title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman ("Tulli 2000") hyväksymisestä 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU financing
action programme
customs
exchange of information
information technology applications

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 09. 1997 KOM(97) 433 lopull. 97/ 0228 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä ("Tulli 2000") 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman ("Tulli 2000") hyväksymisestä 19 päivänä joulukuuta 19961 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tavoitteena on vahvistaa yhteisön lujittamalla Euroopan unionin tullihallintojen toiminnan avoimuutta ja kyseisten hallintojen sekä niiden ja komission välistä yhteistyötä. tullitoiminnan kokonaistehokkuutta Tämän päätöksen perusteella toimintaohjelman kattamalla kaudella (1996 - 2000) toteutettaviin ensisijaisiin toimiin kuuluu jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden ja komission välisten ja kehittäminen. tietojenvaihtojärjestelmien yhteensovitettu tietokoneistettujen toiminta Komission alkuperäisen ehdotuksen tekstissä2 mainittiin nimenomaisesti sekä 17 artiklassa (ohjelman rahoitus) että sen liitteenä olevassa rahoitusta koskevassa selvityksessä Tulli 2000 -ohjelman toimien rahoitus muista yhteisön ohjelmista, pääasiassa Matthaeuksesta, mitä tulee koulutustoimiin, ja IDA:sta, mitä tulee tiettyihin tietojenkäsittelyhankkeisiin. Komission esittäessä ehdotuksensa IDA-ohjelmaa ei vielä ollut hyväksytty; neuvosto hyväksyi sen 6 päivänä marraskuuta 19953 määräten sen viimeiseksi voimassaolopäiväksi 31 päivän joulukuuta 1997. 1. MUUTOSEHDOTUKSEN TAVOITE Hallintojen välisellä viestinnällä ja tärkeä asema siinä tullitoiminnan tehostamisessa ja yhdenmukaistamisessa, joka on Tulli 2000 -ohjelman päätavoite. tietojenvaihdolla on Myös tietokoneistamisen yhteensovitettu kehittäminen edistää suuresti yhteisön siten ulkomaankauppaan tehostaen osaltaan tullivalvontaa ilman, että estetään laillista kauppaa. liittyvien menettelyjen yksinkertaistamista parantaen toimijoiden pääsyä osallisiksi ulkomaankaupasta sekä Neuvoston IDA-ohjelma (1995 - 1997) kattaa erilaisen varainhoitokauden kuin Tulli 2000 -ohjelma (1996 - 2000). Tällä Tulli 2000 -päätöstä koskevalla muutosehdotuksella pyritään siis hankkimaan näihin toimintoihin soveltuvaa lisärahoitusta kaudeksi 1998 - 2000. Tulli 2000 - ohjelmassa näin rahoitetuissa ohjelmissa voidaan edelleen hyödyntää IDA:ssa perustettuja apupalveluja. Komission IDA. sta ja Tulli 2000 -ohjelmasta vastaavat yksiköt tekevät tiivistä yhteistyötä taatakseen yhteisön telemaattisten järjestelmien 1 Päätös N:o 210/97/EY, J. O. No L 33 4. 2. 1997, s. 24 2 COM(95) 119 lopullinen , 95/0087 (COD) 3 Päätös N:o 95/468/EY, J. O. No 269 11. 11. 1995, s. 23 teknisen yhteentoimivuuden sekä maksimoidakseen säästöt oman kehityksensä tasolla. Tämän lisäksi kaikki yhteisön tulevaisuudessa tekemät, Euroopan laajuisia telemaattisia verkkoja yleisesti koskevat päätökset hallinnoille koskevat myös Tulli 2000 -ohjelman viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiä. 2. EHDOTUKSEN PERUSTELUT Edellä mainittujen hankkeiden täytäntöönpanon ja toiminnan rahoituksen liittäminen Tulli 2000 -päätökseen on luonnollinen seuraus näiden hankkeiden luonteesta itsestään. Jo vuoden 1997 talousarvion hyväksymisen yhteydessä budjettivallan käyttäjä ryhmitti kaikki Tulli 2000 -ohjelmaan liittyvät toimet, mukaan lukien yhteisön tullitoiminnan 2000 -alamomentille (B5-303) talousarvion avoimuutta edistääkseen. tietokoneistamistoimet, talousarvion Tulli komission Olipa kyse sitten nykyisten järjestelmien toiminnasta, ylläpidosta tai kehittämisestä tai uusien järjestelmien toteuttamisesta, kaikkien kyseisten alakohtaisten hankkeiden tavoitteena on taata tullin moitteeton toiminta yhteisössä ja ne on katsottu tarpeellisiksi tulliliiton moitteettoman hallinnon takaamiseksi yhteismarkkinoilla. Tämä pätee esimerkiksi passituksen tietokoneistamishankkeeseen (TRANSIT), joka nimenomaisesti mainitaan Tulli 2000 -päätöksen 8 artiklassa. 3. LAINSÄÄDÄNNÖLLINEN PERUSTA Perustamissopimuksen 100 a artikla on valittu lainsäädännölliseksi perustaksi tälle päätökselle, jonka tarkoituksena on muuttaa 100 a artiklaan itsekin perustuva Euroopan parlamentin ja neuvoston Tulli 2000 -päätös; kyseisen artiklan välittömänä aiheena on Euroopan unionin ulkorajan moitteettomaan hallintaan tukeutuva sisämarkkinoiden perustaminen ja toiminta. -3 Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä ("Tulli 2000") 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsovat, että (1) (2) yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä ("Tulli 2000)1 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä myönnettiin, että menettelyjen ja tullitarkastusten tietokoneistaminen on tulliliiton hallinnolle ensiarvoisen tärkeä näkökohta yhtenäismarkkinoilla, tässä samassa Tulli 2000 -päätöksessä velvoitetaan yhteisö ja jäsenvaltiot lisäämään ja kehittämään mahdollisimman pian tietokoneavusteisen käsittelyn käyttöönottoa mukaan lukien kaikkein nykyaikaisimpien sähköisen tietojenvaihdon tekniikoiden käyttö, tullihallinnot vastaisivat toimivuudeltaan ja tehokkuudeltaan yhtä ainoaa hallintoa, tavoitteenaan, että yhteisön (3) tullialan tietokoneistetun tietojenvaihdon hankkeet on suunniteltu rahoitettavan muun muassa IDA-ohjelmasta, joka otettiin käyttöön 6 päivänä marraskuuta 1995 tehdyllä neuvoston päätöksellä yhteisön panoksesta hallintojen välisessä 1 Päätös N:o 210/97/EY , J. O N:o L 33 4. 2. 1997, s. 24 -4 telemaattisessa tietojenvaihdossa yhteisössä2; ohjelma on saatava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1997, (4) (5) (6) budjettivallan käyttäjä on vuoden 1997 talousarvion hyväksymisen yhteydessä ryhmittänyt kaikki Tulli 2000 -ohjelmaan liittyvät toimet, mukaan lukien yhteisön tullitoiminnan 2000 -alamomentille (B5-303), tietokoneistamistoimet, komission talousarvion Tulli näin ollen tullialan tietokoneistettujen tietojenvaihtojärjestelmien rahoitukseen sopii parhaiten Tulli 2000 -ohjelma, 19 päivänä joulukuuta 1996 tehty parlamentin ja neuvoston päätös on sen johdosta muutettava, ovat tehneet tämän päätöksen: 2 Päätös N:o 95/468/EY, J. O. N:o L 269 11. 11. 1995, s. 23 - 5- Muutetaan päätös N:o 210/97/EY seuraavasti: y artikla 1. Korvataan 18 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Tämän ohjelman toteuttamista koskevat rahoituspuitteet 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 2000 väliseksi ajanjaksoksi vahvistetaan 85 miljoonaksi ecuksi liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimia, joiden rahoituksesta määrätään muiden yhteisön ohjelmien yhteydessä. " 2. Korvataan liite vastaavasti seuraavalla liitteellä: - Sisäiset politiikat 1996 1997 1998 1999 2000 Yhteensä 1. Sisämarkkinoiden määrärahojen uudelleenjärjestely 2 2,3 2,6 2,9 3,2 13 2. Tulli 2000-ohjelman tietokoneistaminen 3. Petosten parantaminen Sisäisten välisumma torjuntamenetelmien politiikkojen - Ulkoiset toimet YHTEENSÄ 1(1) 3<i> 16,4 18,5 19,1 58 1 4 1 5 1,5 6,8 1,5 8,3 1,5 1,5 1,5 7 20,5 22,9 23,8 1,5 1,5 1,5 78 7 22 24,4 25,3 85 (1) Vuosina 1996 ja 1997 suurin osa tullialan tietokoneistamishankkeista rahoitettiin IDA- ohjelmasta. Tämä päätös osoitetaan jäsenvaltioille. 2 artikla Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja 6- MUUTOKSIA RAHOITUSTA KOSKEVAAN SELVITYKSEEN 1. RAHOITUSTA TÄYDENNETÄÄN SEURAAVASTI: KOSKEVAN SELVITYKSEN 6 KOHDAN NIMIKETEKSTIÄ 6. Tulli 2000 -ohjelman tietokoneistamiseen liittyvän menon tyyppi Komission ja jäsenvaltioiden välisten sekä jäsenvaltioiden keskinäisten tullialan tutkimus-, kehittämis-, täytäntöönpano- ja yhteisten tietojenvaihtojärjestelmien toimintakulujen rahoittaminen. Toissijaisuuden perusteella jäsenvaltiot vastaavat televiestintäjärjestelmien kehittämisestä sekä sellaisten kustannusten rahoituksesta, jotka aiheutuvat infrastruktuurista ja järjestelmien toiminnasta kyseisen jäsenvaltion alueella. Toimintamenoihin sisältyy myös rahoitusosuuksia järjestelmien toimintaan ja. erityisesti tietojen hajautettuun koodaukseen, järjestelmien käyttäjille suunnattujen tiedotus-ja koulutustoimien rahoitus, yhteisten laitteistojen hankinta ja niiden ylläpito sekä teknisten tukitoimien rahoitus. 7- 2. RAHOITUSTA KOSKEVAN SELVITYKSEN 7. 2 KOHDAN NIMIKETEKSTI MUUTETAAN SEURAAVASTI: 7. 2 Toiminnan määrärahojen jakautuminen Luvut, jotka on muutettu 19 päivänä joulukuuta tehdyn päätöksen (Tulli 2000) lukuihin nähden, koskevat kohtaa 2. 2. EY, miljoonissa ecuissa (vuoden 1996 arvon mukaan) 1996 1997 1998 1999 2000 Yhteensä 1- Sisämarkkinoiden rahojen uudelleenjärjestely määrä 2- 2000 Tulli tietokoneistaminen -ohjelman 2,3 2,6 2,9 3,2 13 2. 1-Tulli2000 (l) 6,5 6,5 2. 2-Yhteisön tullitoiminnalle tarpeelliset alakohtaiset hankkeet (2) Tietokoneistamisen välisumma 3- Petosten parantaminen torjuntamenetelmien Sisäisten politiikkojen välisumma - Ulkoiset toimet Ql 1(3) 1 4 1 OI 3(3) 1,5 6,8 1,5 9£ 12 IM. 16,4 18,5 19,1 1,5 1,5 1,5 20,5 22,9 23,8 1,5 1,5 1,5 YHTEENSÄ 8,3 22 24,4 25,3 23 35 58 7 78 7 85 (1) Päätetty jo Tulli 2000 -päätöksellä (N:o 210/97/EY, 19. 12. 1996). (2) Summat, joita tämä muutos koskee ja jotka kattavat vuosina 1996 ja 1997 alamomentilta B5-7210 (IDA) rahoitetut TAR1C-, Q U O T A -, EBTI-, T R A N S I T -, SCENT/C1S-, IDA-määrärahojen uudelleenjärjestely. SIGL-hankkeet. CCN/CSI- ja (3) Muistin tueksi: vuoden 1997 talousarvioon sisältyi 10,9 miljoonan ecun rahoitus näille hankkeille alamomentilla B5-7210 (IDA). -8 3. RAHOITUSTA KOSKEVAN SELVITYKSEN 9. 