title: Komission kertomus yhteistyöstä eurooppalaisten kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kanssa kehitysmaita koskevilla aloilla(varainhoitovuosi 1995)

eurovoc_concepts:
EU financing
cooperation policy
developing countries
development aid
non-governmental organisation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 01. 10. 1997 KOM(97) 427 lopull. KOMISSION KERTOMUS yhteistyöstä eurooppalaisten kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kanssa kehitysmaita koskevilla aloilla (varainhoitovuosi 1995) d PERUSTELUT 1 Kehitysyhteistyöasioista vastaavien ministerien neuvosto sopi kokouksessaan 28 päivänä marraskuuta 1977 menettelystä, jota oli tarkoitus soveltaa käytettäessä kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssa yhteisrahoitettavaan toimintaan tarkoitettuja määrärahoja, jotka on otettu yhteisön talousarvion alamomenttiin B7-60001. Menettelyssä määrätään erityisesti, että komissio antaa vuosittain neuvostolle kertomuksen edeltävän varainhoitovuoden aikana myönnettyjen määrärahojen käytöstä. Menettelyn mukaisesti komissio antaa tämän kertomuksen varainhoitovuodelta 1995. 2 Vaikka ministerineuvoston sopimus koskee ainoastaan alamomentin B7-6000 määrärahoja, tässä kertomuksessa käsitellään myös muita kansalaisjärjestöjen kanssa toteutettavaan kehitysyhteistyöhön liittyviä tärkeitä aihealueita, erityisesti elintarvikeapua, humanitaarista apua, erityisohjelmia ja yhteensovittamista muuhun kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen toimintaan. Kokonaiskuva muodostuu komission panostuksesta näihin eri osa-alueisiin asianomaisten yksiköidensä kautta. Vertaa neuvoston asiakirjaan R/207/78 (GCD), 26 päivänä tammikuuta 1978 SISÄLLYSLUETTELO smi 7 JQHDANTQ EUROOPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN KANSALAISJÄRJESTÖJEN VÄLINEN YHTEISTYÖ VUONNA 1995 9 I YHTEISÖN PANOSTUS TOIMIIN. JOITA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVAT KANSALAISJÄRJESTÖT OVAT TOTEUTTANEET KEHITYSMAIDEN HYVÄKSI (talousarvion alamomentti B7-6000) 11 1. 1 Yleiskatsaus 1. 2 Kehitysyhteistyötoimien yhteisrahoitus kehitysmaissa 11 12 1. 2. 1 Eurooppalaisten kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kasvava tuki etelän kumppaneille 12 1. 2. 2 Kokonaisavustukset 13 1. 2. 3 Toimenpiteiden toimijat ja aihealueet kehitysmaissa toteutetuissa kehityshankkeissa 1. 2. 4 Edunsaajamaat 14 15 1. 3 Eurooppalaiseen suureen yleisöön kohdistettujen tiedotustoimien yhteisrahoitus 1. 3. 1 Euroopan yhteisön pysyvä tuki kehitysyhteistyötä harjoittaville kansalaisjärjestöille ja vuoden 1995 tilanne 1. 3. 2 Kehitysasioita koskevaan koulutukseen liittyvät hanketyypit 1. 4 Yhteenveto yhteisrahoitusohjelmasta vuosilta 1976-1995 1. 5 1. 6 Suhteet kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen yhteyskomiteaan Tulevaisuudennäkymät 16 16 17 18 20 20 9 H EUROOPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN KANSALAISJÄRJESTÖJEN YHTEISTYÖN MUUT ALUEET 22 2. 1 Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kanavoima elintarvikeapu (talousarvion osasto B7-2) 22 2. 2 Yhteisön panostus varastointiohjelmiin ja ennakoivaan varoittamiseen liittyviin ohjelmiin (talousarvion momentti B7-202) 26 2. 3 Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto (ECHO) (talousarvion luku B7-21, Lomén yleissopimus ja merentakaisista maista ja alueista tehty päätös), 2. 3. 1 Yhteenveto 2. 3. 2 Humanitaariseen apuun liittyvät toimenpiteet vuonna 1995 2. 3. 3 Suhteet kansalaisjärjestöihin Euroopan yhteisön ja kansalaisjärjestöjen välinen yhteistyö pakolaisten, evakoiden ja kotimaahansa palanneiden henkilöiden omavaraisuuden tukemiseksi Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa (talousarvion momentti B7-212) 26 27 28 29 30 2. 4 2. 5 2. 6 Pohjoinen-etelä-yhteistyötä koskeva toimintaohjelma huumausaineiden ja huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi (talousarvion alamomentti B7-6210) 31 Kunnostamis- ja jälleenrakennustoimet kehitysmaiden hyväksi (talousarvion momentti B7-641) 31 2. 6. 1 Kunnostamisohjelmien suunnittelu, sisältö, rahoituslähteet ja valittaville ohjelmille asetetut vähimmäisehdot 2. 6. 2 Kansalaisjärjestöjen lentävä 2. 6. 3 Kunnostamistoimien toteutus vuonna 1995 31 33 33 £• 2. 6. 4 Talousarvion momentti B7-641 2. 7 Eurooppalainen jälleenrakennus-ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa (talousarvion momentti B7-320) 2. 7. 1 Ohjelman yleiset tavoitteet 2. 7. 2 Erityistavoitteet 2. 7. 3 Päätelmät 2. 8 2. 9 Kunnostamisohjelma eteläisessä Afrikassa (talousarvion momentti B7-321) Yhteisön apu Vietnamissa toimiville kansalaisjärjestöille (talousarvion alamomentti B7-6004) 2. 10 Yhteisön apu Kambodzassa toimiville kansalaisjärjestöille (talousarvion alamomentti B7-6005) 2. 11 Hajautettu kehitysyhteistyö (talousarvion alamomentti B7-6430) 2. 11. 1 Hajautetun kehitysyhteistyön piirissä toteutettava toiminta 2. 11. 2 Budjettikohtaa B7-6430 koskeva yhteenveto vuodelta 1995 2. 11. 3 Näkymät vuodelle 1996 34 34 34 36 38 39 42 42 42 42 44 45 £ TAULUKOT liittyen budjettikohtaan B7-6000 I Yhteenveto Euroopan yhteisön vuosina 1976-1995 yhteisrahoittamista kehitystoimista edunsaajamaittani II Vuosina 1976-1995 myönnetyt yhteisön varat jäsenvaltioittain III Vuonna 1995 myönnetyt yhteisön varat jäsenvaltioittain smi 47 50 5 j JOHDANTO Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen ja Euroopan yhteisön välinen yhteistyö on alusta asti eli 21 vuoden ajan kuvastanut yhteisön ja Euroopan kansalaisten yhteisvastuuta kehitysmaiden kaikkein osattomimmasta väestöstä. Yhteistyössä on kyse ennen kaikkea näissä maissa toteutettavien kehitystoimien sekä eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnatun tiedotustoiminnan yhteisrahoituksesta sekä elintarvikeavusta ja elintarvikkeiden turvaamisesta, humanitaarisesta avusta ja monista muistakin toiminta- alueista. Kehitysyhteistyövarojen riittämättömyyteen kohdistuvaan laajaan arvosteluun nähden ja huolimatta nykyisistä komissiota sitovista talousarvion asettamista rajoituksista on muistettava, että yhteisön kansalaisjärjestöjen käyttöön asettamat rahavarat ovat viime vuosien aikana kasvaneet merkittävästi. Vuonna 1995 kansalaisjärjestöt kanavoivat hätäavun lisäksi useista budjettikohdista 500 miljoonaa ecua, mikä merkitsee 85 prosentin lisäystä verrattaessa tukea vuoden 1990 270 miljoonaan ecuun. Suurimmissa alamomenteissa on kyse kehityshankkeiden ja kehitysasioita koskevan koulutuksen yhteisrahoituksesta tai elintarvikeavusta, mutta ei myöskään ole syytä unohtaa monia pienempiä, joidenkin kehitysmaiden tai yhteistyöalojen kannalta tärkeitä budjettikohtia. Erityisesti kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssa toteutettavan kemtystoiminnan yhteisrahoitusta nimenomaisesti koskeva budjettikohta on kasvanut jatkuvasti: 135 miljoonasta ecusta vuonna 1993, 145 miljoonaan ecuun vuonna 1994 ja 174 miljoonaan ecuun vuonna 19952. Tämä osoittaa selvästi, että Euroopan unioni pitää kansalaisjärjestöjen osuutta kehitysyhteistyöpolitiikassa merkittävänä, ja se on myös selvä osoitus siitä luottamuksesta, joka unionilla on järjestöjä kohtaan. Kansalaisjärjestöt ovat ensiarvoisen tärkeitä yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan kannalta, jolla pyritään osaltaan todella torjumaan köyhyyttä parantamalla perusteellisesti kehitysmaiden väestön elinoloja. Kansalaisjärjestöt pyrkivät toiminnassaan myös siihen, että väestö saadaan toimimaan ja järjestäytymään oman kehityksensä edistämiseksi sen mukaan, mitkä ovat väestön oman käsityksen mukaan sen ensisijaiset tarpeet ja soveltuvat menetelmät. Siten niillä on hyvin suuri merkitys turvattaessa vaikeasti toteutettava väestön osallistuminen kehitystoimintaan, joka on kuitenkin hyvin tärkeää silloin, kun kehitysyhteistyöllä halutaan saavuttaa kestäviä tuloksia. Lisäksi ne ovat osaltaan luomassa monipuolisia spsiaalisia rakenteita ja muodostamassa kansanvaltaista perusverkostoa; nämä olosuhteet ovat edellytys todelliselle oikeudenmukaiselle ja vakaalle poliittiselle kansanvallalle, joka puolestaan on osa kestävää kehitystä, Euroopan unionin tärkeää tavoitetta. josta 16,5 miljoonaa ecua siirrettiin jälleenrakennus-, AIDS-, koulutus-ja kehitysyhteistyötiedotusmomenteille kiireellisten kansalaisjärjestöhankkeiden toteuttamiseen. Kansalaisjärjestöillä on vielä yksi ensisijainen tehtävä. Ne yrittävät saada eurooppalaisen suuren yleisön sekä poliitiikan ja hallinnon vastuuhenkilöt toimimaan paremman kehityksen puolesta ja sellaisten kansainvälisten suhteiden puolesta, joita juuri kehitysmaiden kannalta tarvitaan. Vuotta 1995 koskevassa kertomuksessa kiinnitetään erityistä huomiota kehitysyhteistyötä harjoittavien järjestöjen toimien tuloksiin silloin, kun komissio on osallistunut niiden yhteisrahoitukseen talousarvion alamomentista B7-6000. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että yhteisrahoitettujen hankkeiden suuren lukumäärän takia ja jotta tämä kertomus ei laajenisi liiaksi, mukana ei ole luetteloita yhteisrahoitetuista kehityshankkeista ja tiedottamisesta. Ne ovat saatavissa Kehitysyhteistyön pääosastossa (VHI/B/2). EURQQPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN KANSALAISJÄRJESTÖJEN VÄLINEN YHTEISTYÖ VUONNA 1995 Vuonna 1995 yhteisön panostus kansalaisjärjestöjen toteuttamiin eri toimiin oli 833 miljoonaa ecua, joka jakautui seuraavasti: 139,9 miljoonaa ecua kehitystoimien yhteisrahoitukseen kehitysmaissa (talousarvion alamomentti B7-6000), mikä merkitsee 9,2 prosentin lisäystä vuoteen 1994 verrattuna. 16,0 miljoonaa ecua eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnattujen, kehitysasioita koskevien tiedottamistoimien yhteisrahoitukseen (talousarvion alamomentti B7- 6000), mikä merkitsee 10,3 prosentin lisäystä vuoteen 1994 verrattuna. 214,0 miljoonaa ecua elintarvikeapuun (talousarvion osasto B7-2); lisäystä 23 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 328,0 miljoonaa ecua humanitaariseen apuun (ECHO); lisäystä 2,5 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 15,7 miljoonaa ecua pakolaisia ja evakkoja varten (talousarvion momentti B7-212), mikä merkitsee 51,2 prosentin vähennystä vuoteen 1994 verrattuna. 4,0 miljoonaa ecua huumausaineiden torjuntaan (talousarvion alamomentti B7-6210); vähennystä 20 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 48,6 miljoonaa ecua Etelä-Afrikkaa koskevia toimintaohjelmia varten (talousarvion momentti B7-320), mikä merkitsee 27,1 prosentin vähennystä vuoteen 1994 verrattuna. Kysymyksessä on välitön tuki kansalaisjärjestöille muissa kuin sellaisissa ohjelmissa, joiden tavoitteet on hallitus vahvistanut. 13,9 miljoonaa ecua kunnostamisohjelmien avustamiseen eteläisessä Afrikassa (talousarvion momentti B7-321); vähennystä 2,1 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 2,0 miljoonaa ecua Vietnamissa toimivien kansalaisjärjestöjen avustamiseen (talousarvion alamomentti B7-6004); tuen määrä sama kuin vuonna 1994. 1,0 miljoonaa ecua Kambodzassa toimivien kehitysyhteistyöjärjestöjen avustamiseen (talousarvion momentti B7-6005); tuen määrä sama kuin vuonna 1994. 44,0 miljoonaa ecua kehitysmaissa toteutettavia kunnostamis- ja jälleenrakennustoimia varten (talousarvion momentti B7-641); lisäystä 46,7 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 10 2,4 miljoonaa ecua hajautettua kehitysyhteistyötä varten (talousarvion alamomentti B7-6430), lisäksi 1,2 miljoonaa ecua toimiin, joihin osallistuvat sekä kansalaisjärjestöt että paikalliset viranomaiset. Tämä yhteisön yhteensä 833 miljoonan ecun kokonaispanostus vuonna 1995 merkitsee 3,7 prosentin lisäystä vuoteen 1994 verrattuna (803 miljoonaa ecua) ja 18,7 prosentin lisäystä vuoteen 1993 verrattuna (702 miljoonaa ecua). Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen käyttöön myönnettiin varoja eri budjettikohdista, mikä kuvastaa järjestöjen kykyä toimia monilla eri aloilla, erityisesti sellaisilla aloilla, joilla yhteisön viralliseen kehitysyhteistyöhön liittyvä toiminta ei aina ole mahdollista, tai silloin, kun pidetään parempana suosia kehitysyhteistyöjärjestöjen kautta tapahtuvia toimia. Kehitysyhteistyötä harjoittaville kansalaisjärjestöille on myös annettu merkittävä tehtävä jatkaa Euroopan unionin rahoittamia humanitaarisia toimia kunnostamis- ja jälleenrakennusvaiheessa sekä ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseksi tehtävää työtä. On syytä mainita, että edellä olevassa luettelossa esitetään vain muutamia sellaisia Euroopan yhteisön ja kehitysyhteistyöjärjestöjen välisen yhteistyön tärkeimpiä aihealueita, joilla yhteisön rahoitusosuus toiminnassa on huomattava. Kehitysyhteistyötä harjoittavat kansalaisjärjestöt ovat lisäksi toteuttaneet viime vuosien aikana joskus hyvinkin mittavia erityisiä tai koeluonteisia toimia, jotka on rahoitettu joko toisista budjettikohdista (Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat (ALA-maat) ja niin edelleen) tai Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoilla. Koska näistä toimista ovat huolehtineet useat komission yksiköt hajautetusti, ei niiden tarkka kuvaileminen tätä kertomusta varten ole ollut mahdollista3. Seuraavissa kappaleissa esitetään yksityiskohtaisemmin Euroopan yhteisön ja kehitysyhteistyöjärjestöjen välisen yhteistyön eri toiminta-alat vuonna 1995. Kommentoitu esitys, varojen käyttöä kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen toimien rahoittamiseen, on käytettävissä yksikössä "Coopération décentralisée, cofinancement avec les ONG" (VII/B/2), me de la Loi, 200-1049 Bruxelles. joka koskee yhteisön A. 4 I YHTEISÖN PANOSTUS TOIMIIN. JOTTA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVAT KANSALAISJÄRJESTÖT OVAT TOTEUTTANEET KEHITYSMAIDEN HYVÄKSI talousarvion alamomentti B7-6000Ï l. l Yleiskatsaus Vuoden 1995 aikana kehitysyhteistyötä harjoittavat kansalaisjärjestöt osoittivat edelleen huomattavan kykynsä hyödyntää Euroopan yhteisön yhteisrahoituksen kautta käyttöönsä saamia varoja. Etelän kumppaneiden eurooppalaisille kehitysyhteistyöjärjestöille esittämien aloitteiden ja hakemusten perusteella esitetyt rahoitushakemukset ja kyseisten järjestöjen tehokas toiminta saavat välittömästi liikkeelle myös muita julkisia ja yksityisiä varoja, ja siten niillä on huomattava moninkertaistava vaikutus. Vuoden 1995 talousarvion alamomenttiin B7-6000 maksusitoumuksia varten otettu määräraha oli 174 miljoonaa ecua, mikä merkitsee rahoitusvarojen huomattavaa lisäystä edellisiin vuosiin verrattuna. Määrärahasta yli 90 prosenttia sidottiin kyseisen alamomentin kehyksessä ja loput siirrettiin muihin kunnostamistoimia koskeviin budjettikohtiin (16,5 miljoonaa ecua) kehitysyhteistyöjärjestöjen toteuttamien hankkeiden tukemiseksi. VUOSI KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT MÄÄRÄRAHAT (miljoonaa ecua) MAKSUSITOUMUKSET (miljoonaa ecua) MAKSUSITOUMUKSEN ASTE % 1976 1984 1986 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 2,5 35,0 46,0 80,0 80,0 90,2 104,6 110,0 135,0 145,0 [174,04] = 157,5 2,5 34,4 45,0 79,8 79,6 90,2 104,1 109,9 135,0 145,0 157,3 100 98 98 100 99,5 100 99,5 100 100 100 99,9 Vuonna 1995 yhteisrahoitetun toiminnan kokonaistilanne (kehitysyhteistyö-ja tiedottamistoiminta) oli seuraava5: josta 16,5 miljoonaa ecua siirrettiin jälleenrakennus-, AIDS-, koulutus-ja kehitysyhteistyötiedotusmomenteille kiireellisten kansalaisjärjestöhankkeklcn toteuttamiseen. i£ 1. 392 komission yksiköiden käsittelemää yhteisrahoitushakemusta, joihin sisältyvä yhteisön panostus oli yhteensä 287,1 miljoonaa ecua (lukuun ottamatta niitä lukuisia epämuodollisesi esitettyjä hakemuksia, jotka on otettu komission yksikössä erilleen ensimmäisen vaiheen jälkeen tarkastusta varten, jossa selvitetään täyttääkö mahdollinen hakemus vaadittavat edellytykset); 776 yhteisrahoitettua toimenpidettä, joissa yhteisön panostus oli 156 miljoonaa ecua kyseisestä budjettikohdasta (eli yhteisön rahoitus oli 54,3 prosenttia käsiteltyihin hakemuksiin sisältyvästä haetun tuen kokonaismäärästä); 302 ei-hyväksyttyä tai peruutettua hakemusta, jotka koskivat 61,2 miljoonan ecun rahoitusta (eli 22 prosenttia); 314 hakemusta, jotka edustivat 69,9 miljoonan ecun rahoitusta ja jotka olivat tutkittavana vuoden 1995 lopussa (eli 23 prosenttia). Komission yksiköt käsittelevät tämän suuren hakemusmäärän ottaen huomioon yhteisrahoituksen yleisissä ehdoissa vahvistetut valintaperusteet ja säännöt6. Tältä kannalta tutkittiin kunkin hakemuksen osalta muun muassa kehitysyhteistyöjärjestön ammatillinen ja rahoituksellinen luotettavuus, hankkeen laatu, etelää edustavan kumppanin toimintaedellytykset ja tämän kumppanin ja eurooppalaisen kehitysyhteistyöjärjestön välisten suhteiden laatu, hankkeen vaikutukset ja elinkykyisyys sekä mahdollisuudet moninkertaistaa asianomaisiin kohderyhmiin kohdistuvat hankkeen vaikutukset. Kuten ennenkin, komissio pyrki pitämään kiinni yhteisrahoituksen perusperiaatteista pitääkseen muun muassa yllä yhteisrahoitettavien toimien laadun korkeaa tasoa ja tarjotakseen "pienille" kehitysyhteistyötä harjoittaville kansalaisjärjestöille pääsyn yhteisrahoituksen piiriin. Momentista B7-6000 maksetut, vuonna 1995 käyttävissä olleet maksumäärärahat olivat 146,5 miljoonaa ecua. Vuoden aikana toteutetut maksut olivat 133,9 miljoonaa ecua, joista 66,9 miljoonaa ecua liittyi edeltävinä vuosina tehtyihin sitoumuksiin. 1. 2 Kehitysmaissa toteutettujen kehitysyhteistyötoimien yhteisrahoitus 1. 2. 1 Kehitvsvhteistvötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kasvava mki etelän kumppaneille Täydellinen luettelo komission vuonna 1995 yhteisrahoittamista kehitystoimista kehitysmaissa ja eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnatuista tiedotustoimista on saatavilla yksikössä "Coopération Décentralisée, Cofinancements avec les ONG (VIII/B/2)", rue de la Loi, 200 -1049 Bruxelles. toimeenpanevien kansalaisjärjestöjen kehitysmaissa yhteisöjen komissio, Euroopan yhteisrahoituksen yleiset ehdot (asiakirja VIII/764/87/F) ja kansalaisjärjestöjen eurooppalaiselle suunnattujen, kehitysasioita koskevien yhteisrahoituksen yleiset ehdot (asiakirja VTII/271/87/F) yleisölle suurelle toimien toimeenpanemien tiedottamistoimien 13 Vuonna 1995, kuten edeltävinäkin vuosina, komissio käytti lähes 90 prosenttia talousarvion alamomentista B7-6000 vapauttamiaan varoja kehitysmaissa toteutettavien toimien yhteisrahoitukseen, ja loput varoista käytettiin pääasiassa eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnattujen tiedottamistoimien yhteisrahoitukseen. Kehitysmaihin liittyivät seuraavat hakemukset ja maksusitoumukset: 1. 127 komission yksiköiden käsittelemää hakemusta, joihin sisältyvä yhteisön panostus oli yhteensä 261,9 miljoonaa ecua; 601 yhteisrahoitettua toimenpidettä, joissa yhteisön panostus oli 139,9 miljoonaa ecua; 254 ei-hyväksyttyä tai peruutettua hakemusta, jotka koskivat 55,6 miljoonan ecun rahoitusta; 272 hakemusta, jotka edustivat 66,4 miljoonan ecun rahoitusta ja jotka olivat tutkittavana vuoden 1995 lopussa. On korostettava, että komissio kiinnitti erityisesti huomiota uusien kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen hakemuksiin. Se pyrkii lisäämään näiden järjestöjen ammatillista pätevyyttä joko suoraan tai vastaavien kokeneiden järjestöjen avulla. Yksittäisten yhteisrahoitettujen toimien saaman rahoituksen määrä kasvoi lievästi; vuonna 1995 yhteisön panostus oli keskimäärin 232. 776 ecua per hanke, kun vastaava määrä vuonna 1994 oli 216 368 ecua. 1. 2. 2 Kokonaisavustukset (block-grants;) Eurooppalaisille kehitysyhteistyötä harjoittaville kansalaisjärjestöille, jotka jo ovat tehneet tyydyttävällä tavalla yhteistyötä komission kanssa, komissio voi tarjota lisämahdollisuuden eli pääsyn niin sanottuun kokonaisavustusjärjestelmään. Kehitysyhteistyöjärjestöt arvostavat erityisesti kyseistä järjestelmää, jonka avulla ne voivat rahoittaa nopeasti ja joustavasti moma pienimuotoisia toimintoja (esimerkiksi laitehankinnat, pienten infrastruktuurien rakentaminen, koulutuksen ja terveydenhoidon tukeminen ja niin edelleen) ja tyydyttää näin suppealla alalla tehokkaasti edunsaajana olevan väestönosan tarpeita. Kehitysyhteistyöjärjestöt määrittelevät usein nämä pienimuotoiset toimet jossain määrin erillisiksi suuremmista hankkeista, joita ne tukevat tai joissa niitä voidaan käyttää apuna solmittaessa ensimmäisiä yhteyksiä yhteistyötä aloitettaessa etelää edustavien uusien kumppaneiden kanssa. 14 Vuosien 1985-1995 aikana komissio osallistui 1. 127 kokonaisavustuksen yhteisrahoitukseen, mikä vastaa 15. 404 pienimuotoisen toiminnan tukemista 142,9 miljoonalla eculla. Yhteisön panostus yhtä pienimuotoista tointa kohden oli siis 9. 277 ecua. Seuraavassa taulukossa esitetään kokonaisavustusten kehitys kyseisenä ajanjaksona. VUO SI KOKONAIS- AVUSTUSTUKSIIN KÄYTETYN TUEN MÄÄRÄ PROSENTTIA MOMENTIN MAKSU SITOUMUK SISTA KOKONAIS AVUSTUSTEN LUKUMÄÄRÄ PIENIMUO TOISTEN TOIMINTO JEN LUKUMÄÄRÄ 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 3,7 5,7 6,8 8,8 9,9 9,7 13,1 18,1 21,9 21,5 23,7 11 13 11 11 12,4 10,8 12,6 16,5 16,2 14,8 13,6 43 50 59 79 96 97 118 140 159 134 152 450 671 822 961 1082 1099 1447 1935 2 263 2 239 2. 435 YHTEISÖN PANOSTUS PIENIMUO TOISTA TOINTA KOHDEN (ecuina) 8 146 8 507 8 272 9 153 9 105 8 857 9 061 9 363 9666 9606 9. 726 1. 2. 3 Kehitysmaissa toteutettavien kehityshankkeiden toimijat ja toiminta-alat Kehityshankkeiden toimeenpanosta huolehtivat mahdollisimman suuressa määrin etelän maiden yhteisöt (talonpoikaisyhteisöt, kylät, osuuskunnat, naisjärjestöt ja niin edelleen) ja eurooppalaiset kansalaisjärjestöt toimittavat tarvittavan teknisen avun ja rahoittavat toiminnan. Nykyisin, kun yhteisöjen muodostama verkosto on etelän maissa huomattavan kehittynyt, paikallisen tason kumppanit huolehtivat yhä enenevässä määrin toimeenpanon lisäksi myös teknisestä avusta. Kokemus osoittaa, että kehityshankkeiden tehokkuus riippuu suoranaisesti siitä, missä määrin kohderyhmät itse osallistuvat niitä koskevien kehitysohjelmien valintaan, suunnitteluun ja toteutukseen. Voidaan todeta, että kehitysyhteistyöjärjestöt ovat pitäneet hyvin tärkeällä sijalla erityisesti naisia koskevia hankkeita. Tähän liittyen komissio on osallistunut sellaisten erilaisten hankkeiden yhteisrahoitukseen, joissa painotetaan naisten osuutta tuotantoon ja tulojen muodostukseen liittyvässä toiminnassa maaseudulla ja kaupungeissa. Hankkeiden toisen tärkeän edunsaajaryhmän muodostavat katulapset, jotka ovat etelän maiden suurissa kaupungeissa erityisen helposti haavoittuva ryhmä. 15 Alkuperäisväestöä edustavat järjestöt ja kansat ovat myös kehityshankkeiden toimijoita ja edunsaajia sellaisilla aloilla kuin perusoikeuksien suojeleminen, sosiaalinen ja tuotannollinen toiminta, kaksikielinen koulutus, oman ympäristön suojeleminen. Kehitysmaissa toteutettavat kehityshankkeet liittyvät eri aloihin. Vuoden 1995 osalta voidaan todeta, että kansalaisjärjestöjen pyrkimys suosia tiettyjä toiminta-aloja on säilynyt ennallaan. Siten maaseudun kehittäminen, koulutus ja terveydenhoito ovat edelleen etusijalla. Kysymys on varmastikin väestön perustarpeiden kannalta tärkeistä aloista, mutta myös sellaisista aloista, joilla etelän väestö tekee runsaasti aloitteita. Kehitysyhteistyöjärjestöt ovat kuitenkin myös kiinnittäneet jo vuosien ajan yhä kasvavaa huomiota kaupunkiväestön marginaalisiin ryhmiin. Monissa hankkeissa näkökulma kehitykseen on kokonaisvaltainen, sillä siten otetaan huomioon kehitysyhteistyöjärjestöjen omaleimaisuus ja kyseinen lähestymistapa on yksi parhaista keinoista edistää kehitystä perustasolta lähtien. Yleisesti kokonaisuuteen yhdennetyillä kehityshankkeilla pyritään tukemaan erilaisia yhteisöjä (talonpoikaisyhteisöjä, pieniä osuuskuntia, kyläyhteisöjä, naisjärjestöjä ja niin edelleen), ja niissä toimitaan samalla kertaa useammilla sellaisilla aloilla kuin maatalous, käsityöläistoiminta, koulutus, terveydenhoito, ympäristönsuojelu, infrastruktuurien rakentaminen ja niin edelleen. Viime vuosien aikana yhteisrahoitetuista hankkeista yhä suurempi osa on liittynyt tuotannolliseen sekä työpaikkoja ja tuloja luovaan toimintaan. Tärkeinä pidetään edelleen myös koulutukseen liittyviä hankkeita, joissa on kyse ammattikoulutuksesta, kouluttajien kouluttamisesta, soveltuvaan teknologiaan liittyvästä koulutuksesta ja niin edelleen. 1. 2. 4 Edunsaajamaat Vuonna 1995 toteutettiin 601 yhteisrahoitettua kehitysyhteistyötointa 100 kehitysmaassa. Maantieteellisesti yhteisön panostus näihin toimiin jakaantui seuraavasti: 16 1995 (miljoonaa ecua) (%) 1994 (%) 1993 (%) - Saharan etelä puolinen Afrikka - Latinalainen Amerikka - Aasia - Karibian maat - Välimeren maat - Tyynenmeren maat -Muut YHTEENSÄ 45,30 50,55 24,40 8,60 10,70 0,05 0,30 139,9 32,4 36,1 17,5 6,0 8,0 33,9 40,6 16,0 3,7 5,3 0,1 0,4 38,3 34,6 18,5 3,0 4,0 0,4 1,2 100,0 100,0 100,0 Jako Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) ja muiden kuin AKT-maiden välillä oli seuraava: 1995 (miljoonaa ecua) - AKT-maat - muut kuin AKT-maat 52,0 87,9 YHTEENSÄ 139,9 1994 (%) 1993 (%) 36,3 63,7 100,0 42,5 57,5 100,0 (%) 37,2 62,8 100,0 1. 3 Eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnattujen tiedottamistoimien yhteisrahoitus 1. 3. 