airport
economic conversion
fraud
industrial conversion
military base
property development
public financing
supermarket
supervisory power

text: C 134/46 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 98 Tras la consulta, la Comisio·n considero· insuficiente la introduccio·n de disposiciones espec(cid:14)·ficas que so·lo hicieran alusio·n a las barras parachoques. Las medidas destinadas a impedir el montaje de barras parachoques que constituyan un peligro habra·n de ser consecuencia, a escala comunitaria, de la aplicacio·n de normas ma·s generales, que tengan por objeto reducir la agresividad de la parte frontal de los veh(cid:14)·culos de cara a los usuarios ma·s vulnerables de la red vial, especialmente los peatones, en caso de choque. Conforme al uso vigente en materia de legislacio·n, ma·s que proponer la prohibicio·n de dispositivos espec(cid:14)·ficos, se persigue el establecimiento de normas m(cid:14)·nimas. La Comisio·n ya ha iniciado este proceso y espera poder adoptar las medidas oportunas en 1998. (1) DO L 266 de 2. 10. 1974. (98/C 134/55) PREGUNTA ESCRITA E-2966/97 de Helwin Peter (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Previsto economato en Zweibrucken Teniendo en cuenta las informaciones que ha recibido, conforme a las cuales las autoridades pu·blicas han subvencionado de forma il(cid:14)·cita la venta de un terreno a los inversores del previsto economato en el antiguo aeropuerto militar en Zwiebrucken, ¿tiene intencio·n la Comisio·n de iniciar un procedimiento formal de auditor(cid:14)·a o de pedir una opinio·n a los servicios correspondientes? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (7 de octubre de 1997) La Comisio·n ha solicitado a las autoridades alemanas que remitan sus observaciones al respecto. Basa·ndose en ellas, decidira· su futura actuacio·n en lo relativo a este asunto. (98/C 134/56) PREGUNTA ESCRITA E-2977/97 de Florus Wijsenbeek (ELDR) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Falta de suministro del carburante GLP al transporte por carretera de los Estados miembros en Espan(cid:152)a ¿Esta· informada la Comisio·n de que en Espan(cid:152)a actualmente so·lo pueden obtener gas licuado de petro·leo para repostar los transportistas espan(cid:152)oles y de que este carburante no se encuentra a disposicio·n de los no residentes, por lo que no pueden obtenerlo los transportistas por carretera de los Estados miembros de la UE? ¿Considera la Comisio·n que esta pol(cid:14)·tica incumple las normas de la Unio·n Europea relativas a la igualdad de trato a las personas de los Estados miembros de la Unio·n? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a ponerse en contacto a este respecto con las autoridades nacionales, con objeto de acabar con estas pra·cticas? En caso afirmativo, ¿de que· modo? De lo contrario, ¿por que· motivo? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) La Comisio·n no esta· al corriente de los hechos denunciados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. A fin de establecer si tales hechos pueden considerarse contrarios al Derecho comunitario, la Comisio·n tomara· contacto con las autoridades nacionales con objeto de obtener informacio·n sobre la legislacio·n aplicable al suministro de carburante y a la pra·ctica de la administracio·n o de los agentes econo·micos


title: WRITTEN QUESTION No. 2976/97 by Joaquín SISÓ CRUELLAS to the Commission. Health of farmers in the EU

eurovoc_concepts:
EU programme
application of EU law
farmer
health policy
health risk
infectious disease
occupational health
occupational safety