2 KOHDAN NIMIKETEKSTIÂ TÄYDENNETÄÄN SEURAAVASTI: Tullihallintojen välisten tietokoneistettujen tietojenvaihtojärjestelmien osalta on syytä tarkentaa kunkin järjestelmän tarpeiden laajuus. Tietokonejärjestelmien tilanne voidaan esittää seuraavasti: - uudet, kehitteillä olevat järjestelmät (kehittäminen); - olemassa olevat järjestelmät, jotka on nykyaikaistettava korvaamalla vanhentuneet kehittämisvälineet uusilla ja mukauttamalla ne teknologian nykytilanteeseen (nykyaikaistaminen); - olemassa olevat nykyaikaiset järjestelmät, joita on tarpeen kehittää tai mukauttaa uusiin hallintosääntöihin (jatkokehittely). On otettava huomioon kaksi tärkeää kehityssuuntaa: toisaalta keskusjärjestelmien tietojen levittäminen kansallisille hallintovirastoille, taloudellisille toimijoille ja pitkällä aikavälillä suurelle yleisölle ja toisaalta euron todennäköinen käyttöönotto 1 päivään tammikuuta 1999 mennessä. Nykyaikaistamisohjelmassa on otettava huomioon myös ongelmat, joita saattaa aiheutua vuosituhannen vaihtumisesta (vuoteen 2000 siirtymisestä), atk-alalla hyvin tunnetusta ongelmasta. Kyseiset järjestelmät ovat seuraavat: TRANSIT-järjestelmä (kehittäminen) Kyse on kauppapolitiikan välineestä, joka on välttämätön kansainvälisen kaupan moitteettomalle toiminnalle. Tämän järjestelmän nykyisessä "paperipohjaisessa" hallinnossa on huomattavia ongelmia useilla tahoilla: - tullihallinnoissa, jotka ovat suurissa vaikeuksissa käsiteltävien tapahtumien määrän vuoksi. Euroopan noin 18 miljoonan vuosittaisen ilmoituksen käsittelyyn - ja noin miljoonan etsintämenetelmään liittyvän tutkimuksen käsittelyyn - tarvitaan huomattavia voimavaroja. - taloudellisten toimijoiden tasolla. Vaikka järjestelmä tarjoaakin niille laajoja helpotuksia, käsin hoidettavat passitusmenettelyt ovat suhteellisen hitaita ja kalliita. - tullituloissa. Passitusjärjestelmiin liittyvät petokset ovat pahentuneet viime vuosina, ja tästä seuraa paitsi merkittäviä tulonmenetyksiä jäsenvaltioille ja yhteisölle, myös vakavia taloudellisia haittoja toimijoille näiden joutuessa kärsimään tuodaan petollisesti tavaroita, joista ei makseta lainkaan tulleja eikä maksuja ja joihin ei sovelleta yhteisön politiikkaa. laittomasta kilpailusta, jossa markkinoille 9 TRANSIT-järjestelmän tietokoneistamishankkeen tavoitteena on erityisesti: - saada passitusmenettely toimimaan tuloksekkaammin ja tehokkaammin; - kerätä kattavia ja luotettavia tilastotietoja; - parantaa hallintojen harjoittamaa petosten ehkäisyä ja paljastamista; - tuoda lisää voimavaroja ja nopeutta passitustoimien toteutukseen taloudellisten toimijoiden kannalta. TRANSIT-järjestelmän tietokoneistamisesta on lukuisia etuja: » - petoksen torjunnan kannalta järjestelmän turvallisuus paranee huomattavasti, mistä seuraa, että petollisten toimijoiden mahdollisuudet nykyisten heikkouksien siinä määrin, että kustannus hyödyntämiseen vähenevät hyötyanalyysissä petosten ehkäisyn hyödyksi ennakoidaan noin 1 200 miljoonaa ecua 5 vuoden aikana; selvästi, jopa - kansallisten hallintojen kannalta: tarkastusten keskittäminen riskiliiketoimiin valintaperusteita tutkimalla voitaisiin parantaa liiketoimia (toteutettuja tulevaisuudessa); - taloudellisten toimijoiden kannalta: niitä kohtaavien rahoitusrisk ;n ja työtaakan väheneminen parantaa niiden kilpailukykyä. Tämän uuden järjestelmän toteutuskustannukset sisältävät sen kehittämisen, järjestelmän kansallisten käyttöönoton kansallisissa hallinnoissa. järjestelmien kehittämisen yhteensovittamisen sekä QUOT A-järj est elmä (nykyaikaistaminen) QUOTA-järjestelmällä hallinnoidaan tullikiintiöitä ja valvonnan alaisia tavaroita unionin tasolla. Tavoitteena on: - tullikiintiöiden osalta varmistaa, että etuustullien piiriin kuuluvien tavaroiden määrä ei ylity yhteisön tasolla, ja - tullivalvonnan osalta varmistaa, että tietyn kohdetavaran tuonnin kehitystä valvotaan, jotta yhteisön elimet voisivat tarvittaessa keskeyttää etuustullin soveltamisen. Koska valvottavat määrät vahvistetaan yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukaisesti yhteisön tasolla, myös toiminnan on tapahduttava yhteisön tasolla. Tullikiintiöitä hallinnoidaan päiväkohtaisesti (600 kiintiötä vuonna 1995, käytetty 15 jäsenvaltiossa). Useimmissa tapauksissa valvonta perustuu kuukausitilastoihin (350 tuotetta vuonna 1995, ilmoituksia 15 jäsenvaltiosta). Tämä järjestelmä otettiin käyttöön vastauksena tuomioistuimen antamaan tuomioon asiassa, jossa eräs toimija oli joutunut kärsimään vahinkoa. Tuomioistuin arvosteli komissiota keskitetyn hallinnon puutteesta. Tätä järjestelmää käyttävät pääosastot /O XXI, I, teollisuushallinnot). III ja VI sekä jäsenvaltiot (tullihallinnot, taloushallinnot ja Tämä järjestelmä kehittämisvälineitä tullisovellusten kanssa. on tarpeen nykyaikaistaa ja parantamalla järjestelmän ottamalla uusia käyttöön yhteensopivuutta muiden TARIC-järjestelmä (nykyaikaistaminen) TARIC on jäsenvaltioille lainsäädännön oikean, yhtenäisen ja samanaikaisen soveltamisen väline, ja se on siis avainasemassa yhtenäismarkkinoiden toiminnan varmistamisessa. Sitä hyödynnetään myös petosten torjunnassa (UCLAF; pääosasto VI, riskianalyysi) ja omien varojen keruussa (vuosittaiset tullit arviolta 13 500 miljoonaa ecua). Tämä tuotetietokanta sisältää 800 000 aktiivista kirjausta. Jatkuvine päivityksineen ja päivittäisine sähköisine tiedotuksineen yhteisön lainsäädännön muutoksista se tarjoaa jäsenvaltioiden tullihallinnoille 11 kielellä tiedot kaikista tavaroiden tuontiin ja vientiin liittyvistä yhteisön määräyksistä. Se on korvaamaton apuväline jäsenvaltioiden nykyiselle tulliselvitystoiminnalle, jonka automatisoidut järjestelmät romahtaisivat ilman TARIC-järjestelmää ja sen ylläpitoa. Tiedonlevitysjärjestelmän avulla yksityinen ala, kansainväliset järjestöt, kolmansien maiden hallinnot ja tulevat jäsenvaltiot (mukaan lukien tulliliiton kumppanit, kuten Turkki) voivat suoraan käyttää TARIC-tietokantaa. Tavoitteena on tarjota käyttäjäystävällinen tiedonsaantimahdollisuus Euroopan unionin tullitoiminnasta ja kauppalainsäädännöstä sekä lisätä sen avoimuutta. Vuonna 1994 lähes kolmen vuoden kehitystyön jälkeen täytäntöönpantu TARIC- järjestelmä on tarpeen nykyaikaistaa nykyään käytettävissä olevien uusien kehittämisvälineiden hyödyntämiseksi; niiden avulla voidaan helpottaa niiden eri käyttäjien jokapäiväistä työtä, joiden tehtävänä on pitää tietokanta ajan tasalla. Olisi kehitettävä ja otettava käyttöön uusi järjestelmä, jonka tärkeimpiä tavoitteita olisivat joustavuus ja suorituskyky (käyttäjien tarpeiden tyydyttäminen). toteutus), käyttäjäystävällisyys (tulevien muutosten helppo TARIC-järjestelmään suoraan liittyvä YHDISTETTY NIMIKKEISTÖ -hanke on parhaillaan kehittämisvaiheessa. Sen täytäntöönpano vuonna 1998 korvaa nykyisen manuaalisen hallinnon ja helpottaa TARIC-järjestelmän hallinnoijien tehtävää. EBTI-järjestelmä (nykyaikaistaminen) "Sitovien tariffitietojen" (binding tariff information, BTI) järjestelmä varmistaa kaikkien jäsenvaltioiden yhteisen tullitariffin (CCT) alalla tekemien päätösten tosiaikaisen keskittämisen taloudellisten toimijoiden hyödyksi. Tietokannassa on nykyisellään 80 000 sitovaa tariffitietoa. Tämän lisäksi taloudelliset toimijat itse esittävät vuosittain keskimäärin 25 000 pyyntöä tällaisten päätösten (noin 25 000) tekemisestä. Näitä päätöksiä sovelletaan koko yhteisössä kuuden vuoden ajan. Järjestelmän avulla komissio voi paitsi varmistaa unionin kauppapolitiikan asianmukaisen toteuttamisen, myös poistaa sääntöjenvastaisuudet, jotka johtuvat II tariffitietojen ansiosta komissio voikin korjata yhteisen tullitariffin virheellisestä soveltamisesta ja siitä seuraavista petoksista. Näiden sitovien tavaroiden luokittelueroista johtuvat sääntöjenvastaisuudet ja välttää näin kaupan ja kilpailun ja vääristymät oikeudenmukaisen kohtelun yhteisössä. Arvioiden mukaan BTI-järjestelmän avulla voidaan korjata useita satoja tullialan sääntöjenvastaisuuksia vuodessa. yhdenvertaisen taloudellisten toimijoiden taata sekä Tämä järjestelmä on jatkokehitysvaiheessa, jonka tarkoituksena on korvata entinen tekninen ympäristö nykyisillä, ajanmukaisilla välineillä. LUOKITUS-hankkeesta tulee taloudellisille toimijoille ja kansallisille hallinnoille apuväline pyyntöjen määrän rajoittamiseen ja tiedon saatavuuden helpottamiseen. Hanke on parhaillaan kehittämisvaiheessa ja sen tuotantovaihe käynnistyy vuonna 1998. Yhteinen CCN/CSI-järjestelmä tiedotusverkko/yhteinen "Common Communication Network/Common System -hankkeen luoda järjestelmäliittymä") ("yhteinen jäsenvaltioiden sekä niiden ja komission välille yhteinen toimintaympäristö, joka mahdollistaa nopean, taloudellisen ja laajamittaisen tiedonsiirron parhain mahdollisin turvallisuustakuin. Interface" tavoitteena on Tämä hanke rahoitetaan yhteisesti Tulli 2000 -ohjelmasta ja FISCALIS-ohjelmasta, ja kustannukset jaetaan hankkeen tukemien tulli- ja verotusjärjestelmien suhteessa. Tämän hankkeen alkusyynä on tiedonvaihtovälineiden yhdenmukaistamistarve, ja hankkeen avulla on tarkoitus. • vähentää sovellusten kehittämiseen, ylläpitoon ja käyttöön tarvittavan erityyppisen asiantuntemuksen moninaisuutta; • vähentää sovelluksiin perustuvien tietojenvaihtopalvelujen moninaisuutta niiden käytön ja hallinnan helpottamiseksi; • standardoida tietojenvaihtopalvelujen käyttötavat; • optimoida televiestintälinjojen käyttö ja vähentää niihin liittyviä kustannuksia; • vähentää kussakin jäsenvaltiossa sijaitsevien suorakäyttöpisteiden määrää; • parantaa sovelluksille ja käyttäjille tarjottavien palvelujen laatua yhteisellä hallintorakenteella;. helpottaa niiden uusien tekniikoiden käyttöönottoa, jotka on hyväksytty käytettäväksi sovelluksissa; • parantaa järjestelmien kykyä ottaa huomioon uusia tarpeita. CCN/CSI-hankkeessa on ehdotettu, että määriteltäisiin osahanke "Applications Migration Project" ("sovellusten siirtohanke", AMP), jonka tavoitteena on suunnitella ja yhteensovittaa eri sovellusten siirtäminen CCN/CSI-ympäristöön. Tämän