1 Euroopan yhteisön pvsvvä tuki kehitvsvhteistvötä harjoittaville kansalaisjärjestöille ja tilanne vuonna 1995 Toiminta alkoi vaatimattomasti vuonna 1979, jolloin yhteisö osallistui 17 hankkeen yhteisrahoitukseen vastaavan talousarvion ollessa lähes 200 000 ecua; viime vuosien aikana talousarvio on kuitenkin kasvanut merkittävästi niin, että vuonna 1995 yhteisön panostus 175 hankkeen yhteisrahoitukseen oli 16,1 miljoonaa ecua, mikä edustaa runsasta kymmentä prosenttia budjettikohtaan B7-6000 liittyvistä maksusitoumuksista. '4 Vuonna 1995 tilanne hakemusten ja maksusitoumusten osalta oli seuraava: 221 komission yksiköiden käsittelemää yhteisrahoitushakemusta (poislukien monia hankkeita sisältävät ohjelmat), joihin sisältyvä yhteisön panostus oli yhteensä 23,4 miljoonaa ecua; 131 yhteisrahoitettua hanketta, joissa yhteisön panostus oli 14,3 miljoonaa ecua; 48 ei-hyväksyttyä tai peruutettua hakemusta, jotka koskivat 5,6 miljoonan ecun rahoitusta. 42 hakemusta, jotka edustivat 3,5 miljoonan ecun rahoitusta ja jotka olivat käsiteltävinä vuoden 1995 lopussa. Lisäksi Euroopan yhteisö on osallistunut 44 moma hankkeita sisältävän ohjelman yhteisrahoitukseen 1,8 miljoonalla eculla. 1. 3. 2 Kehitysasioita koskevaan koulutukseen liittyvät hanketyypit Yleisesti toimilla pyritään tiedottamaan eurooppalaiselle yleisölle kehitysyhteistyöhön liittyvistä ongelmista, herättää sen kiinnostus niihin ja saada se toimimaan sellaisen politiikan ja sellaisten toimien tukemiseksi, jotka vaikuttavat myönteisesti kehitysmaiden väestöön. Kysymykseen tulevista toimintamuodoista voidaan maimta muun muassa sellaisille suureen yleisöön kuuluville erityisryhmille kuin maanviljelijöille, ammattiyhdistysliikkeelle tai paikallisille ryhmille suunnattu tiedottaminen, kehitysyhteistyökasvatukseen liittyvät toimet kouluissa, päätöksentekijöille suunnatut kampanjat sekä politiikat sellaisten ehdotusten laatimiseksi, jotka voivat johtaa etelän väestöä koskeviin konkreettisiin ja myönteisiin muutoksiin, tuki eurooppalaisille verkostoille ja niin edelleen. Useimmille hankkeille on tyypillistä se, että niissä käytetään yhdistellään erilaisia menetelmiä kuten julkaisuja, audiovisuaalisesta aineistoa, opetusaineistosa, ohjattua toimintaa, näyttelyitä, painostustoimenpiteitä ja niin edelleen. Vuonna 1995 tärkeimmät kohderyhmät olivat koulut (24 projektia) ja nuoriso (19). Viimeksi mainittujen lukumäärä on noussut (12 vuonna 1994). Samoin voidaan panna merkille, että kansalaisjärjestöt ponnistelevat entistä enemmän suuren yleisön erityisryhmien kuten kuluttajien ja paikallisten yhteisöjen saamiseksi mukaan toimintaan (7 ja 9 projektia). Valittujen teemojen joukossa voidaan todeta kasvanut kiinnostus Afrikan ongelmia (10 projektia) sekä kansainvälistä kauppaa kohtaan (15 projekteia joista 10 reilun kaupan hankkeita). Sitävastoin kulttuuriteemaisten hankkeiden määrä on vähentynyt (9 vuonna Jr 1994, 4 vuonna 1995). Muita kansalaisjärjestöjen ensisijaisia teemoja ovat: konfliktit ja ihmisoikeudet (6 projektia) ja Etelän imago (9 projektia). Teemat ja kohderyhmät ovat hyvin monimuotoisia, mikä on merkki eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen elinvoimasta, mutta toisaalta herättää strategista pohdintaa. Keskustelu kansalaisjärjestöjen kanssa strategioiden parantamisesta käynnistettiin marraskuussa 1995 Wienissä pidetyssä ensimmäisessä kehitysyhteistyökasvatusfoorumissa (Development Education Forum) ja sitä jatketaan seuraavassa foorumin kokouksessa vuonna 1996. Kouluympäristöä koskevien hankkeiden osalta komissio käynnisti vuoden 1995 lopulla ensimmäisen eurooppalaisella tasolla toteutettavan kokonaisarvioinnin, joka kohdistuu kehitysasioita koskevaan koulutukseen kouluympäristössä liittyviin hankkeisiin. Tarkoituksena on tuottaa kokonaisarvio eri toimintamalleista, joita voidaan soveltaa kehitysasioita koskevan koulutuksen yhdentämiseksi kouluympäristöön, ja arvioida toimintamallien vaikutusta sen selvittämiseksi, missä määrin niiden avulla saadaan tämä koulutus kestäväksi ja turvataan sen jatkuminen. Tarkoituksena on myös mottaa arvio noin 20 yhteisrahoitetun hankkeen asianmukaisuudesta, laadusta ja tuloksista sekä järjestön toimintakyvystä ja komission välittämistä välineistä ja menettelyistä. Arvioimin tuloksia odotetaan vuoden 1997 puolivälissä. 1. 4 Yhteenveto yhteisrahoitusohjelmasta vuosilta 1976-1995 Talousarvion alamomenttiin B7-6000 liittyvä yhteisrahoitusohjelma käynnistyi vuonna 1976 kokeiluluonteisesti ja maksusitoumuksia koskevien määrärahojen ollessa hyvin vaatimattomat eli 2,5 miljoonaa ecua. Seuraavina vuosina on näitä määrärahoja voitu vähitellen kasvattaa, muun muassa Euroopan parlamentin ansiosta, niin että ne vuonna 1995 olivat 174 miljoonaa ecua. Edellä kappaleessa 1. 1 olevassa taulukossa esitetään talousarvion momentilta B7-6000 käytettävissä olevien määrärahojen kehitys vuodesta 1976 alkaen. Tänä aikana yhteisö on osallistunut 8. 301 kehitysyhteistyöjärjestöjen toteuttaman toimen yhteisrahoitukseen, ja yhteisön panostus näihin toimiin oli kokonaisuudessaan 1,1884 miljardia ecua. Seuraavassa taulukossa esitetään toimien jakautuminen kehitysmaissa toteutettaviin toimiin ja tiedottamistoimiin. 19 1976-1995 TOIMIEN LUKUMÄÄRÄ EUROOPAN YHTEISÖN PANOSTUS (miljoonaa ecua) Toimet kehitysmaissa Tiedottamistoimet YHTEENSÄ 6. 781 1. 520 8. 301 1. 076 * 112,4 1. 188,4 % 90,5 9,5 100 Edellä mainittujen 6. 781 kehitystoimen toteutuksesta on huolehtinut 675 kehitysyhteistyötä harjoittavaa kansalaisjärjestöä 133 eri kehitysmaassa. Toimia koskeva yhteisön panostus jakautui maantieteellisesti seuraavasti: 1976-1995 Miljoonaa ecua Saharan eteläpuolinen Afrikka Latinalainen Amerikka Karibian maat Aasia Välimeren maat Tyynenmeren maat Muut YHTEENSÄ 419,4 357,6 40,5 190,2 60,6 5,0 2,9 1. 076,2 % 39,0 33,2 3,8 17,7 5,6 0,4 0,3 100,0 Yhteisön kokonaispanostuksesta 43,2 prosenttia kohdistui Aasian, Karibian ja Tyynenmeren maihin (AKT-maat) ja 56,8 prosenttia kohdistui muihin kuin AKT-maihin. Liitteen taulukossa I esitetään edunsaajamaina olleiden kehitysmaiden mukainen jako ja taulukossa II yhteisön jäsenvaltioiden mukainen jako. Edellä mainittujen 1. 520 tiedottamistoimen toteutuksesta huolehti 459 kehitysyhteistyöjärjestöä viidessätoista jäsenvaltiossa. Noin puolet kaikista yhteisrahoitetuista toimista ja 54,4prosenttia kaikista sidotuista varoista koskevat viittä viimeistä varainhoitovuotta eli vuosia 1991-1995. Vastaavasti yhteisön keskimääräinen panostus kehitysmaissa toteutettavia toimia kohden on kasvanut vuoden 1985 123 000 ecusta 233. 000 ecuun vuonna 1995 ja keskimääräinen panostus tiedottamistoimia kohden vastaavasti 53. 000 ecusta 92. 000 ecuun. 20 1. 5 Suhteet kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen yhteyskomiteaan Komissiolla on ollut yli 20 vuoden ajan läheiset suhteet kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen yhteyskomiteaan, joka on yli 800 eurooppalaista kehitysyhteistyöjärjestöä edustava kansanvaltainen kehysrakenne, jonka muodostavat Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisin periaattein valitut edustajat, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta. Eurooppalaisten kehitysyhteistyöjärjestöjen 21. vuosittain pidettävä yleiskokous pidettiin huhtikuun 27 ja 28 päivänä 1995 Brysselissä. Viidettätoista kansallista yhteystoimikuntaa edustavien valtuutettujen tehtävänä oli keskustella yhteyskomitean ohjelman suurista suuntaviivoista ja hyväksyä se seuraaviksi vuosiksi. Suuntaviivoihin liittyen kansalaisjärjestöt sitoutuivat erityisesti vahvistamaan toimintansa yhteensovittamista ja yhtenäisyyttä toimintapolitiikkansa lujittamiseksi. Tätä varten ne sitoutuivat myös tehostamaan tiedon levittämistä ja jatkamaan tiedottamista yleisölle. Tämän laajemman, sekä kehitysyhteistyötä että kiireellistä hätäapua koskevan sisäisen vuoropuhelun käyminen kansalaisjärjestöjen keskuudessa on ensiarvoisen tärkeää. Eikä myöskään ole mikään sattuma, että yleiskokousta seuraavan konferenssin aiheena oli "Uuden kumppanuuden määrittely Euroopan ja Afrikan välille". Vaikka konferenssi muovautui kolmen pohdittavan aiheen, kolmen työryhmän mukaan (Euroopan ja Afrikan välisen uuden kumppanuuden edistäminen, kumppanuus ja kansalaisyhteiskunta sekä hätäavun liittäminen pitkän aikavälin kehitysyhteistyöhön), ne yhdistyivät varsin usein keskustelujen aikana. Yksi tärkeä johtopäätös tehtiin: Mikäli Lomén yleissopimuksella vahvistettua kumppanuutta on noudatettava, on se epäilemättä muotoiltava uudelleen ottaen huomioon myös paikalliset ja alueelliset eroavuudet. Yhteistyöhön on myös otettava mukaan uusia kumppaneita, joihin luonnollisesti kuuluu afrikkalainen kansalaisyhteiskunta. Tätä varten tarvitaan tiiviimpää vuoropuhelua pohjoisen ja etelän kansalaisjärjestöjen välillä ja niiden välisen kumppanuuden pohdintaa. Yksi tärkeä tekijä tehokkaan kumppanuuden luomiseksi on myös epäilemättä yhteinen toiminta nykyisin usein vielä kielteisen Afrikka-kuvan parantamiseksi. 1. 6 Tulevaisuuden näkymät Kuten edeltävinäkin vuosina, myös vuonna 1995 Euroopan unionin ja kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen välistä yhteistyötä koskevan kokonaistarkastelun tulokset ovat olleet myönteisiä ja rohkaisevia. Siten varat, joita komissio on asettanut kehitysyhteistyöjärjestöjen käyttöön erilaisia toimia varten, kasvoivat merkittävästi ollen 702 miljoonaa ecua vuonna 1993, 803 miljoonaa ecua vuonna 1994 ja 833 miljoonaa ecua vuona 1995. Yhteistyöllä hallituksista riippumattomien tahojen kanssa on tarkoitus yhä enemmän osaltaan vastata haasteisiin sellaisen Euroopan rakentamiseksi, joka on entistä sitoutuneempi oi/ ja joka tuntee suurempaa yhteisvastuuta etelän väestöstä. Tätä varten on painotettava, että Maastrichtin sopimuksen mukaisesti yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikassa pidetään köyhyyden torjumista yhtenä Euroopan unionin tärkeistä tavoitteista. Tavoitteen ensisijaisuutta korostettiin ja tarkennettiin neuvoston antamassa päätöslauselmassa vuoden 1993 lopulla. Monissa kehitysmaissa pahentuneet köyhyyteen liittyvät ongelmat samoin kuin kasvun pysähtyminen ja eroavuuksien korostuminen ovat tosin seurausta kehityksen hidastumisesta, mutta ennen kaikkea ne muodostavat merkittävän esteen kehitykselle sekä kansanvallan lisäämiselle. Samalla, kun neuvosto myönsi kansainvälisen ympäristön asettamien rajoitusten suuren merkityksen, se korosti köyhyyden torjunnan perusolemukseltaan poliittista ulottuvuutta sekä sen yhteyksiä kansainvaltaistamiskehitykseen ja oikeusvaltion vahvistamiseen ja väestön osallistumisen lisäämiseen. Tässä suhteessa kansalaisjärjestöillä on keskeinen tehtävä, sillä köyhyyden ehkäiseminen on yksi syy niiden olemassaoloon; lisäksi ne tuntevat etelän maiden marginaalisten väestönosien tarpeet. On hyvin tärkeää, että kehitysyhteistyöjärjestöt täydentävät Euroopan unionin ponnisteluja kehitysmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevissa virallisissa ohjelmissa. On myös tärkeää, että kansalaisjärjestöjen toiminnalla ei ole pelkästään sosiaalisia tavoitteita, vaan sillä vaikutetaan myös tuloja synnyttävään ja työpaikkoja luovaan toimintaan. o& n EURQQPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN KANSALAISJÄRJESTÖJEN YHTEISTYÖN MUUT ALUEET 2. 