text: C 117/120 EN Official Journal of the European Communities 16. 4. 98 (98/C 117/152) WRITTEN QUESTION E-2976/97 by Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) to the Commission (17 September 1997) Subject: Health of farmers in the EU The men and women who work in the fields of Europe are exposed to numerous diseases related to their work. One of the most widespread occupational diseases in the countryside is brucellosis (also known as undulant fever) which is transmitted by contact, via airborne bacteria or through ingestion of dairy products derived from the milk of infected animals. There are other diseases of infectious origin as well, such as tuberculosis (transmitted via the milk of sick cows) and carbuncles, and also ones of parasitic origin, not to mention animal and insect bites. Moreover, the use (and misuse) of everyday machinery (certain tools, engines, mowing machines, etc. ) produces vibration which, if experienced constantly and intensively, can cause significant damage to bone and muscle. Excessive exposure to the sun and health problems caused by the handling of chemicals are also a significant factor and can give rise to skin complaints. Lastly, high stress levels affect women farm workers in particular since they often work outside the farm as well as performing agricultural tasks, running a household and bringing up children. In view of the fact that prevention campaigns need to be significantly broadened in order to minimize (and as much as possible prevent) the impact which such diseases may have on farm workers, could the Commission say whether there are any Community initiatives designed to alleviate (and ultimately resolve) this state of affairs? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (10 November 1997) The Commission is fully aware of the occupational risks to which farm workers are exposed. There is an extensive corpus of European legislation concerned with the safety and health of workers, including farm workers. Directive 89/391/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work (1) applies to all sectors of activity, including agriculture. Moreover, Directive 90/679/EEC on the protection of workers from risks related to exposure to biological agents at work (2) (amended subsequently by Directive 93/88/EEC (3) and by Directive 95/30/EEC (4)) lays down measures to be applied to activities in which workers are exposed or are liable to be exposed to biological agents such as those mentioned in the question. Commission Recommendation No 90/326/EEC concerning the adoption of a European schedule of occupational diseases (5), addressed to the Member States, includes several diseases mentioned by the Honourable Member, such as brucellosis, tuberculosis and infectious or parasitic diseases transmitted to man by animals or animal remains. Within the context of the Community programme on safety, hygiene and health at work (1996-2000), the Commission, with the aid of the information supplied by the European Agency for Safety and Health at Work, will examine whether other measures need to be introduced in the future. (1) OJ L 183, 29. 6. 1989. (2) OJ L 374, 31. 12. 1990. (3) OJ L 268, 29. 10. 1993. (4) OJ L 155, 6. 7. 1995. (5) OJ L 160, 26. 6. 1990


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2911/97 του Johanna MAIJ-WEGGEN προς την Επ τροπή. Παιδιά που πάσχουν από Aids στην Αφρική

eurovoc_concepts:
AIDS
Africa
EU aid
Unicef
child
dissemination of information
health education
mortality
public awareness campaign
sexually transmitted disease


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2975/97 af Joaquín SISÓ CRUELLAS til Kommissionen. Markedsordningen for sukker

eurovoc_concepts:
aerated drink
beverage industry
common organisation of markets
farm prices
production aid
sales aid
sugar beet
sugar industry
sugar levy

