title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1771/97 of 11 September 1997 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1765/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 11ης Σεπτεμβρίου 1997 για προσωρινή αναστολή της εκδόσεως πιστοποιητικών εξαγωγής ορισμένων γαλακτοκομικών προϊόντων και για τον καθορισμό του βαθμού στον οποίο μπορούν να ικανοποιηθούν οι αιτήσεις για πιστοποιητικά εξαγωγής που εκκρεμούν

eurovoc_concepts:
cheese
export licence
export policy


title: WRITTEN QUESTION No. 2859/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Human rights abuses and excessive irradiation at Gorleben

eurovoc_concepts:
approval
container
human rights
ionising radiation
opposition
police
public health
radioactive waste
transport of dangerous goods
violence

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 102/139 (98/C 102/208) WRITTEN QUESTION E-2859/97 by Patricia McKenna (V) to the Commission (11 September 1997) Subject: Human rights abuses and excessive irradiation at Gorleben Has the Commission seen the video evidence of blatant police brutality during the protects at Gorleben in connection with the recent transports of nuclear waste? Does the Commission feel that legitimate protest against such trans-boundary nuclear waste shipments (where the Commission has a particular responsibility to the EU citizens) can ever justify the abuse of the human rights of citizens of the Union? Furthermore, has the Commission studied or tested the radiation emanating from the actual nuclear waste transport containers in use, to check for compliance with standards based on ICRP 60, as well as generally concerning the actual health of the drivers, police, protesters and general public, most specifically concerning neutron radiation, and is the Commission aware of scientific claims that the radiation from the containers is up to 30 times more dangerous than stated? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (1 October 1997) The Commission is perfectly aware of the subject of transboundary shipment of nuclear waste within the Community. However, it is not in a position to comment on national measures taken to overcome resistance against legally authorized activities in the nuclear sector. The shipment containers in use are certified and type approved according to international and national regulations and standards. During authorised handling and use, the protection of the population and workers against the dangers arising from ionizing radiation is guaranteed by the application of national legislation, regulations or administrative measures based on the Council Directive laying down the basic safety standards in radiation protection (1). There is no evidence that these standards are not being applied. The currently accepted scientific position on biological radiation effects is reflected by the 1990 recommenda- tions of the International commission on radiological protection (ICRP) issued as Publication No 60. The new basic safety standards Directive 96/29/Euratom (2) mirrors the dosimetry concepts as provided by the ICRP and there is no substantial evidence known which could give reason for modifying these internationally agreed methods for monitoring and assessing doses involving neutrons. (1) OJ L 265, 5. 10. 1984. (2) OJ L 159, 29. 6. 1996. (98/C 102/209) WRITTEN QUESTION P-2862/97 by Doeke Eisma (ELDR) to the Commission (1 September 1997) Subject: Investments in the Rovno and Kmelnitsky nuclear power stations in the Ukraine The EBRD decided some time ago not to participate in the completion of the Rovno 4 and Kmelnitsky 2 nuclear power stations in the Ukraine as investigations had shown that the investment did not meet the (cid:145)least-cost(cid:146) criterion with which the Bank must comply. At present the EBRD has commissioned a second study to show whether the completion of one of the plants would in fact satisfy the (cid:145)least-cost(cid:146) criterion


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1763/97, annettu 11 päivänä syyskuuta 1997, tuontilupien antamisesta korkealaatuiselle tuoreelle, jäähdytetylle tai jäädytetylle naudanlihalle