1 Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kanavoima elintarvikeapu (talousarvion osasto B7-2) Vuonna 1995 ketotysyhteistyöjärjestöjen kanavoiman elintarvikeavun kokonaisarvo oli 214 383 000 ecua. Se merkitsee 35,52 prosenttia Euroopan yhteisön rahoittaman elintarvikeavun kokonaismäärästä ja 14,37 prosentin lisäystä vuoden 1994 vastaavaan men määrään verrattuna (187 440 000 ecua). Kansalaisjärjestöjen toteutettavaksi uskotun elintarvikeavun toimeenpanosta huolehtii usein EURONAID, joka on 24 tärkeimpiin Euroopan yhteisön elintarvikeavun pyytäjiin lukeutuvan eurooppalaisen tai kansainvälisen kansalaisjärjestön perustama ja hallinnoima palvelujärjestö. Yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaisesti kehitysyhteistyöjärjestöt kanavoivat ja käyttävät avun sekä raportoivat toteutetuista toimenpiteistä, päättää komissio kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen yhteyskomitean kanssa käymissään neuvotteluissa. Kolmannen tekijän tässä yhteistyöketjussa muodostavat maantieteelliset yksiköt ja erityisesti komission edustustot, jotka toimivat tehokkaasti kentällä elintarvikeapuun liittyvien toimenpiteiden toteutuksen kaikissa vaiheissa. Teknisen avun merkitys kasvoi vuonna 1995. Teknisestä avusta huolehtivat tahot käyvät kentällä tiivistä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen kanssa sekä oppiakseen mntemaan niiden näkemykset että voidakseen arvioida perusteellisesti niiden hakemukset. Ohjelman kehyksessä kehitysyhteistyöjärjestöille toimitetut tuotteet jakautuivat kokonaisuudessaan seuraavasti: 23 ^^MËËB^mamÊÊmmÊ^^mmmmÊÊ^^mÊÊmÊm^mmmmÊËK^mmmmm • • • • n i ^ ^ n n i i ^ H B a a i H ^ B H i i ^H MMMBMi^^HBHBBHiMaBaiiH^BHDaBMMHM^^BBBBMBNnMS TUOTTEET MÄÄRÄ TONNEINA VAIHTELU PROSENTTEINA VUOTEEN 1994 VERRATTUNA VIUA RASVATON MAITOJAUHE SOKERI KASVIÖLJY PALKOVILJA 321000 7 800 3 445 11500 41 164 MUUT TUOTTEET TYÖKALUT 18 970 000 ecua 1 500 000 ecua - 9,5 % - 45 % - 22 % - 5 5% uusi + 1 1 , 8% uusi Toimivallan jako Euroopan yhteisön humanitaarisen toimiston (ECHO^ kanssa Komissio selvensi joulukuussa 1994 lisää elintarvikeapuun liittyvän toimivallanjakoa ECHO-toimiston ja pääosaston VIII elintarvikevarmuudesta ja elintarvikeavusta vastaavan yksikön välillä. i) Komission politiikka Euroopan yhteisö on elintarvikekysymysten parissa toimivien kansainvälisten ja kansalaisjärjestöjen tärkein kumppani ja toiseksi suurin kansainvälinen lahjoittaja. Tässä yhteydessä komission tärkeimmät suuntaviivat tällä alueella vahvistettiin uudestaan kehitysyhteistyötä käsitelleen neuvoston päätöslauselmassa, annettu 25 päivänä marraskuuta 1994, seuraavasti: elintarvikeavun liittäminen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaan men välineeksi elintarvikkeiden turvaamisessa pitkällä aikavälillä kiireellisen elintarvikeavun liittäminen osaksi poliittista humanitaarista apua. ii) Komission päätös, tehty joulukuussa 1994 Kiireellistä elintarvikeapua ja humanitaarista apua koskeva toimivalta siirrettiin Euroopan yhteisön humanitaariselle toimistolle (ECHO), kun toimisto perustettiin. Jotta komissio voisi noudattaa kansainvälisten tai kansalaisjärjestöjen kanssa aikaisemmin tehtyjä sitoumuksia, on joitakin toimia kuitenkin jouduttu 24 hallinnoimaan siirtymävaiheessa Kehitysyhteistyön pääosastosta käsin (Elintarvikeavun yksikkö). Vuoden 1994 alussa komissio kuitenkin katsoi, että ECHO-toimiston hoidettavaksi tulevien vasmiden siirtäminen oli saatettava päätökseen. Tästä syystä sekä pääosaston VIII ja ECHO-toimiston yhteisesti suorittaman, elintarvikeapua koskevien hakemusten arvioinnin seurauksena komissio päätti joulukuussa 1994 määräyksistä, jotka koskevat elintarvikeapuun liittyvän toimivallan jakamista uudelleen pääosaston VIII ja ECHO-toimiston välillä ja selvästi luonteenomaisesti humanitaarista apua edustaviin kysymyksiin liittyvän toimivallan siirtämisestä ECHO-toimistolle. Se myös hyväksyi varojen ja muiden asiaan liittyvien tekijöiden siirtämisen. Näin ollen kyseistä alaa koskeva pysyvästi yhteensovitettu ja yhtenäinen toimivalta jakautuu pääosaston VIH ja ECHOn kesken seuraavien periaatteiden mukaisesti: sellaiset elintarvikeapuun liittyvät toimet, jotka luonteenomaisesti sisältyvät humanitaarisen avun piiriin, kuuluvat humanitaarisen toimiston (ECHO) vastuualueeseen sellaisista elintarvikeapuun liittyvistä toimista, jotka luonteenomaisesti liittyvät kehitysyhteistyöhön, rakenteellisiin avustuksiin tai elintarvikevarmuuden turvaamiseksi toteutettaviin tukitoimiin sekä muista elintarvikeapuun liittyvistä toimista, joihin sisältyy kehitysyhteistyönäkökulma, huolehtii Kehitysyhteistyön pääosaston Elintarvikeavun yksikkö yhteisymmärryksessä toimivaltaisten maantieteellisten yksiköiden kanssa. Vakavan elintarvikepulan tilanteessa tai humanitaarisessa kriisissä, jossa elintarvikkeilla on merkittävä osa, voidaan yhdistämällä yhteisön käytössä olevat avustuskeinot myötävaikuttaa tilanteeseen yhteensovitetusti; yhteensovittamisen hoitaa Elintarvikeavun yksikkö, kun on kyse elintarvikepulasta, ja ECHO-toimisto, kun on kyse humanitaarisesta kriisistä. Turvataan kyseisten yksiköiden yhteenliittyminen pysyvällä tavalla suurimman mahdollisen yhtenäisyyden ja yhteensovittamisen varmistamiseksi sekä siirtämisen ja sujuvuuden tehostamiseksi humanitaaristen ja kunnostamiseen tai kehitysyhteistyöhön liittyvien toimien välillä niin hyvin kuin mahdollista. Siksi vuoden 1995 alussa humamtaariseen elintarvikeapuun liittyvät toimenpiteet, joita siihen asti oli siirtymävaiheen takia hoitanut Kehitysyhteistyön pääosasto, siirrettiin ECHO- toimiston vastuulle. Vasmita koskevan seurannan ja vasmiden siirtämisen toteuttamiseksi fc&r tarkoituksenmukaisissa olosuhteissa on annettu määräykset. Toiminnan rahoitus varmistettiin varainhoitovuonna 1995 budjettikohdista B7-200, B7-2000, B7-201 ja B7-202 ja komissio esitti vuoden 1996 alustavan talousarvioesityksen kehyksessä kyseisten rahavarojen (51 miljoonaa ecua) siirtämistä humamtaarista apua käsittelevään lukuun. iii) Elintarvikeapu vaikeissa kriisitilanteissa Laajat elintarvikepulat ovat tilanteita, joissa pääosaston Vin/B/l ja ECHO-toimiston läheistä yhteensovittamista koskevalla määräyksellä on tarkoitus varmistaa, että käytettävissä olevia yhteisön avun välineitä käytetään tehokkaasti. Periaatteessa voidaan erottaa kaksi elintarvikepulatyyppiä: Merkittävät ja/tai rakenteelliset elintarvikepulat, joissa elintarvikeavun tarve on suuri. Näissä tilanteissa pääosaston VIII elintarvikevarmuudesta ja elintarvikeavusta vastaavalla yksiköllä on keskeinen tehtävä, sen ja ECHO- toimiston toiminta yhteensovitetaan välittömästi ja sovelletaan myös muita palveluja ja välineitä. Huolehditaan siitä, että määriteltyjen tarpeiden pohjalta toteutetaan ECHO-toimiston vastuualueeseen kuuluvat toimenpiteet sekä käytetään tarvittavia välineitä ja palveluja juuri kyseisen kriisitilanteen ominaispiirteiden mukaan. Elintarvikkeiden tarpeesta huomattava osa liittyy humanitaarisiin kriiseihin, joihin tyypillisesti liittyy myös välittömän hätäavun tarve. Koska nopea toiminta on ehdottoman tärkeää näissä tilanteissa, ECHO-toimistolla on niissä keskeinen tehtävä. Koska tällöinkin on olennaista, että voidaan käyttää kaikkia tarvittavia välineitä määriteltyjen tarpeiden mukaan, sovelletaan samaa yhteensovittamista koskevaa määräystä; pääosaston VIII elintarvikevarmuudesta ja elintarvikeavusta vastaava yksikkö on mukana alusta alkaen. Molemmissa tapauksissa on tilanteen kehittymistä seurattava ja arvioitava sitä huolellisesti eri vaiheiden (hätäapu, kunnostaminen ja kehitysyhteistyö) välisen yhteyden turvaamiseksi ja tilanteen pysähtymisen estämiseksi. Jokaisessa vaiheessa on käytettävä tarkoituksenmukaisia välineitä. iv) Kansalaisjärjestöjen välittämä elintarvikeapu iv a) Yleiset periaatteet Tarjotakseen tarpeellista tukea kaikille elintarvikeapuun liittyvien kysymysten parissa toimiville kansalaisjärjestöille komissio on suorittanut hallinnointia koskevien vastuualueiden uudelleenjärjestelyn pääosaston VIII/B/1 ja ECHO-toimiston kesken (vertaa edellä). Komission *x tarkoituksena on ennen kaikkea turvata budjettivarojen moitteeton käyttö ja varmistaa, että hakemukset käsitellään jommassa kummassa palvelussa. Tätä varten on toteutettu pysyvää yhteensovittamista koskeva järjestely päällekkäisen työn estämiseksi ja asianmukaisen yhtenäisyyden varmistamiseksi. Tähän pääosaston VIII ja ECHO-toimiston yhteiseen työhön on kuitenkin sisällyttävä tietty joustavuus, jotta kaikki perustellut hakemukset voidaan ottaa huomioon. Seuraavissa kappaleissa esitetään, kuinka pääosasto VIII/B/1 ja ECHO- toimisto käytännössä soveltavat valintaperusteita ja määritellään siten vastuualueiden jako. iv b) Kansalaisjärjestöjen välittämään elintarvikeapuun liittyvien vasmiden jako pääosaston VIII/B/1 ja ECHO-toimiston kesken Pääosasto VIII/B/1 valitsee rahoitettavaksi kansalaisjärjestön esittämän elintarvikkeita koskevan hakemuksen, jonka hallinnoiminen kokonaisuudessaan tapahtuu kehitysyhteistyön periaatteiden mukaan, sekä vastaa rakenteellisesta avusta sekä elintarvikkeiden turvaamisesta. Hankkeella on voitava selvästi vähentää asianomaisen väestön riippuvuutta elintarvikeavusta. Pääosasto VIII/B/1 käyttää kolmea tärkeää arviointiperustetta määritelläkseen täyttääkö kansalaisjärjestön esittämä ohjelma valittavalta ohjelmalta vaadittavat ominaisuudet: elintarvikevarmuutta koskevan tilanteen huolellinen selvitys esittäen ne ehdotetun ohjelman käytännön näkökohdat, joilla voidaan vaikuttaa elintarvikepulan syihin hankkeen perustelut, joissa osoitetaan, että hanke on taloudellisesti ja rahoituksellisesti toimiva sekä sosiaalisesti hyväksyttävä ja että se ei ole ympäristölle vahingollinen hankkeella on voitava vähentää kestävällä tavalla edunsaajien taloudellista riippuvuutta, ja sen kautta on vahvistettava toimeenpanosta huolehtivien kumppaneiden taloudellista ja teknistä riippumattomuutta keskipitkällä aikavälillä. 2. 2 Yhteisön panostus varastointiohjelmiin ja ennakoivaan varoittamiseen liittyviin ohjelmiin (talousarvion momentti 67-202^ Koska varastointiin ja ennakoivaan varoittamiseen liittyvät toimet ovat tärkeitä asianomaisen väestön elintarvikevarmuuden parantamisen kannalta, komissio on rahoittanut useampia 27 tällaisia toimenpiteitä, joiden toimeenpanosta ovat huolehtineet kansalaisjärjestöt tai kansainväliset järjestöt. Vuonna 1995 apua sai kuusi maata (Nicaragua, Peru, Sudan, Madagaskar, Etiopia ja Mosambik) kansalaisjärjestöjen kautta men määrän ollessa yhteensä 1 207 919 ecua. 2. 3 Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto (ECHO^ (talousarvion luku B7-21) 2. 3. 1 Yhteenveto Viiden viime vuoden aikana komission Euroopan unionin nimissä suorittamien humanitaaristen toimien määrä on kasvanut seitsenkertaiseksi niin, että unioni on nykyisin suurin yksittäinen julkinen humamtaarisen avun toimittaja. Tuen määrä oli vuonna 1991 114 miljoonaa ecua, 764 miljoonaa ecua vuonna 1994 ja lähes 692 miljoonaa ecua vuonna 1995. Kuten vuonna 1994, tärkeimmät toiminta-alueet olivat edelleen entisen Jugoslavian alue sekä Ruandan ja Burundin kriisit. Yhteisö on kuitenkin toimittanut edelleen humamtaarista apua myös noin 60 kriisitilanteesta kärsivään maahan, joista mainittakoon erityisesti Angola, Sudan, Haiti, Venäjä (Tshetshenia), Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Tadzikistan, Irak, Afganistan ja Kuuba. Komission rahoittamat humanitaariset toimet on toteutettu näiden viime vuosien aikana yhä vaikeammissa olosuhteissa ja vaihtelevissa tilanteissa. Vuosi 1995 ei ollut tässä suhteessa poikkeus. Selkkausten aiheuttamat kriisitilanteet, joihin suurin osa toimenpiteistä liittyi, ovat osoittautuneet monimutkaisiksi ja pysyviksi. Yleisellä tasolla nämä selkkaukset juontuvat syvälle ulottuviin sosiaalis-taloudellisiin eroihin, joihin liittyy joskus aatteellisia tai etnisiä painotuksia. Selkkausten syyt tai niiden vaikutukset eivät häviä vielä lähitulevaisuudessa. Komissiolla on usein ollut muihin lahjoittajiin nähden keskeinen tehtävä näissä kriiseissä. Se on ollut suurin yksittäinen lahjoittaja entisen Jugoslavian alueen lisäksi esimerkiksi Afganistanissa, Etelä-Sudanissa, Liberiassa ja Sierra Leonessa. Samalla, kun komissio puolustaa tällä panostuksella tiukasti humamtaarisen avun sisäistä itsemääräämisoikeutta ja riippumattomuutta, sen avulla on voitu myös — mihin muuten tuskin olisi ollut mahdollisuutta — kiinnittää huomiota selkkausten ehkäisyyn ja niiden selvittämiseen sekä kansallisella että yleisemmällä tasolla, myös silloin kun nämä kysymykset eivät ole kansallisen tai kansainvälisen tason politiikan kannalta ajankohtaisia. Toisaalta humanitaarinen apu on osaltaan estänyt onnettomuuksien pahenemista. Haitin, Angolan ja Liberian kaltaisissa maissa, eräissä osissa Latinalaista Amerikkaa ja jopa Israelin ja palestiinalaisten kysymyksen yhteydessä se on osaltaan kannustanut ensimmäisiin haparoiviin yrityksiin kohti rauhaa, sovintoa ja jälleenrakentamista. Koko vuoden ajan komissio on seurannut tarkkaavaisesti kansainvälisen humamtaarisen yhteisön piirissä käytyä keskustelua tarpeesta lujittaa hätäavun ja kehitysyhteistyön välisiä 28 yhteyksiä, ja se on vuoden kuluessa laatinut tätä aihetta käsittelevän oman asiakirjansa, josta on jo laajasti keskusteltu ja jota täydennetään vuoden 1996 aikana. Vaikka luonnononnettomuudet aiheuttavat yleensä vähemmän ihmishenkien menetyksiä ja kärsimystä kuin edellä esitetyt kriisitilanteet, voivat ne kuitenkin vahingoittaa pahoin kehitysmaiden yhteiskuntia. Onnettomuuksien varalta valmistautuminen on usein suositeltava lähestymistapa kärsimysten vähentämiseksi ja onnettomuuksien taloudellisten seurausten lieventämiseksi, ja se on ollut tällä alueella eräs tärkeä osa ECHO-toimiston usein uudistuksellista toimintaa vuonna 1995. Myös ilman selkkausta tai laajamittaista luonnononnettomuutta voidaan pysyvästi huonoissa ja pahenevissa tilanteissa, kuten Algeriassa, Kuubassa ja Irakissa, tarvita humanitaarista apua lieventämään erityisen huono-osaisten väestönosien pahimpia kärsimyksiä. ECHO-toimisto oli ensimmäisiä tahoja, jotka tarttuivat arviointia koskevaan haasteeseen ottaen huomioon kuitenkin jatkuvasti omien toimiensa erityisluonteen. Vuonna 1995 arviointiin liittyvä toiminta oli vilkasta, tavoitteena oli ECHO-toimiston tarpeisiin sekä sen ja yhteistyökumppaneiden toimintatapoihin soveltuvien menetelmien kehittäminen ja samanaikaisesti toteutettujen arviointitoimien kokonaismäärä kasvoi. Työn ensimmäinen vaihe on nyt saatettu päätökseen julkaisemalla menetelmiä käsittelevä käsikirja, jossa esitetään käytännölliset ja järjestelmälliset suuntaviivat humamtaarisen avun arvioimista varten. Komission lisäksi käsikirja palvelee myös sen kumppaneita ja itse asiassa kaikkia humamtaarista työtä tekeviä. Komissio arvioi edelleen rahoittamiaan ja kansalaisjärjestöjen tai YK:n järjestöjen toteuttamia toimenpiteitä. Vuoden aikana arvioitiin 46 kehitysyhteistyötä harjoittavan kansalaisjärjestön ja viiden YK:n järjestön toteuttamat toimenpiteet. Arviointi kattoi kaikki ohjelmatyypit ja kaikki toimintatilanteet. Erityisen tärkeä tapahtuma osui vuoden lopulle; silloin kokoontui joukko tärkeimpiin kuuluvien humanitaaristen järjestöjen ja lahjoittajien edustajia komission jäsenen, Emma Boninon aloitteesta Madridiin selvittämään ongelmia, joita humanitaarinen apu joutuu kohtaamaan ensi vuosituhannelle siirryttäessä. Tämä tapahtuma päättyi "Madridin julistukseen", jossa korostetaan osanottajien, joihin kuului myös kansalaisjärjestöjen yhteisö, lähentyneen huomattavasti toisiaan arvioitaessa tärkeimpiä haasteita. 