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/119 Hvad ang(cid:229)r direktiv 79/409/E(cid:216)F er det de enkelte medlemsstaters ansvar at gennemfłre de foranstaltninger og aktioner, der er vedtaget som led i denne forvaltningsplan. Med hensyn til den atlantiske underart Phalacrocorax carbo carbo i Det Forenede Kongerige vil Kommissionen derfor opfordre det (cid:230)rede medlem til, at henvende sig til landets egne ansvarlige fredningsmyndigheder i denne sag. Kommissionen er p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt ikke ved at overveje, hvorvidt den store skarv, Phalacrocorax carbo, skal optages i fugledirektivets bilag II. Medlemsstaterne anmodede ikke om et s(cid:229)dant forslag under de drłftelser, der fłrte til den seneste nylige (cid:230)ndring af direktivet med henblik p(cid:229) at lade Phalacrocorax carbo sinensis udg(cid:229) af bilag I. Kommissionen henstiller fortsat til medlemsstaterne, at de om nłdvendigt fuldt ud benytter sig af de fravigelser, der er (cid:229)bnet mulighed for i fugledirektivets artikel 9. (1) Som senest (cid:230)ndret ved Kommissionens direktiv 97/49/EF af 29. 7. 1997, EFT L 223 af 13. 8. 1997, s. 9. (98/C 117/151) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2975/97 af Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Markedsordningen for sukker UNESDA (Union of the EC Soft Drink Association) klager over, at sukkersektoren i vidt omfang er blevet glemt i forbindelse med drłftelserne af den forest(cid:229)ende reform af den f(cid:230)lles landbrugspolitik. Eftersom den f(cid:230)lles markedsordning for sukker ikke er blevet (cid:230)ndret siden 1967, finder UNESDA, at det er nłdvendigt med en reform, som gradvist głr ordningen mere markedsorienteret og omfatter en ordning for indkomststłtte til sukkerroeproducenter. Desuden mener UNESDA, at den af Kommissionens eksperter skłnnede overskudspro- duktion til dels kan absorberes af l(cid:230)skedrikindustrien, n(cid:229)r sukkerpriserne stabiliserer sig p(cid:229) et rimeligt niveau. Hvad er Kommissionens holdning til UNESDA(cid:146)s udtalelser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. oktober 1997) Kommissionen minder det (cid:230)rede medlem om, at produktions- og prisgarantiordningen for sukkersektoren er gyldig indtil slutningen af produktions(cid:229)ret 2000/01 (1) ifłlge R(cid:229)dets beslutning af 24. april 1995 truffet efter udtalelse fra Parlamentet. Dette forklarer, hvorfor denne sektor ikke n(cid:230)vnes i Kommissionens overvejelser i dokumentet »Agenda 2000« (2). Kommissionen vurderer faktisk, at det ikke vil v(cid:230)re nłdvendigt at tage denne ordning op til debat, fłr der senest den 1. januar 2001 skal tages stilling til, hvad der skal ske med den. Kommissionen understreger, at den omtalte ordning i mods(cid:230)tning til, hvad UNESDA h(cid:230)vder, har v(cid:230)ret genstand for en r(cid:230)kke v(cid:230)sentlige tilpasninger siden 1967. Der er is(cid:230)r blevet foretaget (cid:230)ndringer i ordningen til selvfinansiering af afs(cid:230)tningen af den del af EF-produktionen, som kan eksporteres, p(cid:229) grundlag af de produktionsafgifter, som sukkerroeproducenterne og sukkerfabrikanterne betaler. Denne selvfinansieringsord- ning, som oprindeligt kun gjaldt en del af produktionen, nemlig B-kvoterne, i den periode hvor der anvendtes kvoter, udvidedes senere til at omfatte A-kvoteproduktionen og fłrte til sidst til et krav om fuldst(cid:230)ndig selvfinansiering for hele produktions(cid:229)ret. Derfor er der ikke p(cid:229) F(cid:230)llesskabets (cid:229)rsbudget afsat midler til udgifter til afs(cid:230)tning af EF’s sukkerproduktion, hvilket ikke l(cid:230)ngere ville v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet med UNESDA’s forslag, som er baseret p(cid:229) stłtte til sukkerroeproduktionen. Ifłlge Kommissionen synes dette forslag i den henseende ikke at passe til sukkersektoren for łjeblikket. (1) R(cid:229)dets forordning (EF) 1101/95 af 24. april 1995 om (cid:230)ndring af forordning (E(cid:216)F) 1785/81 om den f(cid:230)lles markedsordning for sukker og forordning (E(cid:216)F) 1010/86 om almindelige regler for produktionsrestitutioner for visse produkter fra sukkersektoren, der anvendes i den kemiske industri › EFT L 110 af 17. 5. 1995. (2) KOM(97) 2000


title: WRITTEN QUESTION No. 2894/97 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Nickel release levels for the alloy used in the 1 and 2 Euro coins

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European standard
approximation of laws
ferro-alloy
marketing restriction
money
nickel
public health
scientific committee (EU)
toxic substance