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2851/97 van Edith MÜLLER aan de Commissie. EU-beleid in het voormalig Joegoslavië

eurovoc_concepts:
Community budget
EU action
EU policy
EU programme
Yugoslavia

text: C 102/136 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 (98/C 102/203) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2850/97 van Edith Mu¤ ller (V) aan de Commissie (11 september 1997) Betreft: EU-beleid in het voormalig Joegoslavie¤ Kan de Commissie de exacte kosten aangeven voor het beheer van de EU-programma(cid:146)s in het voormalig Joegoslavie¤ sinds 1995, inclusief de kosten van de diensten van de Commissie in Brussel, bij delegaties/ vertegenwoordigende bureaus, alsook van uitbestede administratieve taken (toezicht, evaluatie, vaststelling van projecten, opdrachten,. )? (98/C 102/204) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2851/97 van Edith Mu¤ ller (V) aan de Commissie (11 september 1997) Betreft: EU-beleid in het voormalig Joegoslavie¤ Kan de Commissie een tabel per begrotingslijn opstellen voor alle activiteiten in het voormalig Joegoslavie¤ (PHARE, wederopbouw, ECHO, democratie, GBVB, financie¤le protocollen,. ) met de volgende gegevens (sinds het begin van de activiteiten in het voormalig Joegoslavie¤ na 1990)? Begroting Vastleggingen Verplichtingen Betalingen (1) (2) Begrotingslijn. Stand per 7/97 Begrotings- jaar x Begrotings- jaar x + 1 Begrotings- jaar x + 2. Begroting 1997 N. B. : Vastleggingen, aangegane verplichtingen en betalingen moeten aan de jaarlijkse begroting worden gerelateerd. (1) Beoogde periode voor volledige betaling. (2) Werkelijke of gecorrigeerde periode die nodig is voor volledige betaling. Gecombineerd Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-2850/97 en E-2851/97 (23 oktober 1997) Gezien de omvang van het antwoord, doet de Commissie het rechtstreeks aan het geachte Parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toekomen. (98/C 102/205) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2852/97 van Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) aan de Raad (13 september 1997) Betreft: Kritiek van 33 universiteiten op het beheer van het SOCRATES-programma De (cid:132)Coimbra Group(cid:148), waarvan 33 Europese universiteiten deel uitmaken, heeft kritiek geuit op het beheer van het SOCRATES-programma, en wel omdat voor de uitvoering van de projecten slechts schaarse middelen ter beschikking staan, hetgeen gezien het vele voorbereidende werk dat van de universiteiten wordt verlangd tot heel wat frustratie kan leiden


title: QUESTION ECRITE no 2872/97 de Kenneth COATES à la Commission. Liberté de circulation

eurovoc_concepts:
United Kingdom
free movement of persons
freedom of movement
job application
member country
migrant worker
social security
unemployment insurance

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2866/97 by Thomas MEGAHY to the Commission. A serious human rights abuse by the Israeli government

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 117/86 EN Official Journal of the European Communities 16. 4. 98 (98/C 117/106) WRITTEN QUESTION E-2865/97 by Thomas Megahy (PSE) to the Council (13 September 1997) Subject: Aid to developing countries Following findings by UNICEF that aid from industrialized nations to developing countries has fallen to an all time low, will the Council consider reaching an agreement to increase such aid from the Member States whilst at the same time reviewing its effectiveness and encouraging mutually beneficial trade? Answer (26 November 1997) The Honourable Member(cid:146)s attention is drawn first of all to the fact that aid from Member States of the European Union for developing countries is entirely a matter within their own competence. The most recent figures supplied by the OECD concerning development aid from the industralized countries meeting within the Development Aid Committee (DAC), which relate to 1995, show that contributions by the Member States of the European Union amounted to 26 910 billion dollars, exceeding by a large margin the contributions of other major donors such as the United States (7. 4 billion dollars) and Japan (14. 5 billion dollars). Adding the share of development aid financed by the European Community and the EDF, this aid amounts to 31 411 billion dollars, which represents 53. 5% of the development aid given by all the industralized countries. Furthermore, since 1990 combined aid from the Member States and the Community has risen both in absolute figures (from 25 to 31 411 billion dollars) and in percentage terms (from under 50% to 53. 5%]. With regard to the European Community(cid:146)s policy objectives in the field of development cooperation, Article 130u of the Treaty on European Union lays down as objectives the campaign against poverty, the sustainable economic and social development of the developing countries and the integration of those countries into the world economy. Concerning the effectiveness of Community aid, it should be noted that, further to the (Development) Council(cid:146)s statement of 25 November 1994 and in accordance with the detailed arrangements it set out on 1 June 1995, a full, in-depth evaluation exercise is currently taking place of the programmes and instruments of Community aid, aimed at making an assessment of results in the light of its objectives and at drawing lessions from past experience. The first phase ((cid:147)desk phase(cid:148)) of the evaluations of the ALA and MED programmes and of cooperation with the ACP countries has been completed, and the second phase, consisting of on-the-ground missions, has begun. The overall summary report covering the whole exercise will be drawn up by the Commission and is expected for the second half of 1998. (98/C 117/107) WRITTEN QUESTION E-2866/97 by Thomas Megahy (PSE) to the Commission (11 September 1997) Subject: A serious human rights abuse by the Israeli government Israel is in the process of introducing legislation preventing Palestinians from seeking compensation through its courts from Israeli security forces or the state for injury or death. This law is clearly racially discriminatory, as it does not apply to Israeli or foreign residents, and has been condemned as such not only by Palestinian authorities but by the independent Israeli Information Centre for Human Rights in the Occupied Territories. Will the Commission raise this matter in its trade negotiations with the government of Israel or its agents, or take some other form of action to demonstrate that such laws are unacceptable to the European Union as an association of democratic nations?