2. 3. 2 Humanitaariseen apuun liittyvät toimenpiteet vuonna 1995 Vuonna 1995 käynnistettiin vastaava määrä toimenpiteitä kuin vuonna 1994, ja kuten jo on mainittu, vuoden aikana tehtyjä päätöksiä vastaava men määrä oli 692 miljoonaa ecua. Ylivoimaisesti suurin osa komission ECHO-toimiston välityksellä käynnistämästä toiminnasta rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Pienemmässä määrin, ja vuonna 1995 paljon vähemmän kuin edeltävinä vuosina, rahoitetaan toimenpiteitä Afrikan, 29 Karibian ja Tyynenmeren maiden hyväksi myös neljänteen Lomén yleissopimukseen sisältyvän rahoituspöytäkirjan mukaisesti. Tämä kansainvälistä yhteisvastuuta edustava panostus koski uhreille toimitettavaa hätäapua 60 eri maailman maassa seuraavilla alueilla: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (AKT- maat) (30,6 prosenttia), entisen Jugoslavian alue (33,9 prosenttia), Keski-Eurooppa (0,4 prosenttia), entinen Neuvostoliitto (19,9 prosenttia), muu osa Aasiaa mukaan lukien Irakin pohjoisosa (9,3 prosenttia), Latinalainen Amerikka (4,0 prosenttia) ja Pohjois-Afrikka (0,7 prosenttia). Noin 85 prosenttia ECHO-toimiston hallinnoimista varoista (692 miljoonaa ecua) kanavoidaan kumppaneiden välityksellä; siitä kansalaisjärjestöjen osuus on 55,8 prosenttia (328 miljoonaa ecua), Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen osuus 17 prosenttia ja muiden kansainvälisten järjestöjen osuus 10,6 prosenttia. Ainoastaan noin 14 prosenttia varoista on kohdistettu komission "suoraan toimintaan", pääasiassa entisen Jugoslavian alueella. On syytä huomata, että myös suora toiminta on tavallisesti riippuvainen kansalaisjärjestöistä (usein paikallisista), jotka hoitavat men jakamisen paikan päällä. On tärkeää, että komissiolla on mahdollisuus toteuttaa ECHO-toimiston välityksellä suoraa toimintaa, mutta on syytä panna merkille, että siihen ryhdytään vasta silloin, kun perinteiset kumppanit eivät kykene täysin selviytymään kyseisen tilanteen asettamista vaatimuksista. 2. 3. 3 Suhteet kansalaisjärjestöihin Vuonna 1995 noin puolet ECHO-toimiston hallinnoimista humamtaariseen käyttöön tarkoitetuista varoista käytettiin kansalaisjärjestöjen toteuttamiin toimenpiteisiin. Tähän tarkoitukseen käytettiin varoja vielä enemmän kuin edeltävinä vuosina, mikä on osoitus komission halusta toteuttaa käytännössä kumppanuuden periaatetta humanitaarisessa toiminnassaan ja tarjota siinä valinnan mahdollisuus kansalaisjärjestöille, jotka siten ovat olleet toiminnassa mukana lähes kaikissa noin 60 humamtaarista apua saaneessa maassa. Koko vuoden ajan ECHO-toimisto on jatkuvasti etsinyt mahdollisuuksia vuoropuheluun jäsenvaltioissa toimivien kumppanien eli kansalaisjärjestöjä edustavien erilaisten ryhmittymien kanssa käyttäen tähän runsaasti aikaa. Työ on osoittautunut erittäin hyödylliseksi, sillä se on tarjonnut kaikille osapuolille mahdollisuuden pysyä ajantasalla humanitaaristen kysymysten kehittymisessä, selvittää ongelmia, oikaista väärinkäsityksiä ja perehtyä vastavuoroisesti kumppanien työssä esiintyviin rajoituksiin. Nämä järjestetyt yhteydet ovat ovat olleet erityisen hyödyllisiä tarkastettaessa toimien hallinnointia monista käytännön näkökohdista käsin samalla, kun ne ovat mahdollistaneet humanitaarista toimintaa ohjaavien periaatteiden selvittämisen yhteisesti. Lisäksi on ilmeistä, että kansalaisjärjestöjen maantieteellisten vastuuhenkilöiden ja ECHO-toimiston välille sekä käytännön toteutuksesta vastaavien henkilöiden välille muotoutuu ajan mittaan yhä tiiviimpi työyhteys. 30 Kumppaneina toimivat kansalaisjärjestöt ovat seuranneet valppaasti neuvoston ja Euroopan parlamentin piirissä käytyä keskustelua neuvoston asetusehdotuksesta, joka käsittelee humanitaarista apua. Neuvosto antoi 20. kesäkuuta 1996 asetuksen N:o 1257/96 humanitaarisesta avusta. Se mli voimaan 5. heinäkuuta 1996. Nämä järjestöt haluavat selvästi valvoa, että niille tärkeät asiat, etenkin joustavuus, toimintavalmius ja poliittinen puolueettomuus hyväksytään kunnolla ja että ne saavat tarvittavan men. Omasta puolestaan ne ovat vaivoja säästämättä pyrkineet toimimaan min, että nämä asiat otettaisiin asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin toimielinten päätöksentekomenettelyssä. Kumppaneina toimivilla kansalaisjärjestöillä on ollut merkittävä tehtävä laajennetun vuoropuheluryhmän työssä; ryhmä perustettiin laatimaan kumppanuutta koskevaan puitesopimukseen liittyvän toiminnan yhteenveto ja esittämään siihen mahdolliset parannukset. Vuoropuheluryhmä esittikin, marraskuussa 1994, puiteohjelmaa koskevan muutosehdotuksen, jonka ECHO-toimisto tutki huolellisesti vuoden 1995 alussa. Vaikka ryhmän laatimat ehdotukset ovatkin erittäin hyödyllisiä, parhaillaan käynnissä olevien oikeudellista perustaa koskevien neuvottelujen tulos on ehdottoman tärkeä määriteltäessä komission tehtävää ja toiminnan vaihtoehtoja tulevaisuudessa. ECHO-toimisto on siis joutunut odottamaan kyseisten neuvottelujen tuloksia, ennen kuin se ottaa kantaa siihen, kuinka kumppanuutta koskevaa puitesopimusta on kehitettävä. 2. 4 Euroopan yhteisön ja kansalaisjärjestöjen välinen yhteistyö pakolaisten, evakoiden ja kotimaahansa palanneiden henkilöiden omavaraisuuden tukemiseksi Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa (talousarvion momentti B7-212) Tämän vuonna 1984 Euroopan parlamentin aloitteesta perustetun budjettikohdan kautta pyritään edistämään pakolaisten, evakkojen ja kotimaahansa palanneiden henkilöiden omavaraisuutta siirtymävaiheen aikana välittömän avuntarpeen jälkeen ja ennen pidemmän aikavälin kehitysvaihetta. Momenttiin B7-212 (ennen B7-302) kuuluvat määrärahat ovat kasvaneet tasaisesti alusta asti, vuodesta 1984. Siten vuosien 1984-1995 aikana rahoitettiin yhteensä 378 424 000 eculla yli 350 hanketta, joiden toimeenpanosta huolehtivat useat eurooppalaiset tai paikalliset kansalaisjärjestöt, kansainväliset järjestöt (pääasiassa YK:n pakolaisasioista vastaava järjestö UNHCR) sekä valtiolliset laitokset. Vuonna 1995 momentista B7-212 sidottiin 54 hankkeeseen yhteensä 59 831 000 ecua, josta 39 831 000 ecua (66 prosenttia) Aasiaa varten ja 20 000 000 ecua (34 prosenttia) Latinalaista Amerikkaa varten. Asianomaisista 54 hankkeesta 30 rahoitettiin yhdessä kansalaisjärjestöjen kanssa (12 hanketta Aasiassa ja 18 hanketta Latinalaisessa Amerikassa men määrän ollessa vastaavasti 9 058 000 ecua ja 6 680 000 ecua eli yhteensä 15 738 000 ecua, mikä on 26,4 prosenttia kaikista vuonna 1995 sidotuista määrärahoista). Pakolaisten, evakkojen ja kotimaahansa palanneiden henkilöiden hyväksi vuonna 1995 toteutetut hankkeet vaihtelivat sekä aloittain että maantieteellisesti. Niillä tuetaan edelleen 31 toimintasuunnitelmia, jotka hyväksyttiin pakolaisten tilannetta Keski-Amerikassa käsitelleessä kansainvälisessä konferenssissa (CIREFCA, Guatemala 1989) ja Indokiinan pakolaisia käsitelleessä kansainvälisessä konferenssissa (Geneve 1989). Lisäksi tuetaan kansainvälisiä laitoksia kehyksenä "care and maintenance" (UNHCR)7, miinanraivaus (UNOCHA, humanitaarisen avun toimittamista Afganistaniin yhteensovittava YK:n toimisto)8 sekä kotimaahan paluu ja sijoittaminen uudelleen yhteiskuntaan (UNHCR)9. Aasiassa vuonna 1995 toteutetuissa toimissa keskityttiin kolmeen pääalueeseen eli Afganistaniin ja Pakistaniin, joissa komissio tuki yhtenäiseen maaseudun kehittämiseen liittyviä toimia helpottaakseen pakolaisten paluuta sekä Bangladesh, jossa on vielä runsaasti Rohingya-pakolaisia. Tähän on vielä lisättävä paikallisemmat toimet, kuten Karen- pakolaisten auttaminen Thaimaassa ja kotimaahansa palanneiden laosilaisten auttaminen Laosissa. Vuonna 1995 Keski-Amerikkaan kohdistetussa yhteisön avusmstoiminnassa otettiin huomioon käynnissä oleva alueellinen rauhanprosessi ja korostettiin jälleenrakentamista evakkojen, kotimaahansa palanneiden ja demobilisoimjen henkilöiden sosiaalis-taloudellista uudelleen sopeuttamista. Yhteisrahoitetuissa hankkeissa, joiden toimeenpanosta eurooppalaiset tai paikalliset kansalaisjärjestöt Keski-Amerikan kannasmaalla huolehtivat vuonna 1995, on kyse pääasiassa tuotannollisen toiminnan kehittämisestä maanviljelyn ja karjanhoidon, ammattikoulutuksen, tärkeiden terveydenhoitopalvelujen ja terveydenhoitohenkilökunnan kehittämisen, perasinfrastruktuurien ja ympäristönsuojelun aloilla. Siten Latinalaisessa Amerikassa toteutemsta 18 hankkeesta neljässä käsitellään evakkojen ja kotimaahansa palanneiden henkilöiden uudelleen sijoittamista, kaksi hanketta liittyy koulutusta varten annettavaan tukeen, kolme hanketta perusinfrastrukmureja varten annettavaan tukeen, kolmessa hankkeessa on kyse terveydenhoito-ohjelmista, ja vielä kuusi hanketta liittyy tuotannollisten toimintojen kehittämiseen. 2. 5 Pohjoinen-etelä-yhteistyötä koskeva toimintaohjelma huumausaineiden ja huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi (talousarvion alamomentti 67-6210^ Vuonna 1995 yhdessä kansalaisjärjestöjen kanssa toteutetut toimet olivat enemmistönä; niihin oli sidottu 41,8 prosenttia kaikista sidotuista määrärahoista eli 4 011 670 ecua (maksusitoumusten kokonaismäärä oli 9 589 100 ecua). Yhteistyö Euroopan yhteisön ja kansalaisjärjestöjen välillä oli vilkkainta Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa, joissa tästä budjettikohdasta vuonna 1995 rahoitetut hankkeet 7 9 Kambodza, Bhutan, Hong Kong, Intia, Laos, Sri Lanka. Afganistan. Kambodza. 32 koskivat lähes yksinomaan ennaltaehkäisyä, kysynnän hillitsemistä ja huumausaineiden väärinkäyttäjien sijoittamista uudelleen yhteiskuntaan. Kansalaisjärjestöjen kanssa rahoitetut hankkeet jakautuivat maantieteellisesti seuraavasti: Latinalainen Amerikka: Aasia: Välimeren alue: Afrikka, Karibian ja Tyynenmeren alue: 2 546 391 ecua (63,5 %) 1 248 348 ecua (31,1%) 164 031 ecua (4,1 %) 52 900 ecua (1,3 %) 2. 6 Kunnostamis- ja jälleenrakennustoimet kehitysmaiden hyväksi (talousarvion momentti B7-641) 2. 6. 