text: 30. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 134/31 1- och 2-euromynten kommer p(cid:229) grund av sina ho¤ga valo¤rer att beho¤va fo¤rses med ytterligare sa¤kerhetsdetaljer fo¤r att minska omfattningen av eventuella fo¤rfalskningar. Med den teknik som finns fo¤r na¤rvarande skulle det, om det var no¤dva¤ndigt, bli mycket sv(cid:229)rt att prova, utveckla och tillverka ett alternativ till nickel innan euromynten skall info¤ras, det vill sa¤ga senast den 1 januari 2002. Det a¤r da¤rfo¤r som kommissionen efter samr(cid:229)d med R(cid:229)dgivande vetenskapliga kommitte·n fo¤r kemiska fo¤reningars giftighet och ekotoxicitet har vidh(cid:229)llit sitt fo¤rslag om att nickel skall anva¤ndas endast fo¤r mynten 1 och 2 euro. R(cid:229)det inledde en fo¤rsta granskning av kommissionens fo¤rslag vid sitt mo¤te den 7 juli 1997 och n(cid:229)dde principiell politisk enighet om kommissionens fo¤rslag med fo¤rbeh(cid:229)ll i synnerhet fo¤r s(cid:229)dana a¤ndringar som skulle beslutas mot bakgrund av eventuella a¤ndringsfo¤rslag fr(cid:229)n Europaparlamentet vid fo¤rsta och andra behandlingen. Det bo¤r sa¤rskilt erinras om att denna fo¤rordning kan antas av r(cid:229)det fo¤rst sedan det har avgjorts vilka medlemsstater som info¤r euron som gemensam valuta (art. 105a. 2 i fo¤rdraget tillsammans med dess artikel 109k). Eftersom det fo¤r antagandet av denna fo¤rordning kra¤vs ett samarbetsfo¤rfarande med Europaparlamentet enligt artikel 189c i fo¤rdraget kommer r(cid:229)det att anta sin gemensamma st(cid:229)ndpunkt efter att ha granskat det yttrande som Europaparlamentet antagit vid fo¤rsta behandlingen. (98/C 134/37) SKRIFTLIG FR¯GA E-2894/97 fr(cid:229)n Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Nickel som avges fr(cid:229)n legeringar som anva¤nds i mynten fo¤r en och tv(cid:229) Euro I nickeldirektivet (94/27/EG) (1) fo¤rbjuds anva¤ndning av nickellegeringar som avger mer a¤n 0,5 mg/cm2 per vecka fo¤r produkter avsedda att komma i direkt och l(cid:229)ngvarig kontakt med ma¤nniskors hud. Anser kommissionen att mynt skall betraktas som produkter avsedda att komma i direkt och l(cid:229)ngvarig kontakt med ma¤nniskors hud, mot bakgrund av att vissa arbetstagare s(cid:229)som banktja¤nstema¤n och kassapersonal kommer mycket i kontakt med mynt? Kan kommissionen s(cid:229) fall fo¤rsa¤kra att den nickellegering som kommer att anva¤ndas i mynten fo¤r Euron uppfyller kraven fo¤r s(cid:229)dana produkter i enlighet med nickeldirektivet? (1) EGT L 188, 22. 7. 1994, s. 1. Svar fr(cid:229)n Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) kommissionens va¤gnar 18 november 1997) Genom direktiv 94/27/EG av den 30 juni 1994 om a¤ndring fo¤r tolfte g(cid:229)ngen av direktiv 76/769/EEG om tillna¤rmning av medlemsstaternas lagar och andra fo¤rfattningar om begra¤nsning av anva¤ndning och utsla¤ppande p(cid:229) marknaden av vissa farliga a¤mnen och preparat (beredningar) info¤rs begra¤nsningar av anva¤ndandet av nickel i fo¤rem(cid:229)l som a¤r avsedda att komma i direkt och l(cid:229)ngvarig kontakt med huden. Dessa begra¤nsningar har info¤rts eftersom fo¤rekomst av nickel i vissa fo¤rem(cid:229)l kan framkalla o¤verka¤nslighet fo¤r nickel hos ma¤nniskor och leda till allergiska reaktioner vid l(cid:229)ngvarig kontakt. Det finns emellertid enligt R(cid:229)dgivande vetenskapliga kommitte·n fo¤r giftiga och miljo¤farliga a¤mnen inga bela¤gg som visar att nickel i nuvarande mynt har fo¤ranlett o¤verka¤nslighet vare sig hos personer som i sitt yrke hanterar mynt eller bland konsumenter i allma¤nhet. Mynt fo¤rekommer inte i fo¤rteckningen o¤ver fo¤rem(cid:229)l som bila¤ggs direktivet och det finns fo¤r na¤rvarande inget som tyder p(cid:229) att mynt omfattas av direktivet. Enligt fo¤rslaget till r(cid:229)dets fo¤rordning om valo¤rer och tekniska specifikationer fo¤r mynt i euro (1) kommer endast 8 % av euromynten i omlopp att inneh(cid:229)lla nickel ja¤mfo¤rt med 75 % av de nuvarande mynten. (1) EGT C 208, 9. 7. 1997