hankkeen avulla voidaan lisäksi säästää kustannuksia ja aikaa uusien järjestelmien käyttöönoton yhteydessä. Suunnitelmissa onkin ottaa CCN/CSI- ympäristö jo osittain käyttöön koevaiheessa varainhoitovuoden 1997 lopusta alkaen ja TRANSIT-järjestelmässä vuoden 1998 toisen neljänneksen lopusta alkaen. ORNET-järjestelmä (kehittäminen) Tavoitteena on "sitovien alkuperätietojen" luovutustoiminnan yhteensovittaminen varmistaminen soveltamisen sekä jäsenvaltioissa komission hallinnoiman keskittämisvälineen kautta. tullilainsäädännön yhtenäisen yhteisön Tämä hanke on tulosta sitoumuksesta, jonka yhteisö teki vuonna 1994 WTO:n tähän perustamisesta sopimukseen joiden tarkoituksena on muun muassa ottaa käyttöön järjestelmiä kansainvälisen kaupan helpottamiseksi ja sen turvallisuuden lisäämiseksi. yhteydessä; sisältyy joukko alkuperäsääntöjä koskevia sitoumuksia, tehdyn Marrakechin GATT-sopimuksen Tämä parhaillaan kehittämisvaiheessa oleva järjestelmä otetaan käyttöön ennen vuoden 1997 loppua. TCO-järjestelmä (jatkokehittely) (transmission des cachets d'origine, "alkuperäleimojen toimittaminen") jonka päätavoitteena on nopeuttaa ja parantaa laadultaan niiden leimamallien toimituksia, joiden tarkoituksena on todistaa aidoksi suosituimmuussopimusten piirissä tuotujen tavaroiden mukana olevat alkuperätodistukset. Tietojenkäsittelyvälineen avulla voidaan erityisesti torjua väärennettyihin alkuperäleimoihin liittyviä tullipetoksia. ECICS-järjestelmä (jatkokehittely) jonka kemialliseen luetteloon sisältyy noin 35 000 kemiallista nimikettä yhteisön yhdellätoista kielellä sekä niiden tariffiluokitus Euroopan yhteisön yhdistetyssä nimikkeistössä. IPR-järjestelmä (jatkokehittely) jonka tavoitteena on myönnettyihin sisäisen jalostuksen lupiin liittyvien tietojen sekä hylättyjen lupahakemusten välittäminen sähköisesti, jotta yhteisön tasolla voitaisiin varmistaa, että sisäinen jalostusmenettely noudattaa taloudellisia edellytyksiä. Käsin hoidettavaan tietojenvaihtoon perustuva nykyinen järjestelmä on määrä korvata tietojenkäsittelyvälineellä, joka mahdollistaa paitsi entistä tehokkaamman hallinnon,, myös niiden yhteisön tuotantoalojen analysoinnin ja tunnistamisen, jotka ovat saattaneet kärsiä vahinkoa. - 1 3- AFIS-järjestelmä kehittäminen) (An/i - Fraud Information System) (nykyaikaistaminen ja Tullitarkastusten poistaminen unionin sisärajoilta on väistämättä muuttanut petosten luonnetta paitsi itse tullitasolla, myös muilla aloilla, kuten arvonlisäveron alalla. Näiden petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi on toteutettu kaksi samaan infrastruktuuriin perustuvaa tietojenkäsittelyjärjestelmää: SCENT (System for Customs Enforcement NeTwork, "tullivalvontaverkkojärjestelmä") ja CIS (Customs Information järjestelmän "tullitietojärjestelmä"). Näiden yhdistelmästä käytetään yleisesti nimeä SCENT/CIS. System, kahden SCENT tarjoaa turvattuja ja tehokkaita sähköpostipalveluja, joiden avulla voidaan lähettää luottamuksellisia tietoja nopeasti. Sen avulla voidaan myös käyttää ulkoisia tietokantoja, jotka tarjoavat tulliviranomaisille hyödyllisiä tietoja petostapausten tutkintaan. CIS:n avulla kansalliset hallinnot voivat vaihtaa nopeasti ja turvallisesti täydellisiä kuvauksia petostapauksista. Nämä kuvaukset annetaan ja niitä vaihdetaan säännönmukaisilla viesteillä, joiden avulla ne voidaan kääntää yhteisön eri kielille. Uudessa CIS-jäijestelniässä, joka otetaan käyttöön vuonna 1998, petosten torjuntayksiköiden kannalta oleelliset tiedot tallennetaan ko nissiossa sijaitsevaan ehdoin. keskustietokantaan Jäsenvaltioiden tutkijat voivat siten etsiä tällaisia tietoja, mikä parantaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjunnan tehokkuutta. voimassaolevassa säännöstössä määrätyin SCENT/CIS-järjestelmää käyttävät tulli- ja maataloushallinnot (EY. n asetus N. o 515/97) sekä verohallinnot (arvonlisäveroja valmisteverot) - (asetus N:o 218/92 ja muutettu direktiivi 799/77). Koska petosten ja ja säännönvastaisuuksien torjunta muuttuu yhä laaja-alaisemmaksi toiminnaksi, kehitettiin AFIS-järjestelmä (Anti-Fraud Information System). Tämän järjestelmän avulla, joka perustuu samaan viestintäinfrastruktuuriin ja samaan järjestelmien toiminta-arkkitehtuuriin kuin SCENT/CIS, kansalliset hallinnot ja komissio (pääasiassa UCLAF) voivat vaihtaa tietoja eri kielillä; nämä tiedot välitetään lomakemuodossa olevien näyttöjen kautta. Kukin näyttö vastaa tietyn erityisalan sovellusta. Esimerkkinä tällaisesta sovelluksesta on SIP (Système d'Information Préalable, "ennakkotietojärjestelmä"), jonka avulla SCENT/CIS- järjestelmän käyttäjät voivat lähettää toisilleen viestejä ja seurata passitustoimintaa. Toinen petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjunnan tueksi tarkoitettu sovellus on kehittämisvaiheessa. Kyse on MARINFOsta (MARitime INFOrmation, "meritieto"), jonka tarkoituksena on avustaa tulliviranomaisia meriliikenteen seurannassa. SCENT/CIS-järjestelmän tulliosuus rahoitetaan Tulli 2000 -ohjelmasta (alamomentti B5-303), vero-osuus Fiscalis-ohjelmasta (alamomentti B5-305). SIGL-järjestelmä (kehittäminen) Määrällisten tarkastusverkostot : rajoitusten piiriin yhteisössä kuuluvan viennin ja tuonnin - 14 SIGLn tarkoituksena on hallinnoida yhteisön tasolla kolmansista maista peräisin olevien, kiintiöillä yhteisöön tuotujen tuotteiden lisenssejä sekä sellaisten tuotteiden lisenssejä, joiden vienti Euroopan unionista kuuluu vientitarkastusten piiriin. tällaiset alueelliset Ennen vuotta 1993 pääasiassa tekstiilialaa koskeneiden määrällisten rajoitusten hallinto hoidettiin jokaisessa jäsenvaltiossa erikseen. Tammikuun 1 päivästä 1993 alkaen yhteen tarkastukset yhtenäismarkkinoiden toteutuksen kanssa, ja komission ja jäsenvaltioiden oli määrä jakaa yhteisesti vastuu tällaisten kiintiöiden hallinnosta. Lisäksi vuodesta 1995 alkaen on ollut mahdollista esittää yhden jäsenvaltion myöntämä tuontilisenssi mille tahansa muulle yhteisön tulliviranomaiselle tavaran tuontia varten. Kansallisten lisenssien kuin hallintojen onkin jaettava keskenään vastuu niin yksittäisten kiintiöiden hallinnoinninkin tarkastuksista. huonosti sopivat Nykyään käytettävissä olevan tietojärjestelmän avulla jäsenvaltiot ja komissio voivat varmistaa tekstiilien ja teräksen tuontilisenssien yhteisen hoidon. Järjestelmän jatkuvasti kehittyvä ylläpito on kuitenkin tarpeen uusien tuotteiden tullessa markkinoille. Kiintiöiden hallinnoinnin tehostamiseksi perustetaan lisenssitietojen vaihtojärjestelmä joidenkin yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. Tätä järjestelmää käytetään myös petosten torjuntaan. Vientitarkastusten osalta komissiolla ei nykyisellään ole samaa tehtävää kuin tuontitarkastuksissa. Kaksikäyttötuotteiden viennin osalta on kuitenkin tarpeen toteuttaa verkosto keskinäisen yhteistyön helpottamiseksi; toimi on suunnitteilla vuosiksi 1997- 1998. tämä Tiedonlevitysjärjestelmä - DPS (kehittäminen) Useimpia pääosasto XXI:n tullijärjestelmiä käytetään tiedon valmisteluun ja tuottamiseen tullihallintoja ja taloudellisia toimijoita varten. Nämä tullimenettelyjen soveltamiselle välttämättömät tiedot leviävät pääasiallisesti paperilla, levykkeellä ja CD-tietolevyllä Nämä välineet eivät sitä vastoin sovi päivittäin muuttuvien tietojen levittämiseen. Uusien Internet/Intranet-teknologioiden avulla voidaan paremmin vastata näihin tarpeisiin. (Data uudessa DDS-hankkeessa System, Suhteellisen "tiedonlevitysjärjestelmä") toteutetaan arkkitehtuuri pääosasto XXI:n tullitietojen levittämiseksi muille komission yksiköille, jäsenvaltioiden hallinnoille, kolmansille maille (esimerkiksi jäseneksi pyrkiville maille) ja taloudellisille toimijoille (tuojille ja viejille). Levitettäviin tietoihin sisältyvät aikanaan tullimääräykset, kemiallisten aineiden luokitukset, sitovat tariffitiedot, sitovat alkuperätiedot, kiintiöiden ja tariffikattojen tuorein tilanne yms. Dissemination Omiin viestintäverkkoihin (esimerkiksi CCN/CSI, TESTA) perustuvia Intranet- sovelluksia voidaan käyttää jäsenvaltioiden hallinnossa. Taloudelliset toimijat voivat käyttää tietoja Internetin kautta. Tämän teknologian avulla voidaan myös esittää nämä levitetyt tiedot (jäsenvaltioiden kansalliset tiedot ja komission keskitetyt tiedot) yhtenäistettyinä tietoina. IS Järjestelmä kehitetään vuosina 1997 - 1998, ja se on vuonna 1998 komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden hallintojen käytettävissä. Seuraavassa vaiheessa järjestelmä avataan suurelle yleisölle. Muut järjestelmät - Olemassa olevat järjestelmät Edellä mainittuihin järjestelmiin on syytä lisätä muita järjestelmiä, kuten PC Surveillance, (tuore- elintarvikkeille), jotka edellyttävät olemassa olevien järjestelmien mukauttamista käyttäjien tarpeiden tyydyttämiseksi. tullisuspensiot, passitusleimat ja yksikköarvot (TCT) -Uudet järjestelmät Parhaillaan on käynnissä tutkimuksia muilla aloilla, joita ovat muiden muassa yksinkertaistetut menettelyt, kansainvälinen maantiepassitus (TIR), valintaperusteet ja riskianalyysi. Tutkimusvaiheen aikana käytetään hyväksi tilaisuutta kehittää näille aloille uusia tietojenkäsittelyjärjestelmiä. - OVT elektronisen kaupan alalla Kansainvälisen kaupan helpottaminen ja yhteisön tullialan sove lusten tehokkuuden parantaminen vaalivat yhä enenevää turvautumista organisaatioiden väliseen tiedonsiirtoon. Komissio keskittää tämän alan toimintansa yhtenäisen hallinnollisen viestin tarkkaan määrittelemiseen; kyse on yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan elektronisesta vastineesta. Yhtenäinen hallinnollinen viesti toteutetaan vienti- ja tuontijärjestelmässä (NCTS). Komissio toteuttaa riittävät toimenpiteet avustaakseen jäsenvaltioita yhtenäisen hallinnollisen viestin yhdenmukaisessa toteuttamisessa koko