title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöstä Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeissa

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •it * Bryssel, 10. 09. 1997 KOM(97)453 lopuit KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN YHTEISTYÖSTÄ EUROOPAN LAAJUISEN LIIKENNEVERKON HANKKEISSA TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN YHTEISTYÖSTÄ EUROOPAN LAAJUISEN LIIKENNEVERKON HANKKEISSA 1. Johdanto 2. Yhteisön toimielinten toimintaa koskevat suositukset " 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Julkiset hankinnat Kilpailupolitiikka Rahoitusinstrumenttien kehittäminen Uutta luovia tapoja hankkeiden tukemiseksi EU:n tasolla Verkosta saatavat ja Euroopan laajuiset edut sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta 3. Korkean tason asiantuntijaryhmän muita suosituksia 4. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan soveltaminen: mahdolliset kokeiluhankkeet Päätelmät • ^4 TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN YHTEISTYÖSTÄ EUROOPAN LAAJUISEN LHK1NNEVERKON HANKKEESSA 1. Johdanto 1. Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä perustettiin syyskuussa 1996 komission jäsen Neil Kinnockin tehtyä asiaa koskevan aloitteen, jonka liikenneasioiden neuvosto hyväksyi. Ryhmä koostui kaikkien liikemieinfrastruktuuripalvelujen tarjoamisesta kiinnostuneiden yksityisen sektorin ja jäsenvaltioiden liikenneministerien nimeämistä julkisen sektorin edustajista sekä Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) edustajista. Ryhmän kertomus valmistui toukokuussa, ja komission jäsen Neil Kinnock esitteli kertomuksen1 kesäkuussa järjestetyssä liikenneasioiden neuvostossa. 2. Korkean tason asiantuntijaryhmän tehtävänä oli tarkastella, miten yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyöhankkeiden laajuisen lökermeverkon toteuttamista. Ryhmän mielestä yhteistyöhankkeilla on merkittävä asema tässä kehityksessä. avulla voitaisiin nopeuttaa Euroopan 3. Komission hyväksyy täysin ryhmän suositukset. Julkisten määrärahojen rajallisuuden vuoksi Euroopan laajuisten verkkojen nopeampi toteuttaminen edellyttää todellisten julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden kiireellistä kehittämistä, jotta saataisiin käyttöön lisärahoitusta ja parannettaisiin hankkeiden kustannustehokkuutta ja siten niiden taloudellista elinkelpoisuutta. Tämä merkitsee sitä, että julkisen tuen tarve vähenee. 4. Tässä tiedonannossa määritetään, miten komissio aikoo noudattaa niitä suosituksia, jotka liittyvät välittömästi sen toimivaltaan. Lisäksi tiedonannossa esitellään joukko komission alustavasti yksilöimiä hankkeita, joihin voitaisiin kehityksen nopeuttamiseksi soveltaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa korkean tason asiantuntijaryhmän määrittämällä tavalla. 5. Euroopan laajuiset verkot ovat yhtenäismarkkinoiden ohella EU:n pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja kasvun - ja siten pitkäaikaistyöllisyyden - varmistamisen keskeinen osa tekijä. Tämän vuoksi tiedonannossa tehdyt ehdotukset ovat merkittäviä Euroopan työllisyysstrategian kehittämisen kannalta, mikä on nimetty unionin tärkeäksi painopistealueeksi. Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden yksityisen ja julkisen sektorin rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän loppukertomus (VII/3 21/97) 2. Yhteisön toimielinten toimintaa koskevat suositukset Tässä jaksossa komissio esittää vastauksensa niihin korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksiin, jotka koskevat komission toimintaa. Ryhmän suositukset on kursivoitu ja lihavoitu. 2. 1 Julkiset hankinnat Julkisia hankintoja koskevan EY:n lainsäädännön, erityisesti julkisia rakennusurakoita koskevan direktiivin sekä vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintasopimuksia koskevan direktiivin soveltamista on selkeytettävä. Komission olisi laadittava selkeyttää liikenneinfrastruktuuria koskevien sopimusten myöntämisen yhteydessä noudatettavia julkisia hankintamenettelyjä. suuntaviivoja, voitaisiin erityisiä joiden avulla Julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti tarjousmenettely saattaa olla tarpeellinen hankkeiden kehittelyn kaikissa vaiheissa riippuen siitä, miten julkishallinnon viranomaiset suhtautuvat yksityisen sektorin osallistumiseen. Ne voivat liittyä pieniä palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, joita tehdään teknisten toteutettavuustutkimusten tai liikenne-ennusteiden laatimiseksi, tai paljon kalliimpiin käyttöoikeusurakkasopimuksiin, jotka koskevat infrastruktuurin rakentamista, rahoittamista ja/tai käyttöä. Yksityisen sektorin huolenaiheita ja tiettyjä EU:n hankintasääntöjen erityiskohtia on tutkittu sellaisen lainsäädännöllisen kehyksen edistämiseksi, jonka keskeisiä tekijöitä olisivat joustavuus, avoimuus, neuvottelut ja tarjouspyynnöt. Korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmiä sisällytetään parhaillaan julkisia hankintoja koskevasta vihreästä kirjasta käytävään kuulemismenettelyyn sen tärkeänä osana. Komissio aikoo esittää lähiaikoina julkisia hankintoja koskevan tiedonannon, joka muodostaa kehyksen julkisista hankinnoista annetun lainsäädännön soveltamista infrastruktuurihankkeisiin koskeville suuntaviivoille. Tiedonanto kattaa seuraavat aihepiirit: * Julkisia rakennusurakoita koskevan direktiivin (93/37/ETY) ia vesi- ia energiahuollon, liikenteen ia teletoiminnan alan hankintoja koskevan direktiivin (93/38/ETY) välinen suhde on jotka sovellettava. Useimmiten saattavat olla merkityksellisiä On olemassa kaksi direktiiviä, suurempien infrastruktuurihankkeiden kannalta. Nämä ovat rakennusurakoita koskeva direktiivi ja vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskeva direktiivi, joissa annetaan erilaisia tarjousmenettelyjä koskevia säännöksiä. Suuntaviivoissa selvitetään, kumpaa näistä direktiiveistä (julkishallinnon viranomainen, joka ei harjoita jotain direktiivin 93/38/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaista toimintaa) luonteen vuoksi sovelletaan julkisia rakennusurakoita koskevaa direktiiviä. Näin ollen kyseisen direktiivin 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti julkisen käyttöoikeusurakan saaja voisi vapaasti tehdä julkisia rakennusurakoita koskevia sopimuksia sellaisten yritysten kanssa, jotka ovat muodostaneet yhteenliittymän tehdäkseen tarjouksen käyttöoikeusurakasta, tai niihin sidossuhteessa olevien yritysten kanssa. Lisäksi, jos rakennusurakoihin sovelletaan direktiiviä 93/37/ETY, poikkeus koskee myös varsinaisen urakan toteuttamiseen liittyviä tavarahankintoja, koska näitä hankintoja voidaan pitää urakkakokonaisuuteen sisältyvinä (vrt. direktiivin 93/37/ETY 6 artiklan 5 kohta). hankintaviranomaisen Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan aloilla, joissa sovelletaan direktiiviä 93/38/ETY, hankintayksikölle on jätetty huomattavasti joustonvaraa noudatettavien tarjousmenettelyjen valinnassa. Hankintayksikkö voi esimerkiksi kilpailupyynnön jälkeen valita neuvottelumenettelyn, jolloin se voi neuvotella mahdollisten urakoitsijoiden kanssa sopimuksia tehtäessä (ks. direktiivin 93/38/ETY 20 artiklan 1 kohta). Lisäksi on mahdollista tehdä niin sanottuja puitesopimuksia pitkäaikaisen suhteen luomiseksi hankintayksikön ja sen yhteistyökumppaneiden välillä (ks. direktiivin 93/38/ETY 1 artiklan 5 kohta). * Julkisen ia "yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskevien sopimusten muut osa-alueet On syytä pitää mielessä, että EY:n nykyinen julkisia hankintoja koskeva järjestelmä koskee ainoastaan sopimusten tekemistä edeltäviä vaiheita. Tämän vuoksi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskevien sopimusten elinkaaren eräät tärkeimmät osa-alueet riippuvat yksityisen sektorin osanottajien mukaan edelleen säännöistä, joita ei ole edes julkisten hankintojen osalta yhdenmukaistettu Euroopan tasolla (kaikille tarjoajille myönnetyt korvaukset, maksujen ja rahoituksen tasapaino, eritelmät jne. ) Näin ollen niiden yhteydessä noudatetaan ainoastaan kulloistakin kansallista lainsäädäntöä ja EY:n kilpailusääntöjä. * Julkisen vuoropuhelu ia suunnitteluvaihe ia yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tekninen Yksityisen sektorin toinen tärkeä huolenaihe oli hankkeen alkuvaiheiden - suuntaviivojen määrittämisen ja suunnittelun - järjestäminen tarkoituksenmukaisella tavalla, jotta tekninen vuoropuheluja tarjoajien henkisen omaisuuden suojelu voitaisiin sovittaa yhteen. Komission mielestä tekninen vuoropuhelu on mahdollista, jos se ei estä kilpailua mahdollisten urakoitsijoiden välillä (ks. direktiivin 93/38/ETY 4 artiklan 2 kohta: "Hankintayksiköiden on huolehdittava, ettei ketään tavarantoimittajaa, urakoitsijaa tai palvelujen suorittajaa syrjitä", sekä Maailman kauppajärjestön WTO:n julkisia hankintoja koskevan sopimuksen VI artiklan 4 kohta2). Jos mahdollisen urakoitsijan kanssa käydyn teknisen vuoropuhelun vuoksi tarjouspyyntöä ei julkaistaisi tai jos käytettäisiin syrjiviä eritelmiä, komissio pitäisi tätä menettelyä ilmeisenä rikkomuksena. Muissa tapauksissa olisi tutkittava asian liittyviä tosiseikkoja. Hankkeen kehittämiseen liittyviä yksityisellä sektorilla laadittuja innovatiivisia teknisiä ratkaisuja ja suunnitteluvaiheen tasapuolisuutta voidaan suojella nykyisen patentteja ja tarjousasiakirjoihin mallisuojaa koskevan eurooppalaisen lainsäädännön avulla yhdessä sisällytettävien riittävien suojalausekkeiden kanssa, mutta vastaavaa suojaa ei kuitenkaan voida taata teknisen vuoropuhelun yhteydessä, joka on luonteeltaan epävirallista. Jotta hankintamenettelyjä voitaisiin parantaa ottamalla yksityisten sektorin huolenaiheet huomioon tarjousasiakirjoissa, ryhmä suositteli "suunnittelukilpailumallin" soveltamista, jossa säädetään suorien palkkioiden maksamisesta suunnitteluideoista, joita yksityisen sektorin toimijat esittävät julkisen ja yksityisen sektorin yleisen yhteistyöhankkeen alkuvaiheessa (ks. direktiivin 92/50/ETY 13 artikla sekä direktiivin 93/38/ETY 23 artikla). Tällainen lähestymistapa edistäisi mahdollisten tarjoajien osallistumista kilpailuun, koska niillä olisi siten. 2 "Osapuolet eivät kilpailua estävällä tavalla pyri hankkimaan tai ota vastaan neuvoja, joita voidaan käyttää tiettyyn hankintaan liittyvien eritelmien valmistelussa, sellaiselta yritykseltä, jolla saattaa olla kaupallisia etuja hankinnasta. " mahdollisuus saada takaisin ainakin osa hankkeen suunnittelusta aiheutuneista kustannuksista, ja kilpailun avulla voitaisiin lisäksi valita parhaat ajatukset yhtäläisin perustein. "Suunnittelukilpailun" avulla hankkeesta vastaava viranomainen voisi päättää hankkeen laajoista suuntaviivoista. Tämän jälkeen se voisi valmistella käyttöoikeusurakkaa koskevan sopimuksen tekemistä realistisen, mutta haastavan hankkeen pohjalta ja antaa tarjousasiakirjat toisessa vaiheessa, joka perustuu asiasta kiinnostuneille käyttöoikeusurakan saajille rakentamista ja toimintaa koskeviin ehdotuksiin. 2. 2 Kilpailupolitiikka EY:n kilpailulainsäädännön soveltaminen on aiheuttanut hämmennystä ja epävarmuutta mahdollisten julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppaneiden keskuudessa, Ryhmä suositteli, että Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitettyyn komission kertomukseen (KOM(95) 571, joulukuu 1995, liite II) sisältyviä lainsäädännön soveltamista koskevia nykyisiä suuntaviivoja olisi kehitettävä säännösten soveltamisen selkeyttämiseksi edelleen. * Käyttöoikeudet ia kapasiteetin varaaminen Tämän rautatieinfrastruktuurihankkeita koskevien nykyisten suuntaviivojen selventämistä. tiedonannon ohella esitetään erillinen tiedonanto3, joka koskee uusia Tässä kilpailua koskevassa tiedonannossa pyritään erityisesti selventämään niitä edellytyksiä, joiden mukaisesti kilpailusääntöjä voidaan soveltaa kapasiteetin varaamiseen. Siinä pyritään myös löytämään ratkaisuja ongelmaan, kuinka voidaan maksimoida rautatiehankkeiden taloudellinen kannattavuus takaamalla samalla infrastruktuurin syrjimätön käyttövapaus. Vaikka suuntaviivoissa selvennetään kilpailusääntöjen soveltamista on jokainen tapaus punnittava erikseen sen omista lähtökohdista käsin, koska hankkeet ovat monimutkaisia ja usein hyvin erityisluonteisia. Näin ollen erityisesti kilpailusääntöjen yhteydessä on suositeltavaa ottaa ajoissa yhteyttä komission asianomaisiin yksiköihin ja neuvotella niiden kanssa. Laajemman keskustelun edistämiseksi sekä eri näkökohtia koskevien lisätietojen ja neuvojen saamiseksi asiasta kiinnostuneita (sekä julkisia että yksityisiä toimijoita) rohkaistaan ottamaan aktiivisesti yhteyttä asianomaisiin komission yksiköihin hankkeen kehittämisen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. * Valtiontuet sektorin rahoittaman on yleinen Julkisen talouspoliittinen toimenpide, eikä se siten tavallisesti kuulu valtiotukia koskevien sääntöjen piiriin edellyttäen kuitenkin, että infrastruktuuri on mahdollisten kilpailijoiden käytettävissä yhteisön lainsäädännön mukaisesti4. Jos valtio rahoittaa infrastruktuurin yhteistyössä julkisen liikenneinfrastruktuurin rakentaminen Selvennys komission suosituksiin kilpailusääntöjen soveltamiseksi uusiin infrastruktuurihankkeisiin KOM(97). Joihinkin tapauksiin saattaa liittyä intermodaalista kilpailua koskevia näkökohtia. Komissio katsoo, että näitä olisi parasta käsitellä infrastruktuurin käyttömaksuja koskevan yhteisön kehyksen kautta. Komissio aikoo laatia aiheesta valkoisen kirjan ensi vuonna. sektorin kanssa, hankkeeseen saattaa kuitenkin liittyä EY:n kilpailulainsäädäntöä koskevia näkökohtia. Tällaisissa tapauksissa julkinen tuki voidaan usein järjestää siten, että se on valtiontukia koskevien sääntöjen mukainen. Yksi parhaista tavoista varmistaa näiden sääntöjen nouckttaminen on järjestää syrjimättömiä ja kaikille todellisille ja^ mahdollisille tarjoajille avoimia tarjouskilpailuja Tällä tavoin taataan, että julkinen tuki vastaa hankkeen toteuttamiseen tarvittavaa vähimmäismäärää. Myös tässä yhteydessä on syytä neuvotella hyvissä ajoin komission asianomaisten yksiköiden kanssa sen varmistamiseksi, että hanke on kaikkine ominaispiirteineen yhteisön lainsäädännön mukainen. 2. 