1 Kunnostamisoluelmien suunnittelu, sisältö, rahoituslähteet ja valittaville ohjelmille asetetut vähimmäisehdot Sodasta tai vakavasta kriisitilanteesta toipuvissa kehitysmaissa, joiden talous on epävakaa, infrastrukmurit tuhoutuneet ja sosiaalinen rakenne turmeltunut, tarvitaan siirtymäkauden kunnostamisvaihe. Sellainen vaihe on välttämätön yhdysside siirryttäessä humanitaarisesta avusta pitkän aikavälin kehitysyhteistyöhön liittyvien tukiohjelmien käynnistämiseen. Vähitellen on humanitaarinen apu korvattava kurmostanustoiminnalla ja sen tarvetta vähennettävä valmistellen samalla edellytyksiä talouden elpymistä ja poliittista ja sosiaalista siirtymävaihetta varten. Euroopan yhteisön neuvosto määritteli kunnostamiseen tarkoitetun avun käsitteen tarkemmin joulukuussa 1993, ja toiminnan toteums aloitettiin vuoden 1994 aikana. Siinä on kyse ohjelmista, jotka yhdistävät humamtaarisen avun (hätäavun) ja pitkän aikavälin kehitysyhteistyöhön liittyvät tukiohjelmat toisiinsa. Tukea voidaan myöntää maille, jotka ovat selviytymässä vakavasta kriisistä tai sodasta tai joiden talous on pahasti järkkynyt jonkin muun tekijän (esimerkiksi luonnononnettomuuden) johdosta. Vuonna 1995 kunnostamistukea saivat Haiti, Zaire, Tansania, Etiopia, Eritrea, Mosambik, Angola, Liberia ja Ruanda, ja luonnononnettomuuksien johdosta maksettavaa tukea saivat Mauritius, Papua-Uusi-Guinea, Saint Lucia ja Dominica. Kunnostamisohjelmiin voi sisältyä monenlaisia toimia, jotka liittyvät seuraavaan neljään pääalaan: tuotannollisen koneiston käynnistäminen uudelleen; perusinfrastruktuurien korjaaminen; 33 sosiaalinen uudelleensijoittaminen (käsittää men pakolaisille, demobilisoiduille henkilöille ja evakoille); institutionaalisen toimintakyvyn palauttaminen. Valittavilta ohjelmilta edellytettäviä vähimmäisvaatimuksia ei ole määritelty muodollisesti. Neuvosto määritteli kuitenkin 2 päivänä joulukuuta 1993 joitakin keskeisiä seikkoja, joista mainittakoon erityisesti: asianomaisessa maassa toimivien kumppaneiden laatima hakemus; tilannekuvaus suuronnettomuudesta, jonka johdosta väestön perustarpeita ei kyetä tyydyttämään; viranomaisten tehokas sitoutuminen siirtymävaiheen kehitykseen, jossa otetaan huomioon kansanvallan periaatteet ja perusvapaudet; hallintoviranomaisten ja/tai muiden asianomaisten kumppaneiden kyky toteuttaa kunnostamistoimet. Tutkimalla edellä mainittuja asioita ja arvioimalla tarpeiden laajuutta komissio arvioi kunnostamista koskevan avustusohjelman sopivuuden ja sisällön ja yhdistelee varoja eri lähteistä kunnostamisohjelmien rahoittamiseksi. Kunnostamistoimet sosiaalisten palvelujen ja pienten infrastrukmurien aloilla uskotaan mielellään kansalaisjärjestöille. 2. 6. 2 Kansalaisjärjestöjen tehtävä Kansalaisjärjestöillä on erittäin tärkeä tehtävä yhteisön varoista rahoitettavien kunnostamisohjelmien toteuttamisessa. Niiden kyseisiä maita koskeva tuntemus, kevyt rakenne, moninaiset toimintatavat ja yhteydet paikalliseen väestöön ovat erittäin hyödyllisiä tekijöitä erityistilanteissa ja korjattaessa hätätilan jälkeisiä puutteita. Neuvoston hyväksyttyä rahoitusta koskevan erityisaloitteen 25 päivänä toukokuuta 1993 kansalaisjärjestöt ovat osallistuneet myös kunnostamisohjelmien suunnitteluun ja niiden edustajat ovat olleet myös mukana pohtimassa hätätilan, kunnostamisvaiheen ja kehitysyhteistyön välisiä yhteyksiä. 2. 6. 3 Kunnostamistoimien toteutus vuonna 1995 Komissio jatkoi vuonna 1995 kunnostamistoimien, erityisesti Afrikkaa koskevan erityisaloitteen kehykseen kuuluvien kunnostamistoimien toteuttamista pohjautuen ennen 34 kaikkea neuvoston 2 päivänä joulukuuta 1993 esittämiin päätelmiin sekä sen jälkeen neuvoston piirissä käytyihin keskusteluihin. Jäsenvaltioille esitettiin yksityiskohtainen selvitys kunnostamistoimista, jotka ovat käynnissä kahdeksassa Afrikkaa koskevaan erityisaloitteeseen sisältyvässä maassa, kehitysyhteistyöasioista vastaavien ministerien neuvoston kokoontuessa 20 päivänä joulukuuta 1995. Esityksestä käy ilmi, että Afrikkaa koskevan erityisaloitteen käynnistämisen jälkeen toukokuussa 1993 on kunnostamistoimia päätetty tukea hyvin merkittävällä summalla (434 miljoonaa ecua) ja että toteutuneet maksut ovat 108 miljoonaa ecua. Sen lisäksi Afrikassa toteutettavia kunnostamistoimia koskevien ohjelmien kehyksessä vuonna 1995 tehtyihin uusiin päätöksiin liittyvän men määrä oli 156 miljoonaa ecua. 2. 6. 4 Talousarvion momentti B7-641 Vuoden 1994 talousarvioon perustettiin uusi momentti (ennen B7-5076) kunnostamiseen liittyvien mkiohjelmien rahoittamista varten kaikissa kehitysmaissa. Se koskee siis Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita (ALA-maat) ja Välimeren alueen kolmansia maita (MED- maat), samoin kuin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita (AKT-maat), ja sitä hallinnoivat yhteisesti pääosastot I/B ja VIII. Vuoden 1995 talousarvioon otettu määräraha oli aluksi 60 miljoonaa ecua, joka suurennettiin 65 miljoonaksi ecuksi täydentävän lisätalousarvion kehyksessä ja vahvistettiin lopulta 79,3 miljoonaksi ecuksi maksusitoumusmäärärahojen siirron kehyksessä, ja lopuksi se oli maksumäärärahana 30,9 miljoonaa ecua. AKT-maissa, jotka saivat tästä budjettikohdasta yhteensä 45,9 miljoonaa ecua, kansalaisjärjestöjen merkitys on erityisen tärkeä. Nimittäin 33 kansalaisjärjestöä yhdeksästä Euroopan unionin maasta on saanut yhteensä 25,9 miljoonaa ecua AKT-maissa toteutettaviin kunnostamishankkeisiin, ennen kaikkea perusaloilla (terveydenhoito, koulutus, maataloustuotanto), ja sen lisäksi seitsemän paikallista kansalaisjärjestöä, eritoten Haitista, on saanut hankkeiden toteuttamista varten 2,8 miljoonaa ecua. Kansalaisjärjestöjen saaman men kokonaismäärä oli 62,5 prosenttia kyseisestä budjettikohdasta AKT-maiden hyväksi myönnetyistä 45,9 miljoonasta ecusta, ja se merkitsee asianomaisten järjestöjen hyvin merkittävää panosta kunnostamistoimiin liittyvässä suunnittelussa, ohjelmien laadinnassa ja hankkeiden täytäntöönpanossa. 2. 7 Eurooppalainen jälleenrakennus-ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa (talousarvion momentti B7-32Q) 2. 7. 1 Ohjelman yleiset tavoitteet Etelä-Afrikkaa koskeva erityisohjelma (ennen budjettikohta B7-5070), jota Euroopan parlamentti alunperin esitti vuonna 1985 ja jonka Eurooppa-neuvosto on useissa eri yhteyksissä vahvistanut, sai vuonna 1995 uuden nimen "Eurooppalainen jälleenrakennus-ja 35 kehitysohjelma Etelä-Afrikassa" osoitukseksi Euroopan unionin mesta kansalliselle yhtenäishallitukselle ja Etelä-Afrikan muutoskehitykselle. Vuosien 1986-1995 aikana rahoitettiin 762 hanketta yhteensä 568 miljoonalla eculla, josta 125 miljoonaa ecua myönnettiin vuonna 1995 18 ohjelmaa varten. Erityisohjelman sekä Eurooppalaisen jälleenrakennus- ja kehitysohjelman Etelä-Afrikassa tavoitteena on ollut avustaa Etelä-Afrikkaa sen siirtyessä rauhanomaisesti kohti vakaata, kansanvaltaista, rotuajattelusta vapaata ja vaurasta yhteiskuntaa. Aikaisemmin Euroopan yhteisön Etelä-Afrikan politiikkaa luonnehti kaksi erilaista lähestymistapaa, siihen näet sisältyi myönteisiä toimenpiteitä romerottelun uhrien hyväksi toteutetun erityisohjelman muodossa sekä kielteisiä toimenpiteitä entistä hallitusmuotoa vastaan asetettujen taloudellisten pakotteiden muodossa. Nykytilanteessa eletään edelleen siirtymävaihetta. Uusi hallitus määrittelee poliittisia suuntaviivojaan. Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välisessä kehitysyhteistyössä siirtymävaihe koskee erityisesti seuraavia asioita: 3< NIMI ENNEN Erityisohjelma NYKYISIN Eurooppalainen jälleenrakennus-ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa TAVOITE Tuki rotuerottelupolitiikan uhreille Osallistuminen maan jälleenrakennus- YHTEISTYÖKUMPPANI Kansalaisjärjestöt Kansallinen yhtenäishallitus ja kehitystyöhön TOTEUTTAJA Kansalaisjärjestöt LAJI Useita hankkeita AIHEALUEET/ TOIMINTA-ALAT Koulutus, maaseudun kehittäminen, paikalliset yhteisöt, julkisten asioiden moitteeton hallinto ja kansanvaltaistaminen, hyvin pienimuotoisten yritysten kehittäminen Kansallinen yhtenäishallitus, kansalaisjärjestöt ja yksityinen ala Rajoitettu määrä yhtenäisiä ohjelmia Hallituksen kanssa käytyihin keskusteluihin pohjautuvat aihealueet ja toiminta-alat, jotka luetellaan ohjelman vuotta 1995 koskevassa suunnitelmajulistuksessa: - kasvatus ja koulutus; - terveydenhoito; - maaseudun kehittäminen; - kaupunkien kehittäminen; - taloudellinen yhteistyö, kaupan ja sijoitusten edistäminen, pienten, keskisuurten ja hyvin pienten yritysten tukeminen; - julkisten asioiden moitteeton hallinnointi ja kansanvaltaistaminen. Neuvosto antoi 22. marraskuuta 1996 asetuksen N:o 2259/96 kehitysyhteistyöstä Etelä- Afrikan kanssa. Se mli voimaan 1. joulukuuta 1996. Tämä asetus on budjettikohdan B7- 5070 (vuodesta 1996 alkaen B7-3200) oikeusperusta. Komission parhaillaan käymät neuvottelut, joissa on tarkoims solmia pidemmän aikavälin sopimus Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan kesken, sekä maan poliittisen tilanteen kehitys vaikuttavat siihen, kuinka Eurooppalainen jälleenrakennus- ja kehitysohjelma Etelä- Afrikassa toteutetaan nykytilanteessa ja jatkossa. Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välinen kehitysyhteistyö kehittyy edelleen sen mukaan, mitä asioita Etelä-Afrikan hallitus asettaa etusijalle, kun ensisijaisuuksista on neuvoteltu komission kanssa. 2. 7. 2 Erityiset tavoitteet Eurooppalainen jälleenrakennus-ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa vuodelle 1995 on laadittu tiiviissä yhteistyössä kansallisen hallituksen kanssa. Siinä yksittäisiin hankkeisiin perustuva lähestymistapa on korvattu kokonaisvaltaisemmalla tarkastelulla, joka lähtee ohjelmista käsin. Niin on voitu vähentää vuodessa toteutettavien toimien lukumäärää ja valvoa tarkemmin niiden edistymistä. 37 Komissio on määritellyt yhdessä Etelä-Afrikan hallituksen kanssa ne alat, joille olisi myönnettävä vuoden 1995 talousarvion mukaan Eurooppalaisen jälleenrakennus- ja kehitysohjelman Etelä-Afrikassa käyttöön tarkoitettuja varoja (125 miljoonaa ecua). Komission neuvottelukumppani tässä asiassa on ollut Jay Naidoo, jälleenrakennus- ja kehitysohjelmasta vastaava ministeri, jonka hallitus on nimittänyt yhteensovittamaan Euroopan unionin tukea. Toukokuussa 1995 herrat Pinheiro ja Naidoo allekirjoittivat suunnitelmajulistuksen. jossa luetellaan tärkeimmät tuettavat alat (katso edellä oleva taulukko). Vuoden 1994 parlamenttivaaleihin asti komissio oli toiminut kansalaisjärjestöjen kautta, ja etenkin toimeenpanosta olivat huolehtineet seuraavat etelä-afrikkalaiset kumppanit: South African Council of Churches (SACC) Southern African Catholic Bishop Conference (SACBC) Kagiso Trust ammattiliitot. Sen jälkeen Euroopan komission edusmsto Etelä-Afrikassa (perustettu vuoden 1994 alussa) alkoi vähitellen työskennellä uuden hallituksen kanssa kanavoiden edelleen osaa määrärahoista kansalaisjärjestöjen kautta. Vuonna 1995 talousarvion momentissa B7-320 (Eurooppalainen jälleenrakennus- ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa) sidottiin 48,57 miljoonaa ecua kansalaisjärjestöjen hankkeisiin. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että Eurooppalaisesta jälleenrakennus- ja kehitysohjelmasta Etelä-Afrikassa varattiin 15 miljoonaa ecua kansalaisjärjestöjen avustamiseen Transitional Development Trustin (TNDT) välityksellä. Järjestö perustettiin lokakuussa 1995 turvaamaan lahjoittajien antamien varojen kansalaisjärjestöille siihen asti, kunnes Kagiso Trustin ja Indépendant Development Trustin yhteensulautumisen pohjalta syntynyt National Development Agency (kansallinen kehitystoimisto) perustettiin virallisesti. TNDT. tä pyydettiin toimimaan välittäjänä kansalaisjärjestöjen hankkeissa ja olemaan riippumaton hallituksesta, vaikkakin se saa vielä jatkossa jälleenrakennus- ja kehitysohjelman rahastosta valtion varoja 50 miljoonaa randia (noin 10 miljoonaa ecua) Eurooppalaisen jälleenrakennus-ja kehitysohjelman 15 miljoonan ecun lisäksi. Kansalaisjärjestöt toteuttavat huomattavia osia myös sellaisista hankkeista kuin maauudismsta koskeva koeohjelma (95/3), veden kanavointia itäiseen Kapmaahan koskeva ohjelma (95/4) ja hyvin pienten yritysten kehittämistä koskeva ohjelma (95/6), vaikka niitä koskevat rahoitussopimukset on tehty Etelä-Afrikan hallituksen kanssa. 38 Ihmisoikeuksia koskevan ohjelman, jota koskevan rahoitussopimuksen allekirjoittivat presidentti Mandela ja herra Pinheiro, toteutuksesta huolehtivat yksinomaan kansalaisjärjestöt. Eurooppalaisen jälleenrakennus-ja kehitysohjelman toimeenpanolle oli vuonna 1995 tyypillistä momentin B7-320 perusteella hyväksyttyjen ohjelmien lukumäärän pieneneminen (18 vuonna 1995 ja 90 vuonna 1994) sekä yhtenäisyys kyseisten ohjelmien ja hallituksen toimien välillä. Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat jakautuivat aloittain seuraavasti: ALA Hankkeiden lukumäärä Miljoonaa ecua Kasvatus Terveydenhoito Maaseudun kehittäminen Kaupunkien kehittäminen Julkisten asioiden moitteeton hallinnointi Yksityinen ala Muut (yhteisöjen kehittäminen, hyvin pienimuotoiset hankkeet) YHTEENSÄ 2. 7. 3 Eäätelmät 2 4 4 1 2 1 4 18 2,96 19,84 34,60 5,90 15,00 11,00 33,82 123,12 Vuodelle 1995 oli tyypillistä siirtyminen lähtötilanteesta, jossa toteutettiin suuri määrä kansalaisjärjestöjen hankkeita talousarvion momentista B7-320 kehitysyhteistyötä käsittelevään vuoropuheluun komission ja sen ainoana neuvotteluloimppanina toimineen Etelä-Afrikan hallituksen välillä niin, että rahoims koski pientä määrää ohjelmia, jotka ovat yhteneviä hallituksen tärkeiksi katsomien tavoitteiden kanssa. Ohjelmien toimeenpanosta huolehtivat viranomaiset (kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla), kansalaisjärjestöt ja yksityinen ala. Edellä esitettyä toimintatapaa on tarkoims soveltaa seuraavina vuosina (1996-1999). Parhaillaan käytävät neuvottelut Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välillä sekä oikeudellisen perustan hyväksyminen tuovat talousarvion momenttiin B7-320 liittyvät täytäntöönpanoa koskevat menettelyt lähemmäs muissa kehitysmaissa, etenkin AKT-maissa hyväksyttyjä menettelyjä. 