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2973/97 do Deputado Joaquín SISÓ CRUELLAS à Comissão. Utilização da informática nas PME europeias

eurovoc_concepts:
European undertaking
Spain
aid to undertakings
competitiveness
computer systems
information technology applications
investment
small and medium-sized enterprises

text: C 102/158 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 (98/C 102/236) PERGUNTA ESCRITA E-2973/97 apresentada por Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Utiliza(cid:231)a(cid:152)o da informa·tica nas PME europeias Um quadro directivo espanhol de uma importante empresa l(cid:14)·der mundial em mate·ria de desenvolvimento de software afirmou recentemente que, em Espanha, o investimento em tecnologias da informa(cid:231)a(cid:152)o e· equivalente a metade do que se investe na Europa. Esta despropor(cid:231)a(cid:152)o e· particularmente vis(cid:14)·vel nas pequenas e me·dias empresas, pois 50% na(cid:152)o dispo(cid:152)em de computadores pessoais e a outra metade apenas dispo(cid:152)e de menos de 5, muito embora o referido empresa·rio espanhol tenha conscie(cid:136)ncia da sua importa(cid:136)ncia para a melhoria da competitividade das PME. Pode a Comissa(cid:152)o informar se dispo(cid:152)e de dados, por pa(cid:14)·s, da percentagem de PME europeias informatizadas 1. no interior da Unia(cid:152)o e, em caso afirmativo, facultar os referidos dados? Pode a Comissa(cid:152)o informar se as PME recebem alguma ajuda comunita·ria para fazer face a esse tipo de 2. investimento? Em caso afirmativo, quais as medidas empreendidas nesse a(cid:136)mbito? Resposta dada pelo Sr. Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (24 Outubro 1997) Dada a extensa(cid:152)o da resposta, a Comissa(cid:152)o transmite-a directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (98/C 102/237) PERGUNTA ESCRITA E-2974/97 apresentada por Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Seguran(cid:231)a nos parques de atrac(cid:231)o(cid:152)es No passado dia 5 de Julho de 1997, uma pessoa faleceu no parque de atrac(cid:231)o(cid:152)es de Port Aventura (Espanha) ao ser projectada da Stampida, a montanha russa de madeira de maior inclina(cid:231)a(cid:152)o no mundo, no ponto em que as vagonetas atingem a sua velocidade ma·xima (72 km por hora) e apo·s uma descida muito (cid:14)·ngreme. Os responsa·veis do parque informaram que as vagonetas da Stampida dispo(cid:152)em de um sistema individual de reten(cid:231)a(cid:152)o que os empregados do parque verificam antes de cada sa(cid:14)·da e que, caso se verifique uma falha no suporte de alguma barra, se produz um bloqueio que impossibilita o funcionamento da atrac(cid:231)a(cid:152)o. No final da viagem a barra estava travada, pelo que consideram que o sistema de seguran(cid:231)a se encontrava em funcionamento. Esta· actualmente em curso um inque·rito a fim de determinar as causas do acidente. Na seque(cid:136)ncia deste tra·gico acontecimento, alguns meios de comunica(cid:231)a(cid:152)o divulgaram a inexiste(cid:136)ncia de legisla(cid:231)a(cid:152)o que regule os sistemas de seguran(cid:231)a das diferentes atrac(cid:231)o(cid:152)es desses parques. Tendo em conta a enorme aflue(cid:136)ncia a este tipo de atrac(cid:231)o(cid:152)es, pode a Comissa(cid:152)o informar se existe alguma legisla(cid:231)a(cid:152)o europeia relativa a‘ seguran(cid:231)a nos parques de atrac(cid:231)o(cid:152)es? Resposta dada pela Sra Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Outubro de 1997) Remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ pergunta oral H-669/97 do Senhor Deputado Willockx, no per(cid:14)·odo de perguntas da sessa(cid:152)o de Setembro de 1997 (1) do Parlamento. (1) Debates do Parlamento (Setembro de 1997)


title: Ændring til Montreal-Protokollen vedtaget på parternes niende møde

eurovoc_concepts:
environmental cooperation
environmental policy
international convention
multilateral agreement
ozone
pollution control measures
protocol to an agreement
revision of an agreement
stratospheric pollutant
stratospheric pollution