yhteisössä. Yhteisön tullialan sovellukset mukautetaan asteittain UN/Edifact-standardiin. Samaan aikaan elektronisen kaupan tullimenettelyille tarjoamat mahdollisuudet analysoidaan ja niitä kehitetään yhdessä kansallisten hallintojen kanssa. Komissio edistää tullitietojen standardointia erityisesti UN/Edifact-prosessin kautta. sekä uudessa yhteisessä passitusjärjestelmässä - Keskitetty tuki Toinen mainittava ala on tekninen infrastruktuuri, joka on olennainen kaikkien tietojenkäsittelyjärjestelmien ja -hankkeiden kannalta. Keskitetyn tuen toiminnot, kuten "hanketukitoimisto", metodologia, laadunvarmistus, tietojen mallinnus ja turvallisuus, on otettu käyttöön ja niitä on määrä pitää yllä. - 16 Määrärahojen alustava jakautuminen Tulli 2000 -ohjelman tietokoneistamistoimien kesken TRANSIT QUOTA TARIC EBTI CCN/CSI ORNET/TCO ECICS IPR SCENT(AFIS) SIGL DDS MUUT JÄRJESTELMÄT: - Olemassa olevat järjestelmät -Uudet järjestelmät - Organisaatioiden välinen tiedonsiirto - Keskitetty tuki 1998 5,500 0,200 1,300 1,400 2,700 0,200 0,170 0,200 1,400 0,900 0,500 0,130 0,900 0,900 1999 4,000 0,150 1,000 1,400 4,800 0,200 0,170 0,200 1,000 0,900 1,300 0,430 0,450 1,500 0,900 2000 3,000 0,150 0,500 1,000 4,200 0,200 0,170 0,200 1,000 1,100 2,300 0,780 2,200 1,500 0,900 16,400 18,500 19,100 - 1 7- ISSN 1024-4492 KOM(97) 433 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 01 10 15 Luettelonumero : CB-CO-97-437-FI-C ISBN 92-78-23884-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg n


eurovoc_concepts:
EU action
EU statistics
European Environment Agency
data collection
environmental policy

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 03. 09. 1997 COM(97)430 final Report to the Council and the European Parliament on the execution of the four-year development programme relating to the environmental component of Community statistics adopted under Council Decision 94/808/EC of 15 December 1994 (presented by the Commission) Report to the Council and the European Parliament on the execution of the four-year development programme relating to the environmental component of Community statistics adopted under Council Decision 94/808/EC of 15 December 1994 1. SUMMARY 2. BACKGROUND AND OBJECTIVES 3. POLICY CONTEXT* ENVIRONMENT 4. POLICY CONTEXT: STATISTICS 5. RESOURCES 6. ACTIONS AND RESULTS. 7. PRESSURES RESULTING FROM HUMAN ACTIVITIES 7. 1 COMMON PROJECTS 7. 2 EMISSIONS 7. 3 WASTE STATISTICS 7. 4 WATER STATISTICS 7. 5 PRODUCTION AND CONSUMPTION OF AGRICULTURAL AND INDUSTRIAL PRODUCTS 7. 6 ENERGY PRODUCTION AND CONSUMPTION 7. 7 TRANSPORT 7. 8 OTHER DOMAINS 8. ECONOMIC AND SOCIETAL RESPONSES 8. 1 PRODUCTION AND CONSUMPTION OF AGRICULTURAL AND INDUSTRIAL PRODUCTS 8. 2 WASTE MANAGEMENT 8. 3 TRANSPORT 8. 4 PUBLIC SERVICES 8. 5 POPULATION GROWTH, HOUSEHOLDS AND SOCIAL WELFARE 9. FRAMEWORKS 9. 1 PRESSURE INDICES PROJECT 9. 2 INTEGRATION OF ECONOMIC AND ENVIRONMENTAL DATA 9. 3 ENVIRONMENTAL SATELLITE ACCOUNTS 10. COMMON ACTIONS lCtl QUESTIONNAIRES 10. 2 PUBLICATIONS 10. 3 DATABASES 11. EUROPEAN ENVIRONMENT AGENCY 12. EVALUATION OF THE PROGRAMME TABLE 1: POLICY FIELDS FOR THE PRESSURE INDICES PROJECT TABLE 2: ACTIONS CLASSIFIED BY TYPE OF DATA TABLE 3: ACTIONS CLASSIFIED BY TYPE OF ACTION TABLE 4: LIST OF PUBLICATIONS 1994-MID 1997 TABLE 5: BUDGET RESOURCES 1994-1997 -1 - 2 3 4 4 5 5 5 5 6 6 7 7 8 8 8 9 9 9 9 10 10 10 11 12 12 13 13 14 14 14 15 18 19 20 21 22 1. SUMMARY Council Decision 94/808/EC of 15 December 1994 established a four-year programme to develop the environmental component of Community statistics. Under this programme, the Commission is establishing the regular official statistics needed to measure both the pressures on the environment resulting from human activities, and also the economic and societal responses aimed at reducing these pressures. These statistics are to be collected and transmitted to Eurostat by national statistical services using harmonized definitions and methodologies. Special emphasis is given to the requirement for integrating environment statistics into other Community statistics and to the use of international statistical standards, as well as to coordination with the European Environment Agency. The present report is submitted in accordance with Article 6 of the Decision. It describes the actions undertaken, and the results achieved, in each of the areas of work defined in the Decision. It also provides an overall evaluation of the programme. The review of actions and results shows that the Commission and the Member States have succeeded in developing the frameworks, including harmonized definitions and methodologies, needed to proceed with the regular transmission of official statistics in several of the most important work areas listed in the Decision, notably waste statistics and environmental expenditures. However, progress on establishing regular data flows has been slower than expected, due both to the amount of preparatory work involved and to lack of resources in Member States. The report also draws attention to the successful coordination which has been achieved with the European Environment Agency. As foreseen in the Decision, the Agency is making extensive use of statistics obtained via the official statistical systems of Member States in order to carry out its own tasks, notably that of regular reporting on the state of the environment. The report concludes that, in order to complete the various methodological projects currently under way, notably in the areas of environmental indicators and green national accounting, and also to establish regular data flows, it would be appropriate to propose a prolongation of the four-year programme. -2 2. B A C K G R O U ND A ND O B J E C T I V ES The increasing number and coverage of existing and proposed Community actions on environment in the late 1980s produced a strong demand for data and information relating to environment policy. Several developments aimed at satisfying this demand: • in 1985, the Council adopted a Decision setting up the CORINE Programme. • • in 1987, a specialised unit for environment statistics was established within the Commission, in Eurostat. in 1989, the Commission put forward a proposal for a European Environment Agency (EEA) and a European Information and Observation Network (EIONET). • in 1989, the Commission proposed a four year development programme directed at the statistical data related to environment. The Council Decision adopting a 4-year programme on environment statistics was finally adopted by the Council in December 1994. Its objective is to develop the environmental component of official statistics and to be available in all Member States. Under Article 6, the Decision requires a report to the European Parliament and the Council; the present report sets out to fulfil this obligation by providing - a description of the actions undertaken by the Commission, together with the results achieved so far; - an evaluation of the development programme, In this context, "official statistics" refers to those data which are normally collected by or under the responsibility of national statistical services, which in most Member States have the primary legal responsibility for collecting statistical data from individuals, enterprises and other economic entities as well as from public Administrations. Within the Commission, statistics are formally the responsibility of Eurostat. In proposing this development programme, the Commission saw the need to encourage the transfer of expertise on environment statistics between national statistical services, taking advantage of the already well-developed capabilities of certain Member States. This would lead to a situation in which all national statistical services would have the capacity to collect, process and validate a wide range of environmentally-relevant statistics. For maximum efficiency, the collection of environment statistics would be integrated as far as possible into existing data collection mechanisms such as the existing surveys and registers for industry and agriculture. In addition, the Commission proposed to promote the use of agreed common methodologies in order to harmonize such environment statistics. Wherever possible, these methodologies would also be agreed at an international level so that the resulting statistics would be comparable at a global level, while taking account of Community interests. Both data collection and methodological harmonization v/ould, within the limits of the available resources, cover the full range of statistical variables and economic activities set out in Annex A of the Decision. It was envisaged that such official statistics and information collected by the EEA via EIONET would be complementary, thereby satisfying the Community's very broad information needs in relation to environment policy and to the environmental aspects of other policies. The Decision therefore contains specific provisions for co-ordination between Eurostat and the EEA (Art. 1, 4, 6 and Annex B). 3. POLICY CONTEXT: ENVIRONMENT The present environment policy objectives of the EU are set out in the Fifth Environmental Action Programme (5EAP)1. In particular, the 5EAP refers to the importance of "exploiting and strengthening the experiences and capacities [. ] traditional official statistics in the economic and social fields". There is a direct link between the role of statistics and the 5EAP's emphasis on target sectors and on instruments. In fact, statistical information is itself identified as an "instrument" in the section of the 5EAP on "broadening the range of instruments". 