39 2. 8 Kunnostamisohjelma eteläisessä Afrikassa (talousarvion momentti B7-32n Kesäkuussa 1988 komissio perusti talousarvioon erityisen alamomentin (B7-9531), josta on tarkoims tukea yhdessä Etelä-Afrikan ja SADC:n (Southern Africa Development Community) kanssa etulinjan maita, jotka ovat kärsineet pahoin alueen sodista ja epävakautta lisäävästä toiminnasta. Vuonna 1993, eteläisen Afrikan silloisen tilanteen valossa, varat kyseiseltä talousarvion alamomentilta, nyt B7-5071, suunnattiin uudelleen tukemaan aluetta koskevia kunnostamisohjelmia; pyrkimyksenä oli myös myötävaikuttaa eteläisessä Afrikassa käynnissä olleeseen kansanvaltaistamiskehitykseen. Budjettivalta myönsi varainhoitovuodelle 1995 15 miljoonan ecun maksusitoumusmäärärahan (12 miljoonan ecun maksumäärärahan) budjettikohtaan B7-5071 (vuodesta 1996 alkaen talousarvion momentti B7-321), jotta komissio voisi edelleen toimia aikaisemmalla tavalla eteläistä Afrikkaa, erityisesti Angolaa ja Mosambikia koskevissa, joko parhaillaan käynnissä olevissa tai suunnitelluissa kunnostamisohjelmissa. Vuonna 1995 30 hanketta sai rahoitustukea men kokonaismäärän ollessa 15 miljoonaa ecua. Lähes kaikkien hyväksyttyjen hankkeiden osalta Euroopan komission rahoims kattoi 100 prosenttia kustannuksista. Etusijalla on ollut ennen kaikkea perusinfrastrukmurien kunnostaminen ja jälleenrakennus (90,4 prosenttia määrärahoista), jotta pakolaiset, evakot ja demobilisoidut sotilaat voisivat palata kotiseudulleen, sekä koko väestön sopeuttaminen uudelleen tavalliseen siviilielämään. Sosiaalisella kunnostamisella, johon liittyy seitsemän hanketta men määrän ollessa yhteensä 2 457 640 ecua, pyritään vahvistamaan naisten ja lapsien, huono-osaisimpien ihmisryhmien tukemista. Toiminnassa keskitytään seuraavalle neljälle alalle: terveydenhoitoon liittyvien infrastruktuurien kunnostaminen; sosiaalisten ja koulutukseen liittyvien infrastruktuurien kunnostaminen; maaseudun tuotannollisten infrastruktuurien kunnostaminen; tiedottamiseen ja tiedon dokumentointiin liittyvät ohjelmat. 4D Jakautuminen aloittain: VAROJEN JAKAUTUMINEN ALOITTAIN 1 KUNNOSTAMINEN - Terveydenhoitoon liittyvät infrastrukmurit - Sosiaalinen kunnostaminen - Koulutukseen liittyvät infrastrukmurit - Maatalouteen ja kalastukseen liittyvät infrastrukmurit 2 TIEDOTTAMINEN JA DOKUMENTOINTI 3 KOULUTUS EUROOPASSA 4 PIENIMUOTOINEN KUNNOSTAMINEN Yhteensä 1995 Hankkeiden lukumäärä ecua % 27 9 7 6 5 1 1 1 13 569 000 5 255 700 2 457 640 2 770 710 3 084 950 400 000 31000 1000 000 90,4 35,0 16,4 18,5 20,5 2,7 0,2 6,7 30 15 000 000 100 Tarkasteltaessa määrärahojen jakaummista edunsaajamaiden mukaan on yhteisön suorittama rahoimspanosms suunnattu, kuten edellisinäkin vuosina, keskitetysti kahdessa maassa, Angolassa ja Mosambikissa toteutettaviin kunnostamisohjelmiin, joiden osuus on 78 prosenttia kaikista vuonna 1995 käytettävissä olleista rahoims varoista yhteensä 22 hankkeelle (73 prosenttia hankkeista). Suurin osa rahoitetuista hankkeista liittyy terveydenhoitoa koskeviin tai sosiaalisiin kunnostamistoimiin kyseisessä kahdessa maassa, joissa turvattomuus ja epävakaisuus ovat jatkuva uhka. Jakautuminen edunsaajamaittani: Edunsaajamaa ANGOLA MOSAMBIK LESOTHO NAMIBIA ZIMBABWE TANSANIA Koulums Euroopassa Konferenssit ja seminaarit Yhteensä 1995 Hankkeiden lukumäärä ecua % 12 10 1 2 2 1 1 1 30 6 844 700 4 889 290 474 000 1 312 300 328 000 720 710 31000 400 000 45,6 32,6 3,2 8,7 2,2 4,8 0,2 2,7 15 000 000 100 41 Ohjelmien toteuttajia, jotka saivat vuonna 1995 tukea budjettikohdasta B7-5071, olivat ennen kaikkea eurooppalaiset kansalaisjärjestöt, jotka saivat myönnetyistä varoista 92,6 prosenttia eli 13 900 000 ecua yhteensä 28 hankkeen rahoitukseen. Jakautuminen toteuttajan mukaan: Toteuttaja Eurooppalaiset kansalaisjärjestöt Mosambikin edusmsto Paikalliset kansalaisjärjestöt Yhteensä 1995 Hankkeiden lukumäärä ecua % 28 1(a) 1 13 900 000 1000 000 100 000 92,6 6,7 0,7 30 15 000 000 100 (a) Yksi Euroopan yhteisön Mosambikin edusmston suoraan hallinnoima ohjelma (QDF- Quick Disbursement Fund) paikallisten kansalaisjärjestöjen toteuttamien pienimuotoisten kunnostamistoimien rahoitusta varten. Toteuttajat jakautuivat alkuperämaan mukaan seuraavasti: Toteuttajan alkuperämaa Hankkeiden lukumäärä ecua % Italia Yhdistynyt kuningaskunta Portugali Ranska Belgia Saksa Alankomaat Itävalta Zimbabwe Mosambikin edusmsto 14 3 4 1 1 3 1 1 1 1 6 719 000 757 000 2 313 000 792 000 844 000 1305 000 400 000 770 000 100 000 1000 000 44,8 5,0 15,4 5,3 5,6 8,7 2,7 5,1 0,7 6,7 Yhteensä 1995 30 15 000 000 100 42 2. 9 Yhteisön apu Vietnamissa toimiville kansalaisjärjestöille (talousarvion alamomentti B7-6QQ4) Tämä määrärahakohta perustettiin vuonna 1991 tukemaan Vietnamin väestöä kansalaisjärjestöjen toiminnan välityksellä. Vuonna 1995 tähän budjettikohtaan myönnettiin kaksi miljoonaa ecua, joiden avulla voitiin rahoittaa seitsemän kansalaisjärjestöjen toteuttamaa hanketta. Hankkeet liittyivät aloihin, jotka edustivat kyseistä budjettikohtaa varten hyväksyttyä erityistä lähestymistapaa, nimittäin maaseudun kehittämiseen ja kaupungeissa ja maaseudulla tehtävään sosiaaliseen työhön (perusterveydenhoitoon, aliravitsemuksen ehkäisyyn ja niin edelleen). 2. 10 Yhteisön apu Kambodzassa toimiville kansalaisjärjestöille (talousarvion alamomentti B7-6QQ5) Tämä määrärahakohta perustettiin vuonna 1991 tukemaan Kambodzan väestöä kansalaisjärjestöjen toiminnan välityksellä. Vuonna 1995 tähän budjettikohtaan myönnettiin miljoona ecua, joiden avulla voitiin rahoittaa kolme terveydenhoitoon liittyvää hanketta. Ohjelmat etenevät suunnitelmien mukaisesti. 2. 11 Hajautettu kehitysyhteistyö (talousarvion alamomentti B7-643Q) 2. 11. 1 Hajautetun kehitysyhteistyön piirissä toteutettava toiminta Hajautetusta kehitysyhteistyöstä on vähitellen tulossa oma erityinen osa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Siihen kuuluvat periaatteet on vahvistettu uudelleen ja niitä on laajennettu erityisesti neljännen Lomén yleissopimuksen tarkistuksen yhteydessä ja käynnistettäessä uutta vuoropuhelua Välimeren alueella. Myös Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa on hiljattain esitetty samansuuntaisia rohkaisevia aloitteita. Tähän kehitysyhteistyötä koskevaan lähestymistapaan sekä yhteisön toimintaan sen kehittämisessä kohdistuu yhä kasvavaa mielenkiintoa kahdenkeskistä ja monenkeskistä kehitysyhteistyötä rahoittavien sekä jäsenvaltioiden taholta. Siitä on osoimksena myös asian saama tärkeä sija yhteisön ja Yhdysvaltain kansainvälistä kehitysapua hoitavan toimiston, USAIDin välisessä kumppanuudessa, joka luotiin Madridin huippukokouksen pohjalta. Euroopan yhteisön tasolla tämän politiikan toteuttaminen edellyttää jatkuvaa ja tarmokasta toimintaa, joka antaa virikkeitä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden väliseen vuoropuheluun, saattaa voimavaroja liikkeelle sekä monipuolistaa virallisista varoista sekä budjettikohdan B7-6430 varoista rahoitettuja kokeiluja, varmistaa niiden seurannan ja määrittää toimintaan tarvittavat varat. Toiminta toteutetaan kolmen tehtävän kautta: 43 asianomaisten yhteisöjen (kansalaisjärjestöjen verkostot, paikalliset viranomaiset, ammattihenkilöt ja niin edelleen) ja myös kolmansien maiden viranomaisten ja Euroopan yhteisön maantieteellisten yksiköiden ja jäsenvaltioiden tiedottaminen, kiinnostuksen herättäminen ja toimintaan aktivoiminen tekninen ja menetelmiin liittyvä apu hajautettua kehitysyhteistyötä koskevien, virallisilla varoilla ja budjettikohdasta B7-6430 rahoitettujen ohjelmien määrittelyä ja niihin liittyvää koulutusta varten (budjettikohtaa B7-6430 hallinnoi yksinomaan pääosasto VÏÏI/B/2) rahoittajien ja jäsenvaltioiden kyseisellä alalla toteuttaman toiminnan valvonta ja seuranta ja toimintaan käytettyjen varojen määrittely. Kultakin edellä kuvatulta alalta voidaan maimta joitakin merkittäviä toimenpiteitä ja tapahtumia vuodelta 1995: Tiedottaminen, aktivoiminen: hajautetusti toimivien tärkeimpien toimijaryhmien kanssa Euroopassa pidettyjen seminaarien ja tapaamisten valmistelu (seminaarit Brysselissä ja Maastrichtissa, IULA kongressi, Eurooppa-Maghreb-kokoukset ja niin edelleen); samoin kolmansissa maissa kansallisten rahoittajien ja valtuuskuntien kanssa pidettyjen kokousten valmistelu (Marokko, Tunisia, Senegal, Haiti, Karibian maat); hajautettua kehitysyhteistyötä käsittelevän video-ohjelman teon aloittaminen; neuvostolle annettavan hajautettua kehitysyhteistyötä käsittelevän kertomuksen saattaminen valmiiksi ja kertomuksen eri näkökohtiin liittyvät keskustelut. Tekninen ja menetelmiin liittyvä toiminta: Afrikassa, Karibian ja Tyynenmeren alueella kahdeksan hajautettua kehitysyhteistyötä edustavan ohjelman tukeminen Euroopan kehitysrahaston (EKR) kehyksessä (Madagaskar, Sambia, Ghana, Niger, Haiti, Burkina Faso, Nigeria, Jamaika); osallistuminen kahdeksannen EKR:n ohjelman laatimiseen; Välimeren alueella aluetta koskevien yhteenliittymien valmistelu ja hajautettujen ohjelmien valmistelu Marokossa. Hajautetun kehitysyhteistyön menetelmiä koskevan opetuspaketin viimeistely. Valvonta ja kustannusten määrittäminen: erilaisia kokouksia ja niitä vastaavia tapaamisia jäsenvaltioissa (Italiassa, Espanjassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa); yhteiset aloitteet YK:n kehitysyhteistyöohjelman UNDP:n (seminaari, jonka aiheena oli local governance) ja USAIDin kanssa. Budjettikohdan B7-6430 varojen ensisijaiset käyttökohteet määräytyvät edellä esitettyjen suuntaviivojen perusteella. Kohdan B7-6430 merkitys liittyy aloitteelliseen ja liikkeelle panevaan toimintaan, jolla pyritään etenkin turvaamaan hajautetun kehitysyhteistyön laajeneminen ja menestyminen virallisissa ohjelmissa. 44 Etusijalle asetetaan "edistävä" toiminta (liikkeelle saattaminen, institutionaalisen toiminnan vahvistaminen, kykyjen kehittäminen) tai koe- tai esittelyluonteiset hankkeet ja ohjelmat (riippuen asianomaisista kumppaneista, sovellettavista menetelmistä, aiheesta ja min edelleen). 2. 11. 2 Budjettikohtaa B7-6430 koskeva yhteenveto vuodelta 1995 Toimintaa kuvaavat luvut: - Toiminta kokonaisuudessaan: maksusitoumukset 24 toimeen Euroopan yhteisön maksusitoumukset: 4 998 786 ecua kokonaisrahoituksen määrä: 12 750 100 ecua yhteisrahoitusaste: 39 % Jako kumppanin mukaan: pohjoisen maiden kansalaisjärjestöt ja muut yhteisöt: 34% etelän maiden kansalaisjärjestöt ja muut yhteisöt: 13 % paikalliset viranomaiset ja kansalaisjärjestöt: 24 % paikalliset viranomaiset: 29 % Jako toiminnan luonteen mukaan: Jako alueittain: tiedottaminen, edistäminen, koulums: 4 % institutionaalisen toiminnan vahvistaminen, kykyjen kehittäminen: 41 % ohjelmat ja koehankkeet: 55 % Afrikka, Karibian ja Tyynenmeren alue: 63 % Latinalainen Amerikka: 18 % Aasia: 4 % Kaikki maat: 1 % Toiminnan tärkeimmät kehityssuunnat vuonna 1995: Selvä keskittyminen kahdelle alueelle, joilla hajautetulla kehitysyhteistyöllä on merkittävä sija virallisen kehitysyhteistyön suuntaviivoissa, eli Afrikkaan, Karibian ja Tyynenmeren alueelle, koska hajautettu kehitysyhteistyö sai huomattavan aseman kahdeksannen EKR:n valmistelutyössä, ja Välimeren alueelle, jossa kehyksenä on Barcelonan konferenssin aikana aloitettu MED An valmistelu (Välimeren alueen kolmansien maiden talous- ja yhteiskuntarakenteiden uudistamisen liitännäistoimenpiteet) sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävä vuoropuhelu. Toiminnalla, jota näillä alueilla tuetaan kohdasta B7-5077, pyritään pääasiassa 45 paremmin valmistelemaan vastaavin virallisin varoin rahoitettavien, hajautettuun kehitysyhteistyöhön liittyvien ohjelmien täytäntöönpanoa. Etusijan antaminen "edistäville" toimille, joilla vahvistetaan institutionaalista toimintaa ja parannetaan toimintakykyä; toiminnan kohteena on laajalti paikallisia toimijoita, kansalaisjärjestöjen verkostoja (Egypti ja niin edelleen), maatalouden ammattiliittoja ja eturyhmiä (Zimbabwe ja niin edelleen), paikallisten viranomaisten yhteenliittymiä (Chile ja niin edelleen) ja niin edelleen. Kyseinen toiminta on näet välttämätön edellytys todella hajautettujen, etenkin julkisin varoin rahoitettavien tärkeiden ohjelmien laatimiselle. Useimpiin budjettikohdasta "hajautettu kehitysyhteistyö" rahoitettuihin toimiin (66 prosenttia) liittyy pohjoisen kansalaisjärjestöjä tai ne perustuvat pohjoisen ja etelän kansalaisjärjestöjen tai pohjoisen kansalaisjärjestöjen ja paikallisten viranomaisten väliseen kumppanuuteen. Ainoastaan yhdestä hankkeesta on sovittu suoraan Latinalaisessa Amerikassa paikallisten kunnallisten viranomaisten yhteenliittymän kanssa. Edellä esitetyssä kehyksessä on kiinnitetty aivan erityistä huomiota lähestymistapaan, jossa käytetään alueellisia pohjoinen-etelä-ja etelä-etelä- verkostoja, jotka muodostuvat toisistaan hajallaan olevista toimijoista ja jotka edistävät kokemusten vaihtoa ja siirtämistä sekä koulutusta. Verkostojen avulla pyritään myös edistämään vuoropuhelua kaikkien toimijaryhmien välillä (paikalliset viranomaiset, väestö, yhteenliittymät, yksityiset toimijat ja min edelleen). Se on tavoitteena kunnallisella kehittämisohjelmalla Afrikan länsi- ja keskiosassa sekä alueellisella, kuntien välistä hajautettua kehitysyhteistyötä koskevalla ohjelmalla itäisessä ja eteläisessä Afrikassa (ohjelman ensimmäiseen vaiheeseen kuuluvat Botswana, Malawi ja Uganda) ja vielä paikallista kansanvaltaa tukevalle ohjelmalle Palestiinassa. Lopuksi nousee esiin kaksi ongelma-aluetta, joista toinen liittyy paikallisiin yhteisöihin, hajautetun vastuun siirtämiseen paikallisille viranomaisille ja paikallisen kehityksen edellyttämään muutosvoimaan ennen kaikkea kaupungeissa (edellä maimtmjen verkostojen lisäksi kyse on toimista Chilessä, Brasiliassa, Ecuadorissa sekä Intiassa), ja toisella ongelma-alueella on kysymys enemmän perustason järjestelyistä ja väestön tehokkaammasta osallistumisesta kehitysyhteistyötoimiin (esimerkiksi Haitissa, Perussa, Ecuadorissa, Sambiassa ja niin edelleen). 