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2954/97 του Patricia McKENNA προς την Επ τροπή. Διάλυση του αγωγού απόρριψης ραδιενεργών καταλοίπων του γαλλικού πυρηνικού συγκροτήματος της Cap de la Hague

eurovoc_concepts:
Upper Normandy
environmental protection
maintenance
marine pollution
nuclear accident
nuclear power station
radioactive pollution
radioactive waste


title: WRITTEN QUESTION No. 2924/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Laboratory rodents

eurovoc_concepts:
animal experimentation
biotechnology
cytology
medical research
protection of animals
research body
toxicology

text: C 117/102 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 (98/C 117/130) SKRIFTLIG FR¯GA E-2924/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Gnagare i laboratorier Av en fa¤rsk rapport av Michael Festing fr(cid:229)n toxikologiavdelningen vid Storbritanniens medicinska forsknings- r(cid:229)d vid universitetet i Leicester framg(cid:229)r det att tusentals gnagare i laboratorier offras varje (cid:229)r vid toxicitetstest som a¤r vetenskapligt bristfa¤lliga. Har kommissionen studerat denna rapport? Vad fo¤resl(cid:229)r kommissionen fo¤r att gradvis avveckla anva¤ndningen av djur vid toxicitetstest och fo¤r att underla¤tta utvecklingen av alternativ till djurfo¤rso¤k? Svar fr(cid:229)n Edith Cresson p(cid:229) kommissionens va¤gnar (23 oktober 1997) Den rapport som parlamenstledamoten ha¤nvisar till a¤r va¤l ka¤nd. Den visar att toxikologiska studier ofta inneba¤r att ett ono¤digt stort antal djur offras. Analysen av fo¤rso¤ksresultaten a¤r ibland ocks(cid:229) otillfredssta¤llande beroende p(cid:229) att ola¤mpliga statistiska metoder anva¤nts. Kommissionen har samordnat valideringen av alternativa metoder p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) genom sitt Europeiska centrum fo¤r validering av alternativa metoder (ECVAM) som ing(cid:229)r i Gemensamma forskningscentret (GFC). Dessutom skapas fo¤r na¤rvarande ett system fo¤r informationsutbyte om den senaste utvecklingen inom alternativa metoder. Dessutom har forskning om in vitro-fo¤rso¤k som alternativ till djurfo¤rso¤k under mer a¤n tio (cid:229)r varit ho¤gprioriterad i gemenskapens bioteknikprogram fo¤r indirekta aktioner. (98/C 117/131) SKRIFTLIG FR¯GA E-2926/97 fr(cid:229)n Anne McIntosh (PPE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Finansiering av ho¤gskoleutbildning i Fo¤renade kungariket Rapporten fr(cid:229)n den nationella underso¤kningskommitte·n om ho¤gskoleutbildning, National Committee of Inquiry into Higher Education, i Fo¤renade kungariket med Sir Ron Dearing som ordfo¤rande har rekommenderat att sto¤rre vikt skall la¤ggas p(cid:229) att o¤ka antalet ett(cid:229)riga och tv(cid:229)(cid:229)riga kurser. Kan kommissionen bekra¤fta att s(cid:229)dana studieperioder a¤r bera¤ttigade till bidrag fr(cid:229)n Europeiska unionen och om det finns en minimila¤ngd p(cid:229) kursperioder fo¤r att de skall anses bera¤ttigade till finansiellt sto¤d fr(cid:229)n Europeiska unionen? Kommer s(cid:229)dana kurser, p(cid:229) ett eller tv(cid:229) (cid:229)r, att erka¤nnas som ho¤gskoleutbildning i andra medlemsla¤nder? Svar fr(cid:229)n Edith Cresson p(cid:229) kommissionens va¤gnar (14 november 1997) Gemenskapsmedel finns att tillg(cid:229) fo¤r sto¤d till samarbete mellan institutioner fo¤r ho¤gre utbildning i medlemsstaterna, i synnerhet genom delen Erasmus i programmet Sokrates och genom programmet Leonardo da Vinci