4. POLICY CONTEXT: STATISTICS Current Community policy on statistics in general is set out in the Council Decision 93/464/EEC2 adopting a framework programme for priority actions in the field of statistical information 1993-1997 (the "Statistical Programme"), and in Council Regulation (EC) No 322/973 on the role of Eurostat as regards the production of Community Statistics. These texts include, inter alia, provision for the Commission to be assisted by the Statistical Programme Committee (SPC) established under Decision 89/3 82/EEC, Euratom4 Decision 93/464/EEC on the Statistical Programme foresees the need for "specific implementing" actions in various domains. The SPC provides a channel by which the services of Member States which are responsible for implementing statistical actions can express their opinions regarding the desirability and feasibility of such 1 Resolution of the Council and the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council of 1 February 1993 on a Community programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development. OJ No C138, 17. 5. 1993, pl- 2 OJ No L219-, 28. 8. 1993, pl. 3 Council Regulation (EC) No 322/97 of 17 February 1997. OJ No L52, 22. 2. 1997 4 OJ No L181, 28. 6. 1989, p47. - 4- actions. For the development of environment statistics, the present Decision contains provisions for the Commission itself to adopt certain types of measures after consulting the SPC. However, before the Decision was adopted, the Commission gave assurances to the Council that this provision would be used sparingly, and without any intention of by-passing the decision-making powers of the Council and the European Parliament. In fact, up until now, the Commission has not made any use of this provision. 5. RESOURCES for environment indicated planned The financial statement attached to the Decision on the four-year development programme expenditure statistics (commitments) of 9 Mio ECU over the period 1994-1997, using the normal budget resources for statistics in Chapter B5-6 (see Table 5). The total resources actually available were slightly higher (about 10. 4 Mio ECU). Resources available from Chapter B5-6 were lower than intended, but additional resources were made available from Chapter B4-3 (environment) and other budget lines, as shown in Table 5. The extra resources from Chapter B4-3 were made available principally to support the rapid execution of the actions listed in the Communication on environmental indicators and green national accounting (see Point 9). 6. ACTIONS AND RESULTS Actions under the present Decision can. be classified in two ways, by a distinction (Article 2(3)) between information on: • the pressures on the environment resulting from human activities; • economic and societal responses to environmental policies and to changes in the state of the environment; as well as • by work area (Annex A(2)); • by type of data (Annex A(2)); • by type of action or method (Art. 2(4) and Annex A(3)). For clarity, this report presents actions classified by "pressures" and "responses" and by work area. Cross references to "type of data" and "type of action" are provided in summary tables (Table 2, Table 3). 7. PRESSURES RESULTING FROM HUMAN ACTIVITIES 7. 1 Common projects Common projects on pressures resulting from human activities include work on emissions, on waste statistics and on water statistics. They also include work to 5- develop pressure indicators and indices capable of measuring the pressures resulting from all economic activities (see 9. 1). 7. 2 Emissions Emissions: Eurostat collects data on emissions of some air pollutants via the regular joint Eurostat-OECD questionnaire on the state of the environment (see 10. 1). Eurostat also provides statistics and related technical information as input to the CORINAIR air emissions inventory which is managed by the European Environment Agency. CORINAIR provides a harmonized framework for compiling air emissions data in all Member States, with close links to national emissions inventories. In addition, Eurostat and the European Environment Agency are working on a set of "common tools" for a future Integrated Emissions Inventory, which will cover emissions to air, water and land for a wide range of pollutants. Within this project, Eurostat has developed a draft standard statistical Nomenclature for Sources of Emissions (NOSE), which facilitates the linking of emissions data to economic activities defined according to NACE. For emissions from industrial sources, it is foreseen that a Pollutant Emissions Register (PER) will be developed under the provisions of Article 15 of the Directive on Integrated Pollution Prevention and Control which was adopted by the Council in 1996. The use of common nomenclatures would enable the PER information to be used in the future Integrated Emissions Inventory. 7. 3 Waste statistics Since 1988, statistics on waste generation and waste management have been collected regularly by Eurostat as part of the regular joint Eurostat-OECD questionnaire on the state of the environment (see 10. 1). In order to bring about needed improvements in the coverage and comparability of these statistics, Eurostat has been working with Member States to develop an improved common approach to waste statistics. Several years of studies and pilot surveys led to a draft proposal for a Council Regulation on waste statistics which is to be transmitted by the Commission to the Council and the European Parliament later in 1997. The draft proposal provides for the regular transmission of statistics on the generation, collection and treatment of waste, including waste recovery and recycling. It covers wastes from all types of economic activity except agriculture, forestry and fishing, together with wastes generated by households. For statistical reporting purposes, wastes are classified according to an aggregated and restructured version of the European Waste Catalogue. The draft proposal also includes detailed coding schemes for waste handling and treatment operations. This proposal, if adopted, would result in a regular flow of harmonized statistics on waste; in order to minimize the burden on enterprises and other data providers, the proposal has been simplified to include only the essential data needed for the development and monitoring of waste policy. The Commission also included statistical provisions in its revised proposal for a Directive on landfills, which has already been sent to the Council and Parliament in 1997. The adoption of legal bases for statistics on waste would signal the willingness of Member States to support a more regular flow of information on waste than is the case at present. 7. 4 Water statistics Since 1988, statistics on water have been collected regularly by Eurostat as part of the regular joint Eurostat-OECD questionnaire on the state of the environment (see 10. 1). During the period 1994-1997, effort has focused on improving the completeness and comparability of data on water resources, sectoral water use and waste water treatment, as well as in developing appropriate indicators. Eurostat proposed improved definitions for these statistics, and requested to Member States to review all data already supplied to Eurostat. In addition, Eurostat is supporting the development of water statistics in Member States where such statistics have not up to now been regularly compiled. Methodological studies in this area are continuing. One such study has resulted in a methodology for obtaining harmonized estimates of renewable water resources by catchment or administrative area, with the possibility of monitoring available resources on a seasonal basis. The work already completed should lead to a significant improvement in the quality of the the regular water statistics produced by Eurostat. 7. 5 Production and consumption of agricultural and industrial products In addition to the common projects mentioned above, pesticide use and nutrient balances have been identified as key areas for improving statistics which measure environmental pressures from agriculture. Pesticide use: Eurostat has started to compile more detailed statistics on pesticide use than were previously available. In order to improve the availability of data, Eurostat has supported the exchange of information between Member States on the methodology of pesticide use surveys directed to farmers. As a tool for these surveys, a database linking commercial pesticide names to chemical names has been produced. A first publication on pesticide statistics was issued in 1996. Nutrient balances: Eurostat has started to compile regular nutrient balances for NUTS 3 regions, using a harmonized methodology based on the experience of Member States. These balances are based on the detailed agricultural statistics (livestock numbers and fertiliser use) already collected by Eurostat. The balances provide information on nitrogen surpluses on agricultural land and thus on trends in the potential emissions of nitrogen and other substances to surface and groundwater, and also to the air. Pesticide and nutrient balance data, together with other data provided by Member States, will be used to produce a set of regular agro-environment indicators. These indicators are fully compatible with other Community agricultural statistics, - 7- and together will provide a balanced picture of the economic and social importance of the agricultural sector as well as of the environmental pressures resulting from agricultural production. 7. 