2. 11. 3 Näkymät vuodelle 1996 Vuosien 1992-1995 aikana on voitu kerätä kokemuksista, liikkeelle saatetuista voimavaroista ja laaja-alaisista harkinnoista muodostuva pääoma, jota on edelleen kasvatettava ja joka on liitettävä hajautettua kehitysyhteistyötä koskevaan politiikkaan 46 yhteisön tasolla. Kyseisen politiikan perusteet on esitetty komission neuvostolle antamassa kertomuksessa hajautetun kehitysyhteistyön tilasta, ja niitä varten odotetaan täsmällisiä ehdotuksia politiikan suuremman yhtenäisyyden ja ymmärrettävyyden varmistamiseksi. Vuonna 1996 olisi ponnisteltava edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. tpt TAULUKKO 1 YHTEENVETO EUROOPAN YHTEISÖN VUOSINA 1976-1995 YHTEISRAHOITTAMISTA KEHTTYSTOIMIST A EDUNSAAJAMAOT AIN Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU AFGHANISTAN AFRIQUE SUB SAHARIENNE ALGÉRIE ANGOLA ANTIGUA-BARBUDA ANTILLES NÉERLANDAISES ARGENTINE BANGLADESH BARBADES BELIZE BÉNIN BHOUTAN BOLIVIE BOTSWANA BRÉSIL BURKINA FASO BURUNDI CAMBODGE (KAMPUCHEA) CAMEROUN CAP VERT CARAÏBES CENTRAFRIQUE CHILI CHINE CHYPRE COLOMBIE COMORES CONGO COREE DU SUD COSTA RICA COTE D'IVOIRE CUBA DJIBOUTI DOMINIQUE EGYPTE ELSALVADOR EQUATEUR ERITHREE ETHIOPIE FIDJI GABON GAMBIE GHANA 36 15 79 97 8 1 334 320 17 44 136 16 718 37 1430 858 78 213 298 111 15 111 697 55 2 303 16 43 20 65 106 74 10 44 80 359 398 43 447 16 11 99 151 2. 485. 675 1. 847. 521 2. 741. 574 3. 282. 301 285. 189 59. 226 15. 925. 906 18. 089. 118 681. 358 1. 472. 026 4. 218. 914 291. 890 37. 321. 191 3. 741. 853 76. 199. 704 27. 965. 427 5. 821. 052 18. 476. 461 11. 781. 015 5. 424. 744 1. 128. 095 6. 956. 576 33. 494. 590 3. 946. 207 57. 584 14. 174. 182 733. 574 1. 589. 726 984. 521 2. 778. 251 4. 826. 439 5. 894. 073 628. 658 1. 137. 372 4. 911. 865 13. 166. 094 19. 515. 563 4. 368. 588 32. 232. 782 890. 570 512. 930 2. 323. 036 6. 843. 753 <*r Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU 25 268 56 144 18 18 332 120 10 1 1944 145 16 11 57 26 512 2 101 75 252 22 193 18 128 2 444 - 41 36 73 199 3 2 378 7 134 83 864 93 91 287 159 29 43 109 847 533 927. 505 11. 826. 636 5. 269. 537 8. 528. 324 1. 086. 502 1. 070. 943 18. 306. 995 3. 270. 914 97. 737 8. 124 67. 996. 992 5. 716. 855 603. 104 1. 488. 872 2. 614. 689 3. 047. 757 26. 186. 319 13. 279 4. 521. 069 2. 247. 927 18. 465. 122 848. 246 11. 593. 211 398. 003 7. 728. 015 760. 277 19. 753. 027 2. 999. 184 1. 066. 121 4. 383. 289 11. 957. 138 863. 160 21. 438 16. 596. 458 249. 054 8. 531. 717 4. 016. 961 43. 670. 168 5. 495. 533 3. 257. 988 17. 061. 362 4. 314. 158 1. 325. 969 906. 965 5. 200. 636 44. 914. 528 28. 215. 549 GRENADE GUATEMALA GUINÉE GUINÉE BISSAU GUINÉE ÉQUATORIALE GUYANE (ETAT) HAÏTI HONDURAS HONG KONG ÎLES COOK INDE INDONÉSIE IRAK ISRAËL JAMAÏQUE JORDANIE KENYA KIRIBATI LAOS LESOTHO LIBAN LIBERIA MADAGASCAR MALAISIE MALAWI MALDIVES MALI MAROC MAURICE MAURITANIE MEXIQUE MONGOLIE MONTSERRAT MOZAMBIQUE MYANMAR (BIRMANIE) NAMIBIE NÉPAL NICARAGUA NIGER NIGERIA OUGANDA PAKISTAN PANAMA PAPOUASIE NELLE GUINÉE PARAGUAY PÉROU PHILIPPINES 49 Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU 78 1 7 15 15 5 9 9 1 2 1 10 161 416 6 8 18 4 12 470 4 123 64 154 231 8 27 7 2 551 200 169 113 3 39 14 61 1 225 6 63 217 276 36 780 153 348 1. 411. 768 4. 000 918. 216 1. 314. 376 1. 435. 409 1. 027. 018 1. 837. 147 512. 934 15. 000 21. 031 396. 284 1. 401. 411 8. 240. 018 15. 798. 592 56. 272 287. 716 937. 338 285. 289 2. 281. 742 18. 025. 472 113. 827 3. 657. 088 5. 558. 999 10. 096. 096 7. 459. 197 170. 261 1. 841. 364 387. 202 10. 701 23. 855. 937 8. 965. 2Ç5 10. 375. 777 4. 824. 754 128. 990 2. 849. 704 885. 777 3. 199. 384 6. 127 11. 989. 899 390. 075 5. 117. 595 10. 443. 042 19. 595. 028 2. 727. 733 29. 564. 955 7. 171. 282 17. 824. 178 REGION AFRIQUE AUSTRALE RÉGION AFRIQUE CENTRALE RÉGION AFRIQUE DE L'EST RÉGION AFRIQUE OCCIDENTALE RÉGION AFRIQUE SAHÉLIENNE RÉGION AMÉRIQUE CENTRALE RÉGION AMÉRIQUE DU SUD RÉGION ASIE RÉGION CORNE DE i'AFRIQUE RÉGION D'AFRIQUE RÉGION MÉDITERRANÉE RÉGION PACIFIQUE RÉPUBLIQUE DOMINICAINE RWANDA SAINT VINCENT & GRENADINES SAINTE LUCIE SALOMON SAMOA OCCIDENTAL SAO TOME & PRINCIPE SÉNÉGAL SEYCHELLES SIERRA LEONE SOMALIE SOUDAN SRI LANKA SURINAME SWAZILAND SYRIE TADJIKISTAN TANZANIE TCHAD THAÏLANDE TOGO TONGA TOUS PAYS TRINITÉ & TOBAGO TUNISIE TUVALU URUGUAY VANUATU VENEZUELA VIETNAM WEST BANK & GAZA YÉMEN NORD & YÉMEN SUD ZAÏRE ZAMBIE ZIMBABWE TOTAL 22. 085 1076. 048. 702 TAULUKKO H VUOSINA 1976-1995 MYÖNNETYT YHTEISÖN VARAT JÄSENVALTIOITTAIN 1 NATIONALITÉ ! CONTRACTANT Actions de développement dans les PVD Actions de sensibilisation de l'opinion publique européenne TOTAL Nbre d'Acti ons Contribution CE Nbre d" Actions Contribution CE Nbre d1 Actions Contribution CE en ECU en % en ECU en % en ECU en % Autriche Belgique Consortium Danemark Finlande France I Allemagne Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays Bas Portugal Espagne Suède Royaume Uni 12 991 103 110 2 1104 1031 27 289 922 221 410 35 284 0 1240 1. 885. 866 141. 003. 022 66. 669. 243 16. 985. 698 489. 925 159. 710. 791 179. 774. 034 4. 313. 623 25. 343. 654 160. 529. 341 13. 412. 294 58. 887. 568 5. 633. 757 60. 681. 216 0 180. 728. 670 0,18 13,10 6,20 1,58 O'f05 14,84 16,71 0,40 2,36 14,92 1,25 5,47 0,52 5,64 0,00 16,80 5 191 15 48 0 222 198 16 56 191 9 172 28 91 1 277 332. 790 12. 313. 844 4. 698. 214 3. 818. 928 0 12. 647. 499 16. 359. 180 1. 559. 999 3. 274. 037 14. 928. 936 299. 395 12. 958. 242 2. 357. 523 6. 340. 204 56. 145 20. 478. 085 0,30 10,95 4,18 3,40 11,25 14,55 1,39 2,91 13,28 0,27 11,53 2,10 5,64 0,05 0,05 18,22 0] 2. 218. 656 153. 316. 866 71. 367. 457 20. 804. 626 489. 925 172. 358. 290 196. 133. 214 5. 873. 622 28. 617. 691 175. 458. 277 13. 711. 689 71. 845. 810 7. 991. 280 67. 021. 420 56. 145 201. 206. 755 17 1182 118 158 2 1326 1229 43 345 1113 230 582 63 375 1 1517 • 0,19 12,90 6,00 1,75 0,04 14,50 16,50 Q,49 2,41 14,76 1,15 6,05 0,67 5,64 0,00 16,93 TOTAL 6781 1. 076. 048. 702 100 % 1520 112. 423. 021 100 % 8301 1. 188. 471. 723 100 % TAULUKKO IE VUONNA 1995 MYÖNNETYT YHTEISÖN VARAT JÄSENVALTIOITTAIN Actions de développement dans les PVD Actions de sensibilisation de 1'opinion publique européenne TOTAL Nbre d' Actions Contribution CE Nbre d' Actions Contribution CE Nbre d1 Actions Contribution CE en ECU en % en ECU en % en ECU en % 12 55 27 3 2 91 115 4 15 86 23 29 5 31 0 103 1. 885. 866 11. 636. 201 16. 878. 951 1. 027. 486 489. 925 18. 880. 856 23. 797. 637 445. 593 3. 155. 346 19. 618. 063 1. 680. 633 6. 642. 062 1. 048. 520 7. 929. 794 0 24. 781. 046 1,35 8,32 12,07 0,73 0,35 13,50 17,01 0,32 2,26 14,02 ' 1,20 4,75 0,75 5,67 0,00 17,71 5 22 1 5 0 15 27 3 8 31 1 17 3 14 1 22 332. 790 1. 919. 238 239. 608 564. 140 0 1. 477. 307 2. 887. 698 213. 342 673. 684 2. 141. 201 74. 184 1. 636. 639 336. 977 1. 254. 213 56. 145 2. 265. 423 2,07 11, 94 1,49 3,51 0,00 9,19 17,97 1,33 4,19 13,32 0,46 10,18 2,10 7,80 0,35 14,09 17 77 28 8 2 106 142 7 23 117 24 46 8 45 1 125 2. 218. 656 13. 555. 439 17. 118. 559 1. 591. 626 489. 925 20. 358. 163 26. 685. 335 658. 935 3. 829. 030 21. 759. 264 1. 754. 817 8. 278. 701 1. 385. 497 9. 184. 007 56. 145 27. 046. 469 1,42 8,69 10,98 1,02 0,31 13,05 17,11 0,42 2,45 13,95 1,13 5,31 0,89 5,89 0,04 17,34 États membres Autriche Belgique Consortium Danemark Finlande France Allemagne Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Espagne Suède Royaume Uni TOTAL 601 139. 897. 979 100 % 175 16. 072. 589 100 % 776 155. 970. 568 100 % (*) ISSN 1024-4492 KOM(97) 427 lopullinen ASIAKIRJAT FI il 01 Luettelonumero : CB-CO-97-431-F1-C ISBN 92-78-23826-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3019/97 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Mejorar la producción y comercialización de miel

eurovoc_concepts:
apiculture
application of EU law
approximation of laws
competence of the Member States
honey
import policy
marketing
production improvement
third country
vocational training

formats: html pdf print

text: C 117/128 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 4. 98 Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (20 de octubre de 1997) La Comisio·n es plenamente consciente del peligro de incidentes nucleares en los pa(cid:14)·ses de Europa Central y Oriental (PECO) y en los nuevos Estados independientes (NIS). Por consiguiente, se han comprometido unos 700 millones de ECUS (1990-1997) a los programas de seguridad nuclear PHARE y TACIS. Consultores interinos independientes han concluido recientemente una evaluacio·n de los pogramas PHARE y TACIS enviada al Parlamento en junio de 1997. Esta evaluacio·n demuestra que, a pesar de las dificultades de ejecucio·n innegables, la mayor(cid:14)·a de los proyectos de seguridad nuclear esta·n logrando sus objetivos. La Comisio·n esta· actualmente examinando los cambios que se pueden operar en las orientaciones pol(cid:14)·ticas y en los mecanismos de ejecucio·n del sector de seguridad nuclear con objeto de mejorar la eficacia de los programas. Tambie·n han tenido lugar los primeros debates con los Estados miembros, en los comite·s de PHARE y de TACIS, y con las comisiones pertinentes del Parlamento (Comisio·n de Medio Ambiente, Salud Pu·blica y Proteccio·n del Consumidor, Comisio·n de investigacio·n, desarrollo tecnolo·gico y energ(cid:14)·a, y la Comisio·n de Control Presupuestario). La Comisio·n esta· decidiendo su posicio·n en este asunto basa·ndose en las respuestas recibidas. Los resultados aparecera·n en el nuevo ciclo de programacio·n 1998 que empezara· dentro de poco. (98/C 117/166) PREGUNTA ESCRITA E-3019/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Mejorar la produccio·n y comercializacio·n de miel Con relacio·n a la Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen las normas generales de aplicacio·n de las medidas destinadas a mejorar la produccio·n y comercializacio·n de miel (COM(96)596 final › 96/0282(CNS)) (1), ¿puede procurar la Comisio·n que la propuesta incluya entre los objetivos prioritarios los programas de formacio·n profesional para los jo·venes agricultores? (1) DO C 378 de 13. 12. 1996, p. 20. (98/C 117/167) PREGUNTA ESCRITA E-3020/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Mejorar la produccio·n y comercializacio·n de miel Con relacio·n a la Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen las normas generales de aplicacio·n de las medidas destinadas a mejorar la produccio·n y comercializacio·n de miel (COM(96)596 final › 96/0282(CNS)) (1), ¿puede procurar la Comisio·n poner en marcha una accio·n de lucha contra todas las enfermedades que afectan a las abejas, que no debe limitarse solamente a la lucha contra la varroasis? (1) DO C 378 de 13. 12. 1996, p. 20. (98/C 117/168) PREGUNTA ESCRITA E-3021/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Mejorar la produccio·n y comercializacio·n de miel Con relacio·n a la Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen las normas generales de aplicacio·n de las medidas destinadas a mejorar la produccio·n y comercializacio·n de miel (COM(96)596 final › 96/0282(CNS)) (1), la Comisio·n ha presentado esta propuesta como consecuencia del documento de reflexio·n