title: QUESTION ECRITE no 2868/97 de Florus WIJSENBEEK à la Commission. Dérogations particulières à la réglementation relative aux ventes hors taxes

eurovoc_concepts:
VAT
carriage of goods
derogation from EU law
duty-free sale
excise duty
restriction on competition
single market

text: C 174/16 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 8. 6. 98 (98/C 174/47) QUESTION E· CRITE E-2868/97 pose·e par Florus Wijsenbeek (ELDR) a‘ la Commission (11 septembre 1997) Objet: De·rogations particulie‘res a‘ la re·glementation relative aux ventes hors taxes La Commission sait sans doute qu(cid:146)a‘ dater du 1er janvier 1999, il sera mis un terme a‘ la vente des marchandises hors taxes dans l(cid:146)UE, en vertu de la directive 92/12/CEE (1) du Conseil, aux fins de lutter contre la concurrence de·loyale et d(cid:146)acce·le·rer la cre·ation du marche· inte·rieur. Sait-elle que dore·navant cette re·glementation pre·voit des de·rogations, dans le cadre desquelles les nouvelles directives relatives aux marchandises hors taxes ne seront pas d(cid:146)application. Seront en l(cid:146)occurrence concerne·s les territoires suivants: Helgoland et Bu¤singen (Allemagne); les (cid:14)(cid:136)les Canaries, les enclaves de Ceuta et Melilla (Espagne); mont Athos (Gre‘ce); les territoires de Livigno et de Campione d(cid:146)Italia et les eaux italiennes du lac de Lugano (Italie); Gibraltar (Royaume-Uni) et les (cid:14)(cid:136)les ¯land (Finlande)? La Commission peut-elle expliquer les raisons de l(cid:146)existence de ces de·rogations, e·tant donne· qu(cid:146)elles ne sont clairement de·crites dans aucun des divers actes d(cid:146)adhe·sion? La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que ces de·rogations contreviennent a‘ la le·gislation pertinente de l(cid:146)Union europe·enne, engendrent une concurrence de·loyale et peuvent e·galement donner lieu a‘ un de·placement des flux de transport et de marchandises, voire me(cid:136)me encourager la fraude? Dans l(cid:146)affirmative, envisage-t-elle de mettre un terme a‘ ces de·rogations au re·gime ge·ne·ral? Dans la ne·gative, pour quelles de·rogations peut-elle intervenir et pour quelles autres ne le peut-elle pas? Pour quelles raisons? (1) JO L 76 du 23. 3. 1992, p. 1. Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (11 novembre 1997) La Commission peut confirmer a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire que, conforme·ment a‘ la directive 92/12/CEE du Conseil, du 25 fe·vrier 1992, relative au re·gime ge·ne·ral, a‘ la de·tention, a‘ la circulation et aux contro(cid:136)les des produits soumis a‘ accise (1) (article 28) et a‘ la sixie‘me directive 77/388/CEE du Conseil, du 17 mai 1977, en matie‘re d(cid:146)harmonisation des le·gislations des E· tats membres relatives aux taxes sur le chiffre d(cid:146)affaires › Syste‘me commun de taxe sur la valeur ajoute·e: assiette uniforme (2), telle que modifie·e (article 28 duodecies), il sera mis fin, d(cid:146)ici le 30 juin 1999, aux ventes hors taxes intracommunautaires. Cette de·cision ne s(cid:146)applique qu(cid:146)aux voyages intracommunautaires. Elle ne concerne pas les voyages a‘ destination ou en provenance de territoires dans lesquels les directives susmentionne·es ne sont pas applicables du fait qu(cid:146)ils sont conside·re·s, a‘ des fins fiscales, comme des pays tiers. Il n(cid:146)existe aucune obligation, en vertu de la le·gislation communautaire, d(cid:146)appliquer la TVA ou les droits d(cid:146)accise communautaires dans ces territoires. Les exceptions, qui sont inscrites dans les actes d(cid:146)adhe·sion correspondants, ont e·te· accepte·es par le Conseil pour diverses raisons. Certains de ces territoires font l(cid:146)objet d(cid:146)accords internationaux ante·rieurs au traite· CE et d(cid:146)autres disposent d(cid:146)une autonomie en matie‘re de fiscalite· indirecte. Afin de minimiser le risque de fraude, les e·changes de marchandises avec ces territoires sont et resteront sousmis aux me(cid:136)mes contro(cid:136)les que les exportations et les importations en provenance des pays tiers. (1) (2) JO L 76 du 23. 3. 1992. JO L 145 du 13. 6. 1977. (98/C 174/48) QUESTION E· CRITE P-2906/97 pose·e par Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a‘ la Commission (3 septembre 1997) Objet: Taxation supple·mentaire des frais de maladie des ressortissants de l(cid:146)UE dans l(cid:146)E· tat de New York La Commission sait-elle que l(cid:146)E· tat de New York impose aux visiteurs (touristes) e·trangers aux E· tats-Unis 1. une taxe supple·mentaire de 32 % sur les frais me·dicaux afin de financer les de·penses me·dicales des ressortissants ame·ricains de·favorise·s (et non assure·s)?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2853/97 του Barbara DUEHRKOP DUEHRKOP προς την Επ τροπή. Επικρίσεις εκ μέρους 33 πανεπιστημίων για την διαχείριση του προγράμματος Σωκράτης