6 Energy production and consumption Making use of its already well-developed energy statistics, Eurostat publishes annual statistics on carbon dioxide emissions from fossil fuel combustion. These statistics are estimates based on final energy consumption data supplied by Member States, and a set of common emission factors; from 1997, Eurostat uses the default emission factors of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC). These statistics can be used to validate both the national inventories of carbon dioxide emissions supplied by Member States under Council Decision 389/93 and also the more detailed CORINAIR emissions inventories (see 7. 1). Other emissions data linked to energy production and consumption are covered by the work on emissions described above. Although not part of the development programme covered by the present Decision, it may be noted here that since 1994, Eurostat has extended its regular energy statistics to cover renewable energy sources, including biomass, solar energy and wind power (hydroelectric energy has always been included), with data extending backwards to 1989. 7. 7 Transport A range of indicators measuring environmentally-relevant trends in transport and pressures linked to transport has been included for several years in Eurostat publications such as the regular compendium Environment Statistics and Europe's Environment: The Dobris Assessment. In addition, data on transport-related pressures were compiled for the publication Road transport and the environment in the European Union. 7. 8 Other domains The other domains listed in Annex A of the Decision are: • extraction and consumption of raw materials •. construction and settlement • leisure and tourism • population growth, households and social welfare • public services These domains are included within the common projects on emissions, waste statistics and water statistics, as well as on pressure indicators and indices. 8. ECONOMIC AND SOCIETAL RESPONSES 8. 1 Production and consumption of agricultural and industrial products for statistics on expenditure on A conceptual framework, SERIEE, environmental protection, linked to national accounts has been developed and tested via studies and pilot surveys (see 9. 3). Some data on environmental expenditure by industry have been collected via a voluntary questionnaire sent to Member States in 1996, and also via the joint Eurostat-OECD questionnaire on pollution abatement end control expenditure (see 10. 1). While availability of such data in Member States has improved since 1994, the data remain incomplete. In early 1997, the Council adopted a Regulation on Structural Business Statistics5 which provides a legal base for regular transmission by Member States of statistics on "end of pipe" investments for environmental protection, within the framework of regular industrial statistics, starting with data for 1995. The Regulation also provides for pilot surveys on investments in integrated technologies and on current expenditure for environmental protection. It is hoped that the adoption of this legal base signals an improvement in the ability of Member States to supply data on a regular basis; however, most Member States have requested derogations from the obligation to supply statistics for the year 1995. Environmental expenditure is a measure of the consumption of certain categories of environmental goods and services. In parallel, Eurostat, in collaboration with OECD, has developed internationally agreed definitions of the eco-industries which produce goods and services used for environmental protection. An initial study in 1996, using these definitions, produced estimates of turnover and employment in eco-industries in the EU; it is intended to follow this work by regular data collection in collaboration with Member States. Eurostat has also collaborated with other Commission services and with OECD in order to arrive at agreed definitions to permit the compilation of statistics on eco- taxes and other economic instruments related to environmental protection. 8. 2 Waste management Provisions for statistics on waste management are included within the proposed Council Regulation on waste statistics and the proposed Directive on landfills, and also within the Council Regulation on Structural Business Statistics (see 7. 1). The necessary technical preparations have been included within the work on waste statistics in general and, for economic data, within the work on environmental protection expenditure. 8. 3 Transport A set of economic and fiscal indicators related to transport was compiled for the first time in 1996 and published in Road transport and the environment - energy and fiscal aspects. 5 Council Regulation (EC, Euratom) No 58/97 of 20 December 1996 concerning structural business statistics. OJ No L14, 17. 1. 1997, pl. - 9- 8. 4 Public services SERIEE also provides a conceptual framework for statistics on expenditure on environmental protection by public administrations. this context, environmental protection activities include, inter alia, waste water treatment (see 7. 4) and waste management (see 7. 3 and 8. 2). Data have have been collected via a voluntary questionnaire sent to Member States in 1996, and also via the joint Eurostat-OECD questionnaire; as for environmental expenditures by industry, the information provided by Member States is somewhat incomplete, although for different reasons. In A study on expenditure on environmental protection by the EU has been completed and the results will be published in 1997. Statistics on public budgets for research and development on the environment are included in Eurostat*s regular statistics on research and development budgets. The standard statistical classification used (NABS) was revised in 1994, in collaboration with OECD, with some improvement of the references to environmental research. Proposals have been formulated for the inclusion of environmental expenditure in the standard statistical Classification of the Functions of Government (COFOG), which is part of the European System of Accounts (ES A). 8. 5 Population growth, households and social welfare Social and demographic indicators are collected and published regularly by Eurostat, and have not been directly the subject of actions under the present Decision. It may be noted that considerable effort has been invested by Eurostat in the improvement of population projections, which are of special interest for environment policy. Proposals have been formulated for the inclusion of specific items of environmental expenditure by households in the standard statistical Classification of Individual Consumption by Purpose (COICOP), which is part of the European System of Accounts (ESA). 9. FRAMEWORKS According to the Decision (Annex A), the programme included, as a priority, work on: • defining an accounting framework for integrating economic data on the environment in overall accounting systems such as environmental satellite accounts and their links with the System of National Accounts and with natural resource accounting; • contributing to the development of natural resource accounting. Given the importance attached to this work area, Eurostat and other Commission services engaged during 1993-94 in a fundamental review of options for work in this area. The outcome of this review was the strategy described in the -10- Communication to the Council and the Parliament on environmental indicators and green national accounting6, which was adopted by the Commission in December 1994. This strategy is based on three ideas: • the objective is to construct statistical instruments for policy guiding and for public information. These instruments should link pressures, policy fields and economic activities; • physical as well as monetary information should be included; • the accepted concepts of national accounting should be used as far as possible. In order to achieve the stated objective, the Commission is working on five parallel actions: Action 1 Production of a Handbook framework for "green national accounting" laying out an agreed common Action 2 Action 3 Action 4 Action 5 Establishment of a European System of Environmental Pressure Indices (see 9. 1) Establishment of a European System of Integrated Economic and Environmental Indices (see 9. 2) Establishment of environmental satellite accounts to the national accounts (see 9. 3). Improving the methodology and enlarging the scope of monetary valuation of environmental damage. This Action is being carried out primarily within the Community RDT programme and does not form part of Eurostat's work programme under the present Decision. These Actions are being carried out in parallel, starting in 1995, with results becoming available in stages between 1997 and 1999. Such parallel approaches were considered indispensable on technical grounds, since this work involves many methodological innovations and it would have been dangerous to rely on any single approach. 9. 1 Pressure Indices Project The objective of the Pressure Indices Project is to produce a set of indices measuring aggregated environmental pressures for each of the ten policy fields listed in Table 1, which are broadly identical with those listed in the 5EAP. (See Point 3). 6 COM(94)670 final. - 11 Each of the ten indices will be a weighted combination of at least five pressure indicators relevant to that field. The selection of indicators and the assessment of weighting factors are achieved through a series of surveys of experts in the particular policy field. The expert surveys are being carried out in stages over the period 1995-1997 and the results of the second round of indicator selection were available in early 1997. Work on weighting factors will proceed over the period 1997-1998 and the first results of the project will be published in 1998. In order to link the pressure indices to economic activities, it is intended that the selected pressure indicators should be capable of measuring the contribution of the "sectors" used in the 5EAP, that is, energy, industry, transport, agriculture, tourism and waste management. For each of these sectors, studies have been made to identify relevant indicators and to evaluate data sources. In order to provide the capacity to estimate and store the necessary data on environmental pressures, the Envstat database (see Databases) is being extended to form an Environmental Pressure Information System (EPIS). 