3 Rahoitusinstrumenttien kehittäminen Euroopan laajuisia verkkoja käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä suositteli rakenteeltaan toissijaisia lainoja ja alkuvaiheen lainajärjestelyjä keinoina selvitä toiminnan epävarmojen kassavirtojen aiheuttamista riskeistä. Asiantuntijaryhmä suositteli myös oman pääoman ja erityisesti oman pääoman kaltaisen rahoituksen saatavuuden lisäämistä Euroopan infrastruktuurihankkeissa. alkuvaiheen * Rakenteeltaan toissijaiset lainat ia alkuvaiheen lainajärjestelyt tuottoisia, mutta niiden Ryhmä pani merkille, että monet suuret liikermeirifrastrulduurihankkeet ovat pitkällä aikavälillä tuotto on alhainen välittömästi hankkeiden loppuunsaattamisen jälkeen. Tämän vuoksi on vaikea koota toimivia rahoituspaketteja hankkeille, jotka on tarkoitus toteuttaa julkisen sektorin rajallisen taloudellisen tuen turvin. Toiminnan alkuvaiheessa, jolloin velkataakka ja lainanhoitovelvoitteet ovat suurimmillaan, hankkeen tuotto on alhaisimmillaan, ja rahoittajan tilanne on hyvin epävarma. Ryhmän mielestä rakenteeltaan toissijaiset lainat ja alkuvaiheen lainajärjestelyt soveltuvat parhaiten näiden ongelmien ratkaisemiseen. Komissio toteaa, että sen lisäksi, että näitä välineitä mahdollisesti kehitetään yksityisellä sektorilla, tällaisia välineitä voitaisiin kehittää yhteisön rahoituslaitosten yhteydessä yhteisön varojen tuella, jos se osoittautuu tarpeelliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi. toissijaisten lainojen ensisijaisuutta voidaan verrata Rakenteeltaan tavanomaisiin panlddlamoihin, mutta niiden maksuaikaa on pidennetty (20-30 vuoteen) ja niihin sisältyy aika, jolloin lainaa ei tarvitse lyhentää. Tällöin lainan kuolettamista voidaan lykätä siihen saakka, kunnes liikepankilta otettu laina on olennaisilta osin maksettu takaisin. Tämä täydentävä lainan kuoletusrasitetta hajauttamalla sen pidemmälle aikavälille. lainainstrumentti pienentäisi Alkuvaiheen lainajärjestelyt ovat kuoletusvapaita lainoja tai jatkuvia luottoja, jotka on myönnetty hankkeen varhaisen toimintavaiheen ajaksi. Nämä alkuvaiheen lainat muutetaan määräaikaislainoiksi ja myydään liikepankeille toissijaisilla lainamarkkinoilla heti, kun hanke on taloudellisesti vakaa. Siten tällaisten lainojen lisäetuna olisi mahdollisuus julkisten varojen nopeaan kierrättämiseen. Lisäksi lainojen myyminen myöhemmin edistäisi toissijaisten lainamarkkinoiden luomista Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainoitusta varten, mikä lisäisi uusien liikepankkien halukkuutta myöntää lainoja liikennehankkeille. Komissio toteaa, että EEP on jo yhteistyössä EIR:n kanssa myöntänyt rajallisen määrän rakenteeltaan toissijaisia lainoja. Komissio kehottaa EIP:ia ja EIR:oa lisäämään tällaisen toiminnan määrää ja kehittämään alkuvaiheen lainajärjestelyjä kiinteässä yhteistyössä liikepankkien luotonantajien kanssa Amsterdamin Eurooppa-neuvosto kehotti ElP. ia lisäämään erittäin pitkäaikaisten lainojen myöntämistä suurten infrastruktuurihankkeiden ja erityisesti Essenin Eurooppa-neuvostossa yksilöityjen ensisijaisten hankkeiden yhteydessä. Komissio suhtautuu myönteisesti korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksiin ja ehdottaa, että tarkasteltaisiin lähemmin mahdollisuutta luopua täysien takuiden vaatimisesta Euroopan laajuisille verkoille myönnettäville lainoille valikoiduissa tapauksissa. Euroopan laajuiselle liikenneverkolle varattuja määrärahoja voidaan tarpeen mukaan käyttää tukena tässä suhteessa ja niistä voidaan myöntää korkotukia ja varoja lamatakuumaksiûhin. * Pääomalaina ia oma pääoma Asiantuntijaryhmä totesi, että Euroopan markkinat pääomalainojen tai välirahoituksen myöntämisessä infrastruktuuri-investointeihin ovat rajalliset, eikä infrastruktuurihankkeissa voida siten hyödyntää esimerkiksi vakuutusyhtiöiden kaltaisten institutionaalisten sijoittajien tarjoamaa rahoituskapasiteettia. Komissio tunnustaa, että tasapainoinen rahoitusrakenne selkeine pääomakerrosmmineen ja pääomalainoineen on laajojen infrastruktuurihankkeiden yhteydessä olennaisen tärkeää pankkilainojen saamiseksi. Yhteisössä tällaisen rahoituksen saatavuus on toistaiseksi erittäin rajallista. Tämä näyttää olevan merkittävä puute infrastruktuurin rahoitukseen liittyvillä markkinoilla. Välirahoitus (eli pääomalainat tai oman pääoman kaltainen rahoitus) on hankkeen riskien pienentäjänä ensisijainen omaan pääomaan nähden, mutta toissijainen pankkilainaan verrattuna. Se täydentää omaa pääomaa ja täyttää oman pääoman ja pankkilainan välisen kuilun. Se suojaa pääomaa riskeiltä ja helpottaa siten pankkilainojen hankkimista hankkeiden toteuttamiseen. Pääomalaina voisi toimia lukuisissa infrastmktuurihankkeissa kannustimena, jonka avulla hankkeen rahoittaminen saadaan käyntiin. Omalla pääomalla tarkoitetaan varoja, joita osakkaat ovat valmiit sijoittamaan hankkeeseen. Se on rahoituspaketin ensimmäinen osatekijä ja mahdollistaa pankkilainan ottamisen, koska se on kaiken velkarahoituksen perusta. Oman pääoman kokoaminen on näin ollen olennaisen tärkeää yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyöhankkeiden onnistumisen kannalta. Voidaan ajatella, että tällaisia rahoitusinstrumentteja todennäköisesti kehittyy ajan myötä kun rahoitettavien hankkeiden määrä kasvaa. Käytännössä tällaisen rahoituksen puute kuitenkin estää Euroopan laajuisten hankkeiden oikea-aikaisen kehittämisen. Komission mielestä näiden rahoitusinstrumenttien saatavuutta olisi siten pyrittävä edistämään. Komissio aikoo tutkia yhdessä EIP:n ja EIR:n kanssa Euroopan laajuisiin verkkoihin kohdistetun välirahaston perustamista. Rahaston rohkaisee institutionaalisten sijoittajien osallistumista Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamiseen markkinoiden vakuututtua hankkeiden elinkelpoisuudesta. Rahasto olisi rajattu julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeisiin, ja institutionaaliset sijoittajat vastaisivat suurimmasta osasta sen pääomaa. Yhteisön osallistuminen tapahtuisi nykyisten rahoitusnäkymien rajoja noudattaen. Komissio on jo aloittanut rahoitusmarkkinoiden kanssa alustavan vuoropuhelun julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden välirahaston perustamisesta. toimia kannustimena, tarkoituksena olisi joka 2. 4 Uutta luovia tapoja hankkeiden tukemiseksi £U:n tasolla Yhteisön olisi tarkasteltava innovatiivisia tapoja tukea julkisista varoista Euroopan laajuisia verkkoja koskevia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita. Komission olisi laadittava aloitteita ElPmja EIR:n teknisen tuen avulla, jotta voitaisiin varmistaa Euroopan laajuisille verkoille varattujen määrärahojen ja yhteisön rahoituslaitosten myöntämien julkisten varojen mahdollisimman tehokas ja yhteensovitettu käyttö. Jäsenvaltioiden olisi luonnollisesti tuettava näitä aloitteita. Komissio tukee tätä suositusta mutta haluaa korostaa, että jos komissio (yhteistyössä EIP:n ja EIR:n kanssa) haluaa toimia aloitteellisemmin tällä alalla, tämän on tapahduttava noudattaen täysin sitä periaatetta, että ensisijainen vastuu infrastruktuurien kehittämisestä kuuluu jäsenvaltioille. Tämän alan toimenpiteitä voidaan siten toteuttaa ainoastaan, jos kyseiset jäsenvaltiot tukevat niitä täysipainoisesti. Komission mielestä sen aloitteellisempi asema voisi olla hyödyllinen kahdella tavalla: 1) se kannustaisi yksityisen sektorin osallistumista hankkeen suunnitteluun varhaisessa vaiheessa ja edistäisi siten erityisesti kansainvälisissä hankkeissa tärkeimpien osapuolten yhteistoimintaa ja kehittämistyön jatkuvuutta; sen avulla voitaisiin varmistaa, että 2) tuen myöntäminen yhteisön eri rahoitusinstrumenttien kautta tapahtuu koordinoidusti ja yksittäisille hankkeille parhaiten soveltuvalla tavalla. Tällä tavoin yhteisön rahoitusinstrumenttien vaikutus voidaan maksimoida. Käytettävissä olevat eri välineet voitaisiin yhdistää parhaiten esimerkiksi käyttämällä laajemmin joitakin yhteisön tuen muotoja, kuten EIR:n takuumaksujen rahoittamista. Tällaista lähestymistapaa voidaan soveltaa ainoastaan konkreettisiin tapauksiin. Tämä edellyttää sitä, että jokainen jäsenvaltio yksilöi erityishankkeet yhdessä komission kanssa. tutkivien Hanketta julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden näkökulmasta toteuttamiseen. jäsenvaltioiden olisi sitouduttava vakaasti hankkeen asianomaisten Hankkeiden kehitysvaiheella ei ole merkitystä, jos yksityisen sektorin osallisuus on jo osoitettu tai jos sitä suunnitellaan. Yksi Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisen ongelmista on useiden Essenissä hyväksyttyjen hankkeiden suhteellinen hidas edistyminen. Nämä 14 hanketta sisällytettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. heinäkuuta 1996 hyväksymien Euroopan laajuisten verkkojen suuntaviivojen liitteenä olevaan "erityishankkeiden" luetteloon5. Erityishankkeita käsiteltiin Cannesissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1995 ja viimeksi Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa, jossa EIP:ia kehotettiin myöntämään enemmän pitkäaikaisia ja "erityisesti Essenissä hyväksytyille ensisijaisille hankkeille". Nämä hankkeet ovat siten luonnollinen lähtökohta soveltuvia hankkeita yksilöitäessä, ja erityisesti sellaisessa vaiheessa olevat hankkeet, joissa yksityisen sektorin osallistuminen hankkeeseen on mahdollista, vaikka se ei vielä olisikaan toteutunut. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuva lähestymistapa soveltuu kuitenkin myös hyvin monenlaatuisiin Euroopan laajuisiin infrastruktuurihankkeisiin, joista osa on melko vaatimattomia, mikä saattaisi edistää julkisen sektorin voimavaroja vapauttamista niitä eniten tarvitsevien hankkeiden käyttöön. infrastruktuuriverkkojen toteuttamiseen lainoja 5 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi Komission osallistumisen tarkka muoto määräytyy yksittäisten hankkeiden perusteella. Eräs vaihtoehto saattaisi olla, että aivan alkuvaiheessa olevien hankkeiden osalta yksityiselle suunnittelukilpailuja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Toinen sektorille järjestettäisiin tärkeimpien osanottajien välille päätöksenteon vaihtoehto olisi helpottamiseksi. Sen avulla voitaisiin myös hyödyntää täysipainoisesti yhteisön rahoitusinstrumentteja rahoituspaketin suunnittelussa. Tässä yhteydessä ElP. n ja EIR:n osallistuminen keskusteluihin olisi myös todennäköisesti erittäin hyödyllistä. solmia yhteyksiä Kaikkia kysymyksiä ja esteitä voitaisiin tällöin tarkastella tosiasioiden perusteella ja konkreettisesti siten, että jokaisen tapauksen yhteydessä yksilöitäisiin ja tutkittaisiin yhteisön erityistoimien tarve. Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan budjettikohdan osalta asetuksen N:o 2236V956 6 artiklan (Hankkeiden valintaperusteet) 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa määrätään, että yhteisön tuen myöntämistä koskevassa päätöksessä olisi myös otettava huomioon "edistävä vaikutus, joka yhteisön tuella on julkiseen ja yksityiseen rahoitukseen". Siten yksityisen pääoman osuutta hankkeessa tarkastellaan jo nyt yhtenä rahoitustuen osatekijänä. Komissio aikoo hyödyntää kaikkia tämän säännöksen tarjoamia mahdollisuuksia ja se on valmis toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hankkeille, joita varten kehitetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöjärjestelmiä tai joiden yhteydessä tutkitaan tällaisen yhteistyön toteutusmahdollisuuksia, myönnetään riittävää taloudellista tukea Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevasta budjettikohdasta sekä tarvittaessa muista lähteistä. Tämä edellyttää nykyisten menettelyjen noudattamista, mukaan lukien rahoitustukea koskevan toimenpideluonnoksen toimittaminen Euroopan laajuisia verkkoja käsittelevälle rahoituskomitealle. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 d artiklan toisessa alakohdassa todetaan, että "niihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jotka koskevat jonkin jäsenvaltion aluetta, tarvitaan tuon jäsenvaltion hyväksyminen". Riittävän monen todellisen tarjoajan osallistuminen hankkeen tarjousvaiheisiin (mukaan lukien mahdolliset "hankkeen suuntaviivojen määrittelyä koskevat tarjouskilpailut") on olennaisen tärkeää varojen tehokkaan käytön kannalta. Suuria infrastmktuurihankkeita koskevien tarjousten valmisteluun liittyvät huomattavat kustannukset ovat kuitenkin merkittävä este laajamittaiselle osallistumiselle. Komissio aikoo tutkia, olisiko näissä erityistapauksissa laajuisia mahdollista myöntää parhaille liikenneverkkoja koskevasta budjettikohdasta. Tällaisen tuen myöntämiselle olisi luonnollisesti asetettava tiukat laatuvaatimukset. tukea Euroopan taloudellista tarjoajille Komissio aikoo tutkia, olisiko asetuksen N:o 2236/95 muuttamisesta kyseisen asetuksen 19 artiklan mukaisesti tehtäviin tuleviin ehdotuksiin sisällytettävä keinoja laajentaa julkisen ja yksityisen koskevasta budjettikohdasta myönnettävää mahdollista tukea. sektorin yhteistyöhankkeille Euroopan verkkoja laajuisia Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 2. 5 Verkosta saatavat ja Euroopan laajuiset edut sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta Ryhmä suositteli, että hankkeita arvioitaessa olisi otettava huomioon Euroopan laajuiset ja verkosta saatavat edut Komission olisi jäsenvaltioiden kanssa varmistettava, että riittävät tiedot ja sopivat menettelytavat olisivat käytettävissä mahdollisimman pian. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva Euroopan laajuinen tietokanta voisi olla hyödyllinen apuväline kaikille infrastruktuurin kehittämiseen osallistuville tahoille, ja sen välityksellä julkisen ja yksityisen sektorin toimijat voisivat käyttää hyväkseen aikaisemmista yhteistyöjärjestelmistä saatuja kokemuksia ja siten parantaa tulevien hankkeiden suunnittelua ja vähentää niiden kustannuksia. Komission olisi tutkittava mahdollisuuksia perustaa tällainen tietokanta ja edistettävä sitä aktiivisesti. Euroopan laajuiset ja verkosta saatavat edut sekä vastaavat vaikutukset ympäristöön ja turvallisuuteen ovat usein merkittäviä hankkeiden sosiaalis-taloudellisen tarpeellisuuden arvioinnissa ja ne voivat vaikuttaa päätöksiin, jotka koskevat hankkeiden jatkamista ja niiden rahoituslähteitä. (Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden arvioinnissa verkosta saatavia rahallisia ja sosiaalis-taloudellisia etuja on tietenkin punnittava suhteessa Euroopan laajuisen verkon ympäristö- ja turvallisuusvaikutuksiin). Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin liittyvien verkkovaikutusten arvioiminen edistäisi hankkeiden toteuttamista jakamalla kustannukset, hyödyt ja riskit tasapainoisesti Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseen osallistuvien julkisten ja yksityisten toimijoiden kesken. Rahallisten ja sosiaalis-taloudellisten tuottojen ja ympäristövaikutusten arviointi perustuu suurelta osin luotettavien liikennetilastojen saatavuuteen. Viranomaisten olisi saatettava yksityiskohtaisia ja luotettavia liikennetietoa kaikkien asianosaisten osapuolten käyttöön. Yhteisön olisi tutkittava mahdollisuuksia yhdenmukaistaa tiedon keräämiseen ja käsittelyyn liittyviä menetelmiä. Komissio aikoo siten tiivistää yhteisiä menetelmiä koskevaa tutkimustaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Sen tulokset tullaan tarpeen mukaan liittämään vuosia 1998 - 2002 koskevaan yhteisön tilasto-ohjelmaan. Tarjoamalla erittelyn ja analyysin aikaisemmista yhteistyöhankkeista julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta antaisi kaikille liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen osallistuville osapuolille mahdollisuuden saada tietoa muissa julkisen ja yksityisen sektorin yhteisissä infrastruktuurihankkeissa käytetyistä menettelytavoista ja taloudellisista, hallinnollisista ja oikeudellisista rakenteista. Komissio tutkii mahdollisuuksia perustaa Euroopan laajuinen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta. 10 3. Korkean tason asiantuntijaryhmän muita suosituksia Ryhmä esitti myös useita muita jäsenvaltioiden ja/tai yksityisen sektorin toimintaa koskevia suosituksia. Nämä suositukset perustuvat ryhmän yleiseen päätelmään, jonka mukaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden avulla voidaan hyödyntää yksityisen sektorin yrittäjyyteen ja hallinnointiin liittyviä taitoja sekä hankkia yksityisrahoitusta ja siten tehostaa varojen käyttöä Euroopan laajuisen verkkoinfrastruktuurin kehittämisessä. Komissio esittää näiden suositusten yhteydessä seuraavia huomioita: 3. 