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
EU programme
financial management
higher education
university


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2868/97 del Florus WIJSENBEEK a la Comisión. Exenciones especiales para las ventas libres de impuestos

text: C 174/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 98 (98/C 174/47) PREGUNTA ESCRITA E-2868/97 de Florus Wijsenbeek (ELDR) a la Comisio·n (11 de septiembre de 1997) Asunto: Exenciones especiales para las ventas libres de impuestos No cabe duda de que la Comisio·n tiene conocimiento de que la venta de art(cid:14)·culos libres de impuestos en la UE cesara· el 1 de enero de 1999, de conformidad con lo dispuesto en la Directiva del Consejo 92/12/CEE (1), con el fin de impedir la competencia desleal y de acelerar el establecimiento del mercado interior. ¿Esta· al corriente la Comisio·n de que se han previsto excepciones a esta normativa y que la nueva directiva sobre art(cid:14)·culos libres de impuestos no se aplicara· a los territorios siguientes: Helgoland y Bu¤singen (Alemania), las Islas Canarias y los enclaves de Ceuta y Melilla (Espan(cid:152)a), Athos (Grecia), Livigno, Campione d(cid:146)Italia y las aguas italianas del lago de Lugano (Italia), Gibraltar (Reino Unido) y las Islas ¯land (Finlandia)? ¿ Puede explicar la Comisio·n las razones de estas excepciones puesto que no esta·n previstas de ninguna manera en los distintos Actos de adhesio·n? ¿ No considera la Comisio·n que estas excepciones constituyen una infraccio·n de la legislacio·n comunitaria en este a·mbito, que implican competencia desleal, y que pueden dar lugar a un desplazamiento de los flujos de transporte y mercanc(cid:14)·as e, incluso, a fraude? En caso afirmativo, ¿tiene intencio·n la Comisio·n de poner fin a estas excepciones al re·gimen general? En caso negativo, ¿contra que· excepciones puede intervenir y contra cua·les no? ¿Y por que· no? (1) DO L 76 de 23. 3. 1992, p. 1. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (11 de noviembre de 1997) La Comisio·n puede confirmar a Su sen(cid:152)or(cid:14)·a que, con arreglo a la Directiva 92/12/CEE del Consejo, de 25 de febrero de 1992, relativa al re·gimen general, tenencia, circulacio·n y controles de los productos objeto de impuestos especiales (1) (art(cid:14)·culo 28), y a la Directiva 77/388/CEE del Consejo, de 17 de mayo de 1977, en materia de armonizacio·n de las legislaciones de los Estados Miembros relativas a los impuestos sobre el volumen de negocios › Sistema comu·n del Impuesto sobre el Valor An(cid:152)adido: base imponible uniforme (2), en su versio·n modificada (art(cid:14)·culo 28K), la venta de art(cid:14)·culos libres de impuestos cesara· el 30 de junio de 1999. Esta decisio·n so·lo se aplica a los viajes intracomunitarios. No se aplica a los viajes con destino a territorios donde no sean aplicables las citadas Directivas o procedentes de los mismos, ya que dichos territorios se consideran terceros pa(cid:14)·ses a efectos fiscales. No existe obligacio·n conforme al derecho comunitario a aplicar el IVA comunitario o los impuestos especiales en estos territorios. Las excepciones, que se recogen en las correspondientes Actas de Adhesio·n, fueron acordadas por el Consejo por diversos motivos. En algunos territorios se aplican acuerdos anteriores al Tratado CE y otros tienen autonom(cid:14)·a para decidir en materia de impuestos indirectos. El comercio con estos territorios esta· y seguira· estando sujeto al mismo control que las exportaciones e importaciones procedentes de terceros pa(cid:14)·ses a fin de reducir al m(cid:14)·nimo el riesgo de fraude. (1) DO L 76 de 23. 3. 1992. (2) DO L 145 de 13. 6. 1977. (98/C 174/48) PREGUNTA ESCRITA P-2906/97 de Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a la Comisio·n (3 de septiembre de 1997) Asunto: Facturacio·n adicional de los gastos me·dicos de los nacionales de la UE en el Estado de Nueva York 1. ¿Esta· al corriente la Comisio·n de que el Estado de Nueva York impone un coste adicional del 32 % de los gastos me·dicos en que incurren los visitantes (turistas) no estadounidenses con el fin de financiar los gastos me·dicos de los estadounidenses desfavorecidos (no asegurados)?


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1768/97, annettu 11 päivänä syyskuuta 1997, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2857/97 του Michl EBNER προς την Επ τροπή. Μείωση των εκπομπών οξειδίων αζώτου που προέρχονται από αεροπλάνα