9. 2 Integration of economic and environmental data For the integration of economic and environmental data, Eurostat is working towards a system in which environmental variables will be included in a national accounting matrix. Such an approach has already been used by several Member States, including the Netherlands NAMEA (National Accounting Matrix including Environmental Accounts) and similar systems in Denmark, Germany, Austria and Sweden. All Member States are now working on NAMEA-like systems which will, initially, be based on a a subdivision of the economy into 60-70 branches (production activities plus final consumption by households) and environmental variables including emissions and environmental protection expenditures. Such a framework is in principle capable of being expanded to include a wider range of indicators and aggregated pressure indices, linked to policy fields as described above (see 9. 1). Coordinated work by Member States started in 1995 and new results in the form of pilot NAMEA-like systems from some countries will become available in late 1997, although it will take longer for full integration of the national tables into a common Community framework. 9. 3 Environmental satellite accounts Satellite accounts are foreseen in the ESA7 as the normal tool for accommodating specific data needs within the overall conceptual framework of national accounts. Satellite accounts provide tools for the development and monitoring of specific policies, for example health care, education, social welfare and environment. They can serve such data needs by including extra detail, by changing basic concepts and by enlarging the scope of the accounting framework with non-monetary information. 7 European System of Accounts, 1995. - 12 Eurostat is working with national statistical services to produce two classes of environmental satellite accounts: • the Environmental Protection Expenditure Account (EPEA) as defined within SERIEE. This makes use of data on environmental protection expenditures together with data on eco-industries and eco-taxes, and other data on financing flows in Member States (see 8. 1 and 8. 4). EPEA provides policy-makers with information on the impact of environmental protection expenditures on the economy (including employment) at national and EU level. • natural resource accounts for forests, water, and sub-soil assets, as defined within the System of Integrated Environmental and Economic Accounting (SEEA)8. These accounts integrate data on physical stocks and flows together with data on related economic transactions. The natural resource accounts provide policy-makers with information on the interaction between resource use and the economy, which is directly relevant for an evaluation of policies in terms of sustainability criteria. Work on satellite accounts has been on-going since 1993 with pilot accounts for an increasing range of domains and of Member States being produced, limited by the availability of staff and resources in the Member States. In addition, it should be noted that the ESA now provides for the inclusion of information on the depletion of certain owned natural resources in the main accounts. 10. COMMON ACTIONS 10. 1 Questionnaires Since 1988, regular general data collection from Member States has been focused on a joint Eurostat-OECD questionnaire on the state of the environment, with sections on air, inland waters, marine environment, forests, land use, wildlife, noise, and wastes. This questionnaire is sent to Member States every two years. The questionnaire provides a de facto standard set of tables and definitions for about 2500 environment variables for which data are requested at country level. The questionnaire is accepted as a basis for voluntary data collection by all OECD member countries and, subject to reservations about comparability for some variables, provides a basis for comparison of environmental trends between the EU and other OECD countries. Since the joint questionnaire was fully revised in the period 1990-1992, no major changes were required during the period covered by the present Decision, although minor improvements were made for both the 1994 and 1996 questionnaires. In 1996, an additional joint Eurostat-OECD questionnaire on pollutant and abatement control expenditure was added. Earlier versions of this questionnaire had been used by OECD alone, although Eurostat contributed to its development, 8 SEEA reference here - 13 - and as far as possible it uses concepts and definitions which are aligned with SERIEE. In 1996, a new regional environment questionnaire was initiated by Eurostat, in which Member States were requested to supply data for about 50 variables at NUTS2 level. These variables are a subset of those included in the joint Eurostat- OECD questionnaires and were selected to provide indicators for assessment of environmental investments via the EU Structural Funds. This questionnaire is also being used to collect data from countries in eastern and central Europe which have applied for EU membership. The first results from this exercise will be available in late 1997. 10. 2 Publications Article 2(4) includes dissemination under the types of action to be included in the development programme for environment statistics. the period of During the programme, Eurostat has disseminated both methodological information and statistics in a range of publications (see Table 4). In addition, selected environment statistics have been included in a number of general publications (Eurostat Yearbook, Basic Statistics of the Community, Europe in Figures, etc). Eurostat has also made substantial contributions to publications by the European Environment Agency (Europe's Environment: the Dobris Assessment (1995) and Environment in the European Union 1995). Dissemination also involves information supplied in response to information requests received by Eurostat. In addition, the results of some studies have been disseminated to specialists in the form of working papers. 10. 3 Databases Eurostat has developed a production database, Envstat, as a repository for working data collected from Member States and other data providers. Envstat has facilities for handling methodological and other information alongside statistics, as a tool to improve the quality of information. It is also capable of calculating some derived statistics, allowing additional series to be estimated in certain cases. Data for dissemination are copied into the MILIEU domain of the Eurostat reference database, New Cronos, to which certain outside users have direct access. MILIEU data are also made available on electronic media. 11. EUROPEAN ENVIRONMENT AGENCY Article 4 and Annex ^ I the present Decision contain provisions for coordination of the development programme on environment statistics with the work programme of the European Environment Agency (EEA). An effective coordination has achieved through four actions: • a Memorandum of Understanding between Eurostat and the EEA was signed in May 1995, setting out basic rules and procedures both for general cooperation implementation of the relevant between the two organizations and for - 14- provisions of the Decision on the development programme for environment statistics and of the EEA Regulation9. • Eurostat has taken special care to frame its annual work programmes and to assign resources to its projects in such a way as to complement and support the projects included in the annual and multiannual work programmes of the EEA. Eurostat has also worked with the EEA to identify areas where statistical data are available or could be made available for use in EEA projects, most notably in the production of reports on the state of the environment. Eurostat provided extensive statistical support for the Dobris pan-European state of environment report project during 1992-1995, leading up to the publication in 1995 of the EEA report Europe's environment: the Dobris assessment and the companion Statistical Compendium by Eurostat, UNECE, OECD and WHO (see Table 4). • as required by the Decision, the annual statistical work programme submitted to the Statistical Programme Committee has also been submitted to the EEA Management Board. This procedure started with the 1996 work programme, which was the first annual programme established after the adoption of the present Decision. The 1996 work programme was reviewed by the EEA Management Board on 22. 9. 95 and approved with only minor comments. The 1997 work programme was reviewed by the EEA Management Board on 12. 12. 96. In this case the Management Board requested Eurostat to modify its plans for publication of carbon dioxide emissions estimates (see 7. 6) and Eurostat has agreed to this modification. • Eurostat is an active participant in the process by which the EEA's work programmes are discussed with the Commission and the Member States. Key elements in this process are the regular meetings of the EEA National Focal Points/EIONET10 working group, and the formal opinion on the EEA's annual work programme which the Commission adopts each year. The overall effect of this coordination is that to date there has been very little duplication either of data collection or of methodological development between Eurostat and the EEA. In some fields, on the contrary, both orgamzations have taken advantage of each other's available data and expertise,. so that progress is accelerated; however, further work is needed to maintain this complementarity, and, in particular, to ensure that the EEA and the European Topic Centres do not initiate new data collection exercises in areas which are already covered by Community statistics. 