1 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö olisi aloitettava jokaisen hankkeen mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Korkean tason asiantuntijaryhmän alaryhmien yksityiskohtaisissa keskusteluissa kävi ilmi, että koko hankkeen kannalta suurimmat hyödyt saatiin silloin, kun yksityinen sektori oli osallistunut hankkeen suunnitteluun ja muuhun kehittämiseen ennen rakennusvaihetta tai tärkeimpiä rahoitusvaiheita. Useissa nykyisissä hankkeissa yksityisen sektorin osallistumista oli kuitenkin harkittu vasta rakennusvaiheessa, eikä niiden suunnitelmia voitu siten joustavasti muuttaa rahoituksen asettamien rajoitusten mukaisesti. 3. 2 Julkisen sektorin on heti hankkeen alussa määritettävä selkeästi hankkeen tavoitteet. Kun yksityisen sektorin halutaan sitoutuvan hankkeeseen, on olennaisen tärkeää, että julkinen sektori sitoutuu yhtä lailla hankkeen kehittämiselle asetettuihin tavoitteisiin. Muussa tapauksessa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden kustannushyötyjä ei ehkä voida täysin saavuttaa, ja hankkeen taloudellinen elinkelpoisuus voi vaarantua. 3. 3 Väliaikaisten projektiyhtiöiden perustaminen tiettyä hanketta varten on usein paras lähestymistapa. Jäsenvaltioiden olisi poistettava kaikki esteet tällaisten yhtiöiden perustamiselta. luoda Kuten kertomuksessa todetaan, tiettyä hanketta varten perustetut yhtiöt muodostavat vakaan luottamukselliset kehyksen, jonka yhteydessä eri osapuolten välille voidaan työskentelysuhteet. Erityisesti kahden tai useamman kansallisen hallituksen tukemissa valtioiden rajat ylittävissä hankkeissa on järkevää perustaa yksi taho vastaamaan koko hankkeen teknisestä, taloudellisesta ja kaupallisesta toteutuksesta. Komissio suosittelee, että tällaiseksi välineeksi perustettaisiin hankkeen kehittämisen alkuvaiheessa eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY), jossa olisi mukana myös yksityinen sektori. Komissio toivoo, että eurooppalaisen yhtiön perussäännöt (EYP) hyväksytään nopeasti, kun otetaan huomioon Davignonin työryhmän avaamat uudet mahdollisuudet sekä Amsterdamin Eurooppa-neuvoston ennakoitu sisämarkkinoiden nopeutettu menettely. Valtioiden rajat ylittävissä hankkeissa on perustettava lisäksi erityinen hallitustenvälinen komissio. Yhden tahon nimeäminen hankkeen rahoittajien ja julkishallinnon viranomaisten yhteyspisteeksi helpottaa myös hankkeen kehittämistä. toimintasuunnitelmassa tukemassa 11 3. 4 Julkisen sektorin olisi vastattava poliittisista riskeistä, ja näiden riskien määrittämiseksi ja vähentämiseksi olisi kehitettävä yhteisiä lähestymistapoja. [yksityisen ja julkisen sektorin] olisi periaatteessa vastattava niistä riskeistä, joihin ne voivat parhaiten vaikuttaa ja joiden hallinta on eniten niiden etujen mukaista. Suuret mfrastmktuurihankkeet, jollaisia suurin osa Euroopan laajuisista verkkoja koskevista hankkeista on, edellyttävät julkisen sektorin merkittävää sitoutumista erityisesti hankkeiden kehittämisen alkuvaiheessa. Tällaisen sitoutumisen puute kasvattaa vähintään hankkeen kustannuksia huomattavasti. On ymmärrettävää, että molemmat sektorit haluavat toisen kantavan mahdollisimman suuren osan riskeistä, koska riskit merkitsevät kustannuksia. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhanke on kuitenkin nimenomaan yhteistyötä, jossa kummankin osapuolen etujen mukaista on vähentää riskejä mahdollisimman paljon. Sillä sektorilla, joka pystyy parhaiten vähentämään riskejä, on myös parhaat mahdollisuudet hallita niitä. Näin ollen julkisen sektorin on vastattava poliittisista muutoksista, kun taas liikenteeseen liittyvät riskit kuuluvat yleensä yksityiselle sektorille. Parannettu riskien jakaminen tehostaa varojen käyttöä ja hankkeen hallinnointia sekä vaikuttaa sen tuen määrään, joka hankkeelle myönnetään Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevasta budjettikohdasta. Ympäristönsuojelunäkökohtia olisi tarkasteltava strategisesti. hankkeen 3. 5 suunnittelun mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Komissio kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön asiaa koskevan EY:n lainsäädännön. Jos tällä hetkellä käsiteltävänä olevia hankkeita ei arvioida tämän lainsäädännön mukaisesti, ne todennäköisesti viivästyvät ja joutuvat epävarmaan asemaan myöhemmin hankkeen kannalta kriittisemmissä vaiheissa. Komissio toteuttaa jo parhaillaan tarvittavia toimenpiteitä sopivien strategista menetelmien kehittämiseksi koko Euroopan ympäristöarviointia ja verkon liikennekäytävien ympäristöarviointia varten, kuten Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vaaditaan. Tämä mahdollistaa ympäristönäkökohtien paremman huomioon ottamisen verkon kehittämisen varhaisessa suunnitteluvaiheessa. liikenneverkon laajuisen 3. 6 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita olisi toteutettava useiden ensisijaisten [ja muiden] hankkeiden yhteydessä. jotta julkisen sektorin määrärahoja voitaisiin vapauttaa käytettäväksi [muissa Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa] hankkeissa. On selvää, että kun yksityinen sektori antaa käyttöön taitoja ja voimavaroja, joista julkinen sektori joutuisi muussa tapauksessa vastaamaan, nämä julkisen sektorin voimavarat voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen. Tämän ansiosta on puolestaan mahdollista kehittää useampia hankkeita, joille voidaan antaa tarvittavaa julkisen sektorin tukea. 12 4. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvan soveltaminen: mahdolliset kokeiluhankkeet lähestymistavan Tarkasteltuaan omaa toimintaansa koskevia suosituksia komissio on pyrkinyt alustavasti yksilöimään joitakin tunnettuja Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviä hankkeita, joihin voitaisiin soveltaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa. Tämä on tehty vastauksena kertomuksen esitettyihin seurantatoimia koskeviin suosituksiin. Tavoitteena ei missään nimessä ole laatia uutta luetteloa ensisijaisista hankkeista, vaan pikemminkin yksilöidä mahdolliset julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeet nykyisten ensisijaisten hankkeiden joukosta. Liitteessä mainitut hankkeet on yksilöity jäsenvaltioiden aikaisemmin toimittamien tietojen tai komission käymien keskustelujen perusteella. Erityisesti järjestelmien valinnassa on sovellettu ja sovelletaan seuraavia perusteita: a) kyse on taloudellisesti elinkelpoisista Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvistä hankkeista tai hankkeiden osista, jotka liittyvät tunnustettuun Euroopan laajuiseen verkkoon, b) kyseinen jäsenvaltio on sitoutunut vakaasti ja nimenomaisesti soveltamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, c) mahdollinen tuottovirta on nähtävissä hankkeen alusta saakka, ja d) järjestelmä muodostaa kriittisen vaiheen/osan parhaillaan toteutettavasta hankkeesta tai se sijoittuu valtioiden rajat ylittävälle väylälle. On syytä korostaa, että tämä on vasta erittäin alustava yritys hankkeiden yksilöimiseksi. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä toteutettavat toimet, ja näistä ja muista hankkeista keskustellaan ja sovitaan komission kanssa käytävissä jatkuvissa keskusteluissa. Yksilöidyt hankkeet voidaan jakaa kahteen ryhmään: aivan kehitysvaiheen alussa olevat ja pidemmälle edistyneet hankkeet. Hankkeet on luetteloitu liitteessä 1. Komission aikoo näiden hankkeiden osalta toteuttaa yhdessä EIP:n ja EIR:n kanssa erityisiä toimia auttaakseen jäsenvaltioita pääsemään varhaisessa vaiheessa sopimukseen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön rakenteista ja rahoituksesta. 13 5. Päätelmät Korkean tason asiantuntijaryhmä oli yhtä mieltä siitä, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeet ovat olennaisen tärkeitä Maastrichtin sopimuksen mukaisten Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämisessä. Komissio on aikaisemmin kertonut neuvostolle saavutetusta edistyksestä, joka on ollut ennakoitua hitaampaa jopa niiden hankkeiden osalta, joiden kehittämistä on pidetty ensisijaisena. Komissio toteuttaa siten kiireellisesti korkean tason asiantuntijaryhmän komissiolle suosittelemia toimenpiteitä helpottaakseen useampien yhteistyöhankkeiden toteuttamista Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä. Komissio kehottaa muita toimielimiä omaksumaan korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmät ja tukemaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden kehittämistä Euroopan laajuisten liikenneverkkohankkeiden toteuttamisen nopeuttamiseksi. Erityisesti komissio kehottaa jäsenvaltioita yksilöimään pikaisesti erityishankkeet, joihin voitaisiin soveltaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa. laajuisten täysin Euroopan liikenneverkkojen kehittämistä koskevissa Noudattaen suuntaviivoissa määritettyjä prioriteetteja komissio on yksilöinyt jäsenvaltioiden näkemysten perusteella useita hankkeita tai hankkeiden osia, joissa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan noudattaminen vaikuttaisi tarkoituksenmukaiselta. Komission ja muiden toimielinten on näiden ja muiden mahdollisesti myöhemmin yksilöitävien hankkeiden osalta pyrittävä edistämään sitä, että hankkeiden varhaisessa vaiheessa päästäisiin sopimukseen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön rakenteesta siten, että yksityisellä sektorilla olisi johtava aseina tämän rakenteen kehittämisessä. Kulloinkin valittava lähestymistapa riippuu jokaisen tapauksen erityisolosuhteista. Komissio kehottaa lisäksi muita yhteisön toimielimiä panemaan merkille, että se (1) ehdottaa uudistettujen suuntaviivojen laatimista EY:n julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön koskeviin käyttöoikeusurakkasopimuksiin, liikenneinfrastruktuuria soveltamisesta (2) on tarkistanut nykyisiä EY:n kilpailulainsäädännön soveltamista koskevia suuntaviivoja tavoitteena niiden selkeyttäminen edelleen; neuvostolle on esitetty tätä asiaa koskeva erillinen tiedonanto, (3) on aloittanut keskustelut EB°:n ja EIRn kanssa rakenteeltaan toissijaisten lainojen ja alkuvaiheen lainajärjestelyjen mahdollisesta kehittämisestä, (4) selvittää yhdessä EIP:n ja EIRn kanssa mahdollisten yksityisen sektorin investoijien kantaa Euroopan laajuisiin verkkoihin kohdistuvan välirahaston perustamiseen, (5) (6) tutkii yhdessä EIP:n ja EIR:n kanssa mahdollisia innovatiivisia ja kannustavia keinoja Euroopan laajuisten verkkohankkeiden tukemiseksi, tarkastelee mahdollisia menetelmiä hankkeiden etujen arvioimiseksi Euroopan tasolla (myös strategisesta ympäristönäkökulmasta käsin) tavoitteena niiden käyttö Euroopan laajuisten verkkojen määrärahojen tason arvioimisessa, sekä tutkii mahdollisuuksia perustaa liikenneinfrastruktuurin yhteistyöhankkeita koskeva eurooppalainen tietokanta. 14 Jäsenvaltioita kehotetaan lisäksi ponnistelemaan voimakkaasti niiden suositusten toteuttamiseksi, jotka edellyttävät niiden toimenpiteitä. Näin ollen komissio toivoo, että jäsenvaltiot: (1) pyrkivät ottamaan yksityisen sektorin mukaan infrastmkmurihankkeiden kehittämiseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, (2) poistavat kaikki esteet väliaikaisten projektiyhtiöiden perustamiselta, erityisesti rautatieliikenteen alalla, (3) jatkavat rautatieteollisuuden uudistamista komission valkoisessa kirjassa määritettyjen suuntaviivojen mukaisesti, (4) toimivat mahdollisimman tiiviissä yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa kehittääkseen uusia sekä nykyisiä rahoitusinstrumentteja, jotka soveltuvat infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen, (5) ottavat ympäristönäkökohdat huomioon suunnitteluprosessien mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. 15 Tähän mennessä on yksilöity seuraavat hankkeet, joissa voidaan mahdollisesti soveltaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa: LIITE Etelän suurnopeusjuna: alaryhmä 2 ehdotti Madridin ja Barcelonan välisen rataosuuden kehittämistä mahdollisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeena siten, että yksityinen ja osallistuisi hankkeen toimintavaiheeseen. Lisäksi ryhmä ehdotti yhteistyöhankkeeksi Figuerasin ja Perpignanin välistä osuutta, jonka kehittämisestä käyttöoikeusurakkajärjestelmän mukaisesti on tehty muodollinen sopimus Espanjan ja Ranskan hallitusten välillä. liikkuvaan kalustoon investoisi sektori Pariisin, Brysselin, Kölnin, Amsterdamin ja Lontoon välisen rautatien Hollannissa tutkivat parhaillaan sijaitseva rataosuus, jonka osalta asianomaiset viranomaiset alustavasti mahdollisen hankkeen toimintavaiheen aikana. yhteistyöhankejärjestelmän perustamista Brennerin tunnelia koskeva hanke, johon liittyvän tunnelin perusosuus pyritään toteuttamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeena (rakentamista ja toimintaa lyhyellä aikavälillä koskeva käyttöoikeusurakkasopimus) eurooppalainen teknisestä suunnittelusta että sen oikeudellisesta ja taloudellisesta analysoinnista yhteistyöhankkeen valmistelun aikana. taloudellinen etuyhtymä vastaamaan sekä hankkeen jossa perustetaan ja Berliinin uusi lentokenttä, jonka yhteydessä tutkitaan mahdollisuuksia luoda tilapäinen oikeudellinen ja rahoituspaketti. Semmeringin tunnelia koskeva hanke (osa Itävaltaa ja Italiaa yhdistävää Pontebbanan väylää), jossa BOOT-käyttöoikeusurakkasopimusta koskeva tarjousmenettely on parhaillaan käynnissä. Piraeuksen ja Ateenan välinen rautatieyhteys Jäsenvaltioita pyydetään ehdottamaan muita hankkeita, joihin voitaisiin soveltaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa. Lisäksi komissio tutkii yhdessä EIP:n kanssa muita soveltuvia hankkeita. 16 ISSN 1024-4492 KOM(97) 453 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 08 06 Luettelonumero : CB-CO-97-470-FI-C ISBN 92-78-24637-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Reglamento (CE) nº 1754/97 de la Comisión de 10 de septiembre de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 2347/91 relativo a la toma de muestras de productos del sector vitivinícola en el marco de la colaboración entre Estados miembros para el análisis mediante resonancia magnética nuclear para el banco de datos comunitario