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 16. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 117/83 (98/C 117/102) GRAPTH ERVTHSH E-2857/97 ypobolh· : Michl Ebner (PPE) prow thn Epitroph· (11 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Mei·vsh tvn ekpompv· n ojeidi·vn azv· toy poy proe·rxontai apo· aeropla·na Lamba·nontaw ypo·ch o·ti ypa·rxoyn oi texnike·w dynato·thtew gia th mei·vsh tvn ekpompv· n ojeidi·oy azv· toy tvn aeropla·nvn e·vw 60%, o·ti den ypa·rxei odhgi·a poy na die·pei tiw oriake·w time·w kaysaeri·vn tvn aeropla·nvn, kai o·ti to zh·thma tvn ekpompv· n ojeidi·vn azv· toy ei·nai idiai·tera shmantiko· gia thn (cid:201)nvsh o·son afora· thn prostasi·a toy periba·llontow kai thn antagvnistiko·thta thw biomhxani·aw, kauv· w kai o·ti h Epitroph· sthn anakoi·nvsh· thw gia to me·llon thw politikh·w aeropori·aw sthn Eyrv· ph (COM(94)218/tel. ) anakoinv· nei thn pro·uesh· thw na la·bei me·tra gia thn eni·sxysh toy ro·loy thw Eyrv· phw sto zh·thma tvn ekpompv· n kaysaeri·vn kai thw hxory·panshw sto plai·sio toy Dieunoy·w Organismoy· Politikh·w Aeropori·aw (ICAO), skopey·ei h Epitroph· na anafe·rei ea·n pro·keitai na ypoba·lei sy·ntoma pro·tash gia th mei·vsh tvn ekpompv· n ojeidi·vn azv· toy poy proe·rxontai apo· aeropla· na, kai an den skopey·ei na to pra·jei, ea·n pro·keitai na ypoba·lei mia te·toioy ei·doyw pro·tash; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Oktvbri·oy 1997) H Epitroph· erga·zetai stena· me ta kra·th me·lh sto plai·sio toy Dieunoy·w Organismoy· Politikh·w Aeropori·aw (ICAO) gia na provuh·sei th ue·spish aysthro·tervn, alla· texnikv· w efiktv· n, pagko·smivn proty·pvn gia ton periorismo· tvn ekpompv· n ojeidi·vn toy azv· toy (NOx) apo· toyw kinhth·rew aeroskafv· n. Vsto·so, epeidh· diapistv· nei e·lleich proo·doy ston anvte·rv organismo·, h Epitroph· ua apofasi·sei se sy·ntomo xro·no kata· po·so na protei·nei odhgi·a me apa·i·thsh oysiv· doyw peristolh·w tvn en lo·gv ekpompv· n se sy·gkrish me ta sh·mera isxy·onta dieunh· pro·typa. (98/C 117/103) GRAPTH ERVTHSH E-2858/97 ypobolh· : Patricia McKenna (V) prow thn Epitroph· (11 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Sy·gkrish