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2923/97 do Deputado Patricia McKENNA à Comissão. Plutónio nos dentes de adolescentes na Irlanda e no Reino Unido

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
dental medicine
medical research
plutonium
radioactive pollution
radioactivity
young person

text: C 102/150 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 (98/C 102/223) PERGUNTA ESCRITA E-2923/97 apresentada por Patricia McKenna (V) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Pluto·nio nos dentes de adolescentes na Irlanda e no Reino Unido Um estudo encomendado pelo Ministe·rio da Sau·de brita(cid:136)nico detectou pluto·nio nos dentes de adolescentes no Reino Unido e na Irlanda, registando altos n(cid:14)·veis no caso do que vivem pro·ximo do complexo nuclear de Sellafield. O estudo, publicado pela revista Science of the Total Environment, apurou estes dados a partir do exame de uma amostra de 3. 300 dentes extra(cid:14)·dos de adolescentes aquando de tratamentos denta·rios praticados de Wexford a Antrim, na Irlanda, e de Kent, em Inglaterra, a‘s regio(cid:152)es montanhosas da Esco·cia. Os n(cid:14)·veis me·dios de pluto·nio sa(cid:152)o de 7 milibecquerel/kg ate· a‘ dista(cid:136)ncia de 75 km de Sellafield, de 5 milibecquerel/kg de 75 a 225 km e de 3 milibecquerel/kg a partir de 225 km. Nick Priest, que realizou o estudo enquanto chefe de investiga(cid:231)a(cid:152)o da AEA Technology em Harwell, concluiu que o pluto·nio detectado nestas amostras resulta «quase com certeza» de emisso(cid:152)es de Sellafield para a atmosfera. Uma outra possibilidade, segundo este investigador, e· que algumas part(cid:14)·culas das descargas marinhas de Sellafield se possam ter libertado do Mar da Irlanda para a respectiva atmosfera marinha e, via respira(cid:231)a(cid:152)o pulmonar, entrado na circula(cid:231)a(cid:152)o sangu(cid:14)·nea, ate· se alojarem nos ossos, nos dentes e no f(cid:14)·gado. Estudou a Comissa(cid:152)o as concluso(cid:152)es deste relato·rio? Reagiu sobre elas perantes as autoridades brita(cid:136)nicas? Que medidas tenciona a Comissa(cid:152)o tomar com base neste estudo e para assegurar que Sellafield na(cid:152)o provoque nova polui(cid:231)a(cid:152)o radioactiva? Resposta dada pela Sra Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (20 de Outubro de 1997) Remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ sua pergunta oral H-656/97, no per(cid:14)·odo de perguntas da sessa(cid:152)o de Setembro de 1997 (1) do Parlamento. (1) Debates do Parlamento (Setembro de 1997). (98/C 102/224) PERGUNTA ESCRITA E-2925/97 apresentada por Patricia McKenna (V) ao Conselho (16 de Setembro de 1997) Objecto: Presta(cid:231)a(cid:152)o de forma(cid:231)a(cid:152)o pelos EUA ao exe·rcito do Ruanda O quotidiano france(cid:136)s Le Monde de 28 de Agosto de 1997 indica que o exe·rcito dos EUA esta· a dar instru(cid:231)a(cid:152)o de combate e de guerrilha ao exe·rcito ruande(cid:136)s de dominante tutsi. O mesmo jornal afirma ter conhecimento de um relato·rio do Penta·gono que o confirma. Segundo o referido relato·rio, o programa de instru(cid:231)a(cid:152)o militar ter-se-a· iniciado em 1994, encontrando-se actualmente nove militares dos EUA a formar 60 oficiais do Ruanda. O exe·rcito do Ruanda foi acusado do massacre de centenas de milhares de hutus no Leste do Zaire Procedeu o Conselho a quaisquer investiga(cid:231)o(cid:152)es junto das autoridades dos EUA sobre este relato·rio? Na(cid:152)o considera o Conselho que esta coopera(cid:231)a(cid:152)o militar podera· de alguma forma constituir uma infrac(cid:231)a(cid:152)o ao embargo sobre armamento imposto pela ONU ao Ruanda? Que medidas tenciona o Conselho tomar sobre este assunto?