eurovoc_concepts:
database
food inspection
grape
vinification
wine

formats: html pdfa1b print


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1753/97 της Επιτροπής της 10ης Σεπτεμβρίου 1997 για την αναθεώρηση, στον τομέα της ζάχαρης για την περίοδο 1997/98, του ανώτατου ποσού της εισφοράς Β και για την τροποποίηση της ελάχιστης τιμής των τεύτλων Β

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
guaranteed minimum price
intervention price
sugar beet
white sugar


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1762/97 DA COMISSÃO de 10 de Setembro de 1997 que altera os preços representativos e os direitos adicionais de importação de determinados produtos do sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1754/97 af 10. september 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 2347/91 om udtagning af prøver af vinprodukter som led i samarbejdet mellem medlemsstaterne eller til analyse ved kernemagnetisk resonans også med henblik på indlæsning i EF-databasen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2963/97 van Leoluca ORLANDO aan de Commissie. Absorptie van Sicilcassa door de Banco di Sicilia

eurovoc_concepts:
Italy
Sicily
State aid
economic concentration
merger
merger control
public bank
restriction on competition

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 102/155 (98/C 102/231) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2962/97 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Het bezorgen van levensmiddelen door supermarkten aan minder mobiele zelfstandig wonende ouderen in de EU Is de Commissie van mening dat in de EU waarin de demografische statistieken aangeven dat de bevolking 1. ouder wordt, en soms minder mobiel, binnen het vrijemarktsegment gezocht moet worden naar middelen om de zelfstandigheid van die ouderen te garanderen? 2. Kan de Commissie inzicht en een overzicht geven in hoeverre in de stedelijke agglomeraties van de vijftien lidstaten supermarkten faciliteiten hebben gecree¤erd om de minder mobiele ouderen tegen geringe vergoeding een levensmiddelenpakket thuis te laten bezorgen? 3. Welke maatregelen gaat de Commissie nemen in de stedelijke gebieden waarin in deze behoefte nog niet is voorzien? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (17 oktober 1997) 1. Zelfstandig wonen van ouderen met mobiliteitsproblemen geniet zeker prioriteit bij de steun die de Commissie verleent aan Europese projecten op het gebied van ouderen en dat is al het geval sinds het Europees Jaar van de ouderen en de solidariteit tussen de generaties (1993) 2. De Commissie beschikt niet over gedetailleerde gegevens over deze kwestie. Het door de geachte afgevaardigde aan de orde gestelde probleem valt niet onder de verantwoordelijkheid 3. van de Gemeenschap. De Commissie zal echter, voor zover de begroting dat toestaat, trans-Europese programma’s blijven ondersteunen die bijdragen tot het zelfstandig wonen van ouderen met mobiliteitsproble- men. (98/C 102/232) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2963/97 van Leoluca Orlando (V) aan de Commissie (10 september 1997) Betreft: Absorptie van Sicilcassa door de Banco di Sicilia Er bestaan vergevorderde plannen voor fusie door middel van absorptie van Sicilcassa door de Banco di Sicilia. Hierdoor zouden ongeveer 500 agentschappen, d. w. z. eenderde van het totale aantal (1500) alleen al in de regio Sicilie¤ volledig in overheidshanden terechtkomen. Het plan wordt doorgedrukt zonder dat een beroep wordt gedaan op particulier kapitaal. De Italiaanse regering heeft verklaard de hele operatie voor eind deze week te willen afronden. Kan de Commissie mij meedelen: 1. of zij door de Italiaanse regering vooraf is ingelicht over diens plannen en of zij haar toestemming ervoor heeft verleend, en 2. of zij, indien zulks niet het geval is geweest, van zins is dringende maatregelen te nemen ten aanzien van de Italiaanse regering als zou blijken dat de operatie in kwestie indruist tegen de beginselen van de vrije mededinging?


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1755/97 af 10. september 1997 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: REGLAMENTO (CE) N° 1755/97 DE LA COMISIÓN de 10 de septiembre de 1997 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1760/97, annettu 10 päivänä syyskuuta 1997, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export policy
export refund
olive oil


title: Dokument Juli 1996 - Juni 1997.

eurovoc_concepts:
EU act
European Commission
European Economic and Social Committee
European Parliament
bibliography
catalogue


title: REGLAMENTO (CE) N° 1760/97 DE LA COMISIÓN de 10 de septiembre de 1997 por el que se fijan las restituciones a la exportación del aceite de oliva


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1755/97 av den 10 september 1997 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1757/97 af 10. september 1997 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den sjette dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1758/97 af 10. september 1997 om udstedelse af eksportlicenser af type A1 for frugt og grøntsager

eurovoc_concepts:
dried product
export licence
nut
quantitative restriction


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1762/97 DE LA COMMISSION du 10 septembre 1997 modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1762/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Σεπτεμβρίου 1997 για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιμών και των προσθέτων εισαγωγικών δασμών ορισμένων προϊόντων του τομέα της ζάχαρης


title: Kommissionens udtalelse af 10. september 1997 om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald, der stammer fra driften af Sellafield- opløsningsanlægget tilhørende British Nuclear Fuels plc, Sellafield, Cumbria, Det Forenede Kongerige i henhold til Euratom-traktatens artikel 37

eurovoc_concepts:
United Kingdom
chemical industry
health risk
radioactive effluent
solvent


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1761/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Σεπτεμβρίου 1997 σχετικά με τον καθορισμό των μέγιστων επιστροφών κατά την εξαγωγή ελαιόλαδου για τον 19ο μερικό διαγωνισμό που έγινε στα πλαίσια του διαρκούς διαγωνισμού που προκηρύχθηκε με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2081/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: WRITTEN QUESTION No. 2952/97 by Shaun SPIERS to the Commission. Antibiotics in livestock production

eurovoc_concepts:
animal disease
animal nutrition
antibiotic
health control
health legislation
health risk
livestock
livestock farming
public health
veterinary drug