ana·mesa sthn proteino·menh oloklh·rvsh thw Mona·daw 2 toy Kmelni·ski kai thw Mona·daw 4 toy Ro·bno (k2/r4) sthn Oykrani·a kai sto synexizo·meno sxe·dio oloklh·rvshw stoyw antidrasth·rew toy Te·melin sth Dhmokrati·a thw Tsexi·aw Ei·nai gnvsto· o·ti oi antidrasth·rew toy Te·melin e·xoyn to i·dio arxiko· sxe·dio me toyw oykranikoy·w pyrhnikoy·w antidrasth·rew toy Kmelni·ski kai toy Ro·bno (Soviet VVER-1000), kai o·ti to sxe·dio gia thn oloklh·rvsh tvn dyo antidrasth·rvn sthn Tsexikh· Dhmokrati·a ka·nontaw syndyasmo· thw texnologi·aw kai tvn systhma·tvn asfalei·aw Anatolh·w kai Dy·shw e·xei odhgh·sei se atelei·vtew dyskoli·ew, me apote·lesma na programmati·zetai h e·narjh thw mona·daw 1 to 1999/2000, dhladh· 8 xro·nia argo·tera ap(cid:146) o·,ti ei·xe arxika· proagrammatisuei· (to 1987ei·xe orisuei· apo· thn Tsexikh· Kybe·rnhsh vw hmeromhni·a e·narjhw to 1992). Kata· ton teleytai·o de ypologismo· to sxe·dio yperbai·nei ton proy¤pologismo· kata· 2. 2 dis. dol. (h ekti·mhsh thw Tsexikh·w Kybe·rnhshw to 1986 h·tan 1 dis. dol. , to de 1997 ane·rxetai se 3. 2 dis. dol), kyri·vw lo·gv thw ana·gkhw gia e·na ne·o Sy·sthma Ejoplismoy· me (cid:211)rgana Metrh·sevw kai Ele·gxoy, anane·vsh thw kalvdi·vshw kai a·lloyw synteleste·w prokeime·noy na plhroy·ntai ta krith·ria toy Three Mile Island, thw pyrkagia·w toy fe·rry mpv· t Browns kai toy atyxh·matow toy Tse·rnompil. Epi·shw, epi· toy paro·ntow den fai·netai na ypa·rxoyn a·lla sxe·dia stiw mona·dew k2/r4 gia mia plh·rh Piuanologikh· Ajiolo·ghsh Asfa·leiaw h· gia e·na ne·o Sy·sthma Ejoplismoy· me (cid:211)rgana Metrh·sevw kai Ele·gxoy h· ako·ma gia telei·vw jexvristo· sy·sthma kalvdi·vn hlektrodo·thshw kai ele·gxoy (an kai o·la ayta· efarmo·zontai tv· ra sto Te·melin). Mh·pvw apofey·gontai tv· ra to ychlo· ko·stow kai oi mega·lew parata·seiw me to na mhn proble·pontai ple·on ayta· ta me·tra asfa·leiaw sto proteino·meno sxe·dio; Ei·nai epi·shw h Epitroph· si·goyrh o·ti den ua pre·pei na eisaxuoy·n aytoy· toy ei·doyw oi allage·w sto sxe·dio k2/r4 gia na plhroy·ntai ta svsta· krith·ria asfalei·aw, me apote·lesma na dhmioyrgoy·ntai akribv· w ta i·dia problh·mata me toy Te·melin;