9 Council Regulation (EEC) No 1210/90 of 7 May 1990 on the establishment of the European Environment Agency and the European environment information and observation network. OJ No L120, 11. 5. 1990, pl. 10 EIONET: Environment INformation and Observation NETwork. - 1 5- 12. E V A L U A T I ON OF T HE P R O G R A M ME A wide range of the environment statistics specified in this Decision are available in many Member States, and are regularly transmitted to Eurostat and made available to policy-makers and other users. In addition, the necessary standards and frameworks now exist for harmonization both of these data and, in principle, of other data which are not yet regularly transmitted to Eurostat. In certain of the most important cases where regular transmission of harmonized data has not yet been achieved, actions are under way to achieve this (notably the proposed Council Regulation on waste statistics). To this'extent, the development programme under the present Decision has achieved the results intended. Difficulties remain and should be analyzed. First, the human and financial resources available for new statistics in Member States are always limited. The resources allocated to environment statistics have increased in some Member States during the past five years. However, the departments responsible for environment statistics in most Member States are still small in relation to the workload which would be imposed by regular collection of the full range of information which is needed, whether for national policy-makers, for Community statistics or for the projects of the European Environment Agency. Second, the new conceptual frameworks which are now being developed and tested (see point 8) will tend to result in a need for more detailed data, for example with a more detailed breakdown by economic branch (see 9. 2). In some cases the required data already exist in Member States, but in other cases new data collection is needed. A related issue is that where detailed new statistics have been submitted to Eurostat in the context of pilot projects under the present Decision, a significant further effort is required to examine and integrate these statistics and to draw conclusions in the form of proposals for regular data collection. The limiting factor in this process is often the scarcity of staff with the necessary technical expertise. Finally, there do remain significant areas in which further development work is needed to establish harmonized methods and reach agreement with Member States on regular transmission of statistics. Such areas include, inter alia: • economic and physical data needed for policy-relevant environmental indicators, • including indicators of sustainable development, for transport, agriculture, and tourism, • physical data on non-agricultural land use and on urban areas, • physical data on the production and use of hazardous or scarce substances, • economic and physical data needed to complete the planned natural resource accounts. There is considerable scope for exploiting data from administrative sources, but additional work is needed to adapt and harmonize these data for statistical purposes. In addition, there is scope for adding more environmental data collection -16- to surveys in the fields of industry; agricultures, energy and transport. Progress in this direction has been slower than expected, because of pressure not to increase the complexity of surveys and the consequent burden on respondents, especially enterprises. There is also scope for improved linkages between environmental legislation and statistical data collection. The reporting requirements attached to existing environmental legislation cannot, in the majority of cases, be used to generate regular flows of harmonized statistical data. However, in more recent legal texts (such as the IPPC Directive, the proposed Landfill Directive and the proposed Framework Directive on Water Policy), more attention is being given to the need for such regular data flows and to related statistical harmonization issues. Overall, the Commission considers that the results obtained under the four-year programme have been good, considering the complexity of the methodological developments required by the various work areas and the continuing shortage of resources in the competent services in Member States. However, it is clearly desirable both to continue the methodological work, as outlined above, while placing new emphasis on the steps needed to achieve a regular flow of data in the areas where extensive methodological work has been completed. The Commission therefore considers it appropriate to propose an extension to the four-year programme under the present Decision; such a proposal will be prepared before the end of 1997. -17 TABLE 1: POLICY FIELDS FOR THE PRESSURE INDICES PROJECT Climate change Ozone layer depletion Loss of biodiversity Resource depletion Dispersion of toxics Waste Air pollution Marine environment and coastal zones Water pollution and water resources Urban problems, noise and odours TABLE 2: ACTIONS CLASSIFIED BY TYPE OF DATA Type of data Work areas Production processes, emissions Output and handling of waste Use of natural resources Public and private expenditures Extraction and consumption of raw materials + Production and consumption of agricultural an 1 industrial products Energy production and consumption Construction and settlement Leisure and tourism Transport Population growth, household and social welfare Public services 19 TABLE 3: ACTIONS CLASSIFIED BY TYPE OF ACTION Work areas Methodological and conceptual studies Type of Action Practical studies Pilot surveys Data collection Dissemination Extraction and consumption + of raw materials Production and consumption of agricultural and industrial products Energy production and consumption Construction and settlement + Leisure and tourism Transport Population growth, household and social welfare Public services Development of frameworks for integrating economic and environmental data + 2 0- TABLE 4: LIST OF PUBLICATIONS 1994 - MID 1997 Compendium Kompendium Compendium 1997 Environment statistics 1996 Umweltstatistik 1996 Statistiques de l'environnement 1996 Special compendium! Sonderkompendiums Compendium! spéciaux 1995 1997 Europe's environment statistical compendium for the Dobris assessment Indicators of sustainable development: a pilot set following the methodology of the UN-CSD Indikatoren fQr Nachhaltige Entwicklung: eine Pilotstudle gemSO der Méthodologie der KNE-VN Indicateurs de développement durable: une étude pilote selon la méthodologie de la CDD-NU Domain-specific publications Spezielle Verôffentlichungen Publications liées aux domaines spécifiques. 1994 SERIEE 1994 version Environmental protection expenditure: data collection methods in the public sector and industry 1996 The distribution of nitrogen inputs to agriculture Verteilung des Stickstoffeintrags in den Boden durch die Landwirtschaft La répartition des apports d'azote dans l'agriculture 1997 1995 1996 Carbon dioxide emissions from fossil fuels 1985-1993 Kohlendioxidemissionen von fossilen Brenstoffen 1985-1993 * Emissions de dioxide de carbone des combustibles fossiles 1985- 1993 EUR 12 Trade in valuable waste materials Abfallstoffe mit Handelswert im Auusenhandel der EUR 12 Echanges de déchets à valeur commerciale de l'EUR 12 Statistics in Focus Statistik kurzgefasst Statistiques en bref Road transport and the environment in the EU Straflenverkehr und Umwelt in der EU Les transports routiers et l'environnement dans 1TJE Overview of pesticide data in the EU Ûberblick ûber die Pestiziddaten in der EU Aperçu sur les données de pesticides dans LUE Road transport and the environment - energy and fiscal aspects Straflenverkehr und Umwelt - Energie- und Steueraspekte Transport routier et environnement. aspects énergétiques et fiscaux Eurostat general statistics Eurostat allgemeine Statistik Eurostat statistiques générales Basic statistics of the Community Statistische Grundzahlen der Gemeinschaft Statistiques de base de la Communauté Europe in figures Europa in Zahlen Europe en chiffres Social portrait of Europe Sozialportrait Europas Eurostat yearbook Eurostat Jahrbuch Portrait social d'Europe Annuaire Eurostat >=translation not yet available/Obersetzung noch nicht vorhanden/traduction pas encore disponible 21 TABLE 5: BUDGET RESOURCES 1994-1997 Commitments (1000 ECU) Planned Council Decision Financial statement Outcome B5-6 Statistics (Note 1) B4-3 Environment (Note 2) Other budget lines 1994 1500 1595 418 1995 2200 1150 633 312 TOTAL Outcome 2013 2095 1996 2800 1300 2000 150 3450 1997 TOTAL 2500 9000 1000 1500 300 5045 4551 762 2800 10358 Notes: 1. Licludes relevant expenditure under Statistical Programme themes 88,89 (environment) and 29 (national accounts). The budget allocated to environmental accounts under Theme 29 is about 200 KECU per year from 1995 onwards. 2. From 1996 onwards includes extra resources allocated following the Communication on environmental indicators and green national accounting. 22 ISSN 0254-1475 COM(97) 430 final DOCUMENTS EN 17 14 Catalogue number : CB-CO-97-434-EN-C ISBN 92-78-23854-6 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg - 23