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1761/97 af 10. september 1997 om fastsættelse af maksimumsrestitutioner ved udførsel af olivenolie i forbindelse med den 19. dellicitation under den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 2081/96


title: Dictamen de la Comisión de 10 de septiembre de 1997 relativo al proyecto de vertido de efluentes radiactivos del centro nuclear de tratamiento y acondicionamiento «CENTRACO» (Francia), de conformidad con el artículo 37 del Tratado Euratom

eurovoc_concepts:
France
fuel reprocessing
health risk
nuclear industry
radioactive effluent


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1753/97 av den 10 september 1997 om justering av det maximala beloppet för B-produktionsavgiften och om ändring av minimipriset på B-betor inom sockersektorn för regleringsåret 1997/98


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1755/97 DA COMISSÃO de 10 de Setembro de 1997 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar


title: Dokumente Juli 1996 - Juni 1997.


title: WRITTEN QUESTION No. 2964/97 by Doeke EISMA to the Commission. Possible departure of Director-General Enthoven

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European official
appointment of staff
civil defence
customs
environmental protection
nuclear safety
power to appoint
professional qualifications
tax system

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 134/45 (98/C 134/53) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2964/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Doeke Eisma (ELDR) (10. syyskuuta 1997) Aihe: Pa¤a¤johtaja Enthovenin mahdollinen virasta eroaminen Lehtitietojen mukaan PO XI:n pa¤a¤johtaja Enthoven aikoo erota virastaan. 1. 2. Pita¤va¤tko¤ tiedot paikkansa? Jos tiedot pita¤va¤t paikkansa, mitka¤ ovat eroamisen perusteet? Katsooko komissio, etta¤ eurooppalaisen ympa¤risto¤politiikan kannalta on johdonmukaista, etta¤ pa¤a¤johtaja 3. eroaa virastaan oltuaan siina¤ vain kolme vuotta, kun taas uusi komissio astuu virkaansa noin kahden vuoden kuluttua? Komission ja¤senen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio pa¤a¤tti 1. lokakuuta 1997 nimitta¤a¤ Marius Enthovenin, ympa¤risto¤sta¤, ydinturvallisuudesta ja va¤esto¤n- suojelusta vastaavan pa¤a¤osaston (PO XI) pa¤a¤johtajan, pa¤a¤sihteerin alaiseen erityisneuvonantajan virkaan ja nimitta¤a¤ ha¤nen tilalleen PO XI:n pa¤a¤johtajan virkaan James Currien, tullista ja va¤lillisesta¤ verotuksesta vastaavan pa¤a¤osaston pa¤a¤johtajan. (98/C 134/54) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2965/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Niels Sindal (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Karjapuskurit Brittila¤inen tieliikennelaboratorio (TRL) on tutkinut poliisin raportteja onnettomuuksista, joissa karjapuskurilla varustetut autot ovat to¤rma¤nneet joko jalankulkijaan tai kaksipyo¤ra¤iseen kulkuneuvoon. Osassa onnettomuuk- sista juuri karjapuskuri aiheutti vammat tai kuoleman. Karjapuskureita ka¤yteta¤a¤n tunnetusti nelivetoisissa maastoautoissa, joissa ne toimivat suojana vaikeassa maastossa, mutta kaupunkien kaduilla niita¤ tuskin voidaan pita¤a¤ tarpeellisina. Onko komissio ryhtynyt tutkimaan ta¤ta¤ ongelmaa? Aikooko komissio kielta¤a¤ ta¤llaiset nelivetoisten autojen hyo¤dytto¤ma¤t (cid:148)koristeet(cid:148)? Onko komissio harkinnut tekeva¤nsa¤ ehdotuksen, jonka mukaan na¤ma¤ erikoispuskurit on hyva¤ksytta¤va¤ ennen asentamista? Komission ja¤senen M. Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1997) Vuonna 1996 komissio konsultoi moottoriajoneuvoja ka¤sitteleva¤a¤ asiantuntijaryhma¤a¤ siita¤, olisiko ja¤rkeva¤a¤ ottaa ka¤ytto¤o¤n ma¤a¤ra¤yksia¤ karjapuskureista 17. syyskuuta 1974 annetussa direktiivissa¤ 74/483/ETY (1), joka koskee ja¤senvaltioiden lainsa¤a¤da¤nno¤n la¤henta¤mista¤ moottoriajoneuvojen ulkonevien osien osalta. Tavoitteena oli varmistaa, etta¤ ainoastaan ei-agressiivisia karjapuskureita pa¤a¤steta¤a¤n markkinoille


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1757/97, annettu 10 päivänä syyskuuta 1997, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1408/97 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää kuudetta osittaista tarjouskilpailua varten


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2953/97 dell'on. Angela SIERRA GONZÁLEZ alla Commissione. Protezione del monte Tindaya (Isole Canarie) e della zona limitrofa

eurovoc_concepts:
Canary Islands
cultural heritage
environmental protection
geology
heritage protection
mountain
protected area
protection of animal life
protection of plant life
sculpture

text: C 102/152 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 3. 4. 98 (98/C 102/227) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2940/97 di Georges Berthu (I-EDN) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Dichiarazione di Michel Rocard In un articolo apparso su (cid:146)Le Monde(cid:146) del 14 agosto 1997 Michel Rocard, parlando dei suoi sforzi per consentire l(cid:146)istituzione di una forza internazionale volontaria che si interponga fra le fazioni armate nel Congo, termina dicendo: «La Commissione europea, su mia richiesta, fa sapere che le restano taluni stanziamenti per la (cid:146)politica estera e di sicurezza(cid:146). La cosa puo‘ quindi farsi». La Commissione puo‘ far sapere a quale procedura fa riferimento questa iniziativa? Risposta data dal sig. Pinheiro a nome della Commissione. (10 ottobre 1997) La Commissione conferma di essere stata interrogata dal sig. Rocard, presidente della commissione per lo sviluppo e la cooperazione, sulla situazione dedgli stanziamenti della linea di bilancio politica estera e sicurezza comune (PESC). Ha fornito i chiarimenti richiesti in conformita‘ all’uso e al principio di una gestione trasparente delle risorse di bilancio. (98/C 102/228) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2944/97 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Corte internazione penale Viste le attuali limitazioni della Corte internazionale di giustizia, qual e‘ la posizione della Commissione sui negoziati in corso per istituire una Corte internazionale penale che abbia facolta‘ di perseguire ogni singolo individuo accusato di genocidio, aggressione, crimini di guerra ed altri crimini contro l(cid:146)umanita‘, senza che i governi nazionali possano interporre il loro veto? La Commissione sostiene la tesi che ad adire la Corte possano essere anche singoli individui e gruppi di cittadini, oltre ai governi nazionali e alla procura della Corte? Risposta data dal sig. van den Broek a nome della Commissione (8 ottobre 1997) La Commissione e· assolutamente convinta della necessita‘ di creare una Corte internazionale penale; gli eventi di questi ultimi anni hanno evidenziato l’urgente bisogno di creare un’istituzione permanente, la cui esistenza potra‘ giocare un ruolo determinante nella prevenzione delle gravi violazioni del diritto internazionale umanitario e dei diritti dell’uomo. Inoltre essa fornira‘ uno strumento importante per evitare che gli autori di tali reati restino impuniti. La Commissione non partecipa ai negoziati in corso per la creazione della Corte internazionale penale, e, in questa fase, non ritiene opportuno pronunciarsi sulle competenze del suddetto organismo. (98/C 102/229) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2953/97 di Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) alla Commissione (10 settembre 1997) Oggetto: Protezione del monte Tindaya (Isole Canarie) e della zona limitrofa Il monte Tindaya e‘ situato nell(cid:146)isola di Fuerteventura nelle Isole Canarie. Questa montagna di grande interesse culturale, etnico, archeologico, naturale e geologico e‘ stata dichiarata monumento nazionale dalla legislazione


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1762/97 af 10. september 1997 om ændring af de repræsentative priser og tillægstolden ved indførsel af visse sukkerprodukter


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1757/97 DE LA COMMISSION du 10 septembre 1997 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la sixième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1408/97