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1764/97 DER KOMMISSION vom 11. September 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2805/95 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen im Weinsektor

eurovoc_concepts:
export refund
fruit juice
grape
third country
viticulture
wine


title: WRITTEN QUESTION No. 2849/97 by Edith MÜLLER to the Commission. EU policy in the former Yugoslavia

eurovoc_concepts:
EU aid
Yugoslavia
economic reconstruction
personnel administration
technical cooperation
the EU's international role


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1756/97 av den 10 september 1997 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: Dokumenter Juli 1996 - Juni 1997.

eurovoc_concepts:
EU act
European Commission
European Economic and Social Committee
European Parliament
bibliography
catalogue


title: Commission Opinion of 10 September 1997 concerning the plan for the disposal of radioactive waste, from the operation of the Sellafield Solvent Treatment Plant of British Nuclear Fuels plc, Sellafield, Cumbria, United Kingdom, in accordance with Article 37 of the Euratom Treaty

eurovoc_concepts:
United Kingdom
chemical industry
health risk
radioactive effluent
solvent

formats: html pdfa1b print


title: Advies van de Commissie van 10 september 1997 betreffende de voorgenomen lozing van radioactieve afvalstoffen afkomstig van het kerntechnisch verwerkings- en verpakkingscentrum "CENTRACO", Frankrijk, overeenkomstig artikel 37 van het Euratom- Verdrag

eurovoc_concepts:
France
fuel reprocessing
health risk
nuclear industry
radioactive effluent


title: Conditions de logement dans l'Europe des douze en 1994.

eurovoc_concepts:
EU Member State
housing
population statistics


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1758/97 DELLA COMMISSIONE del 10 settembre 1997 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema A1 nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
dried product
export licence
nut
quantitative restriction


title: Stellungnahme der Kommission vom 10. September 1997 zum Plan für die Ableitung radioaktiver Stoffe aus dem Betrieb der Lösungsmittelaufbereitungsanlage Sellafield von British Nuclear Fuels plc, Sellafield, Cumbria, Vereinigtes Königreich, gemäß Artikel 37 Euratom-Vertrag


title: Avis de la Commission du 10 septembre 1997 concernant le projet de rejet d'effluents radioactifs de l'usine de traitement de solvant (Solvent Treatment Plant, STP) implantée sur le site de British Nuclear Fuels plc, à Sellafield, Cumbria, Royaume-Uni, conformément à l'article 37 du traité Euratom


title: Verordening (EG) nr. 1754/97 van de Commissie van 10 september 1997 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 2347/91 betreffende het nemen van monsters van wijnbouwproducten in het kader van de samenwerking tussen lidstaten dan wel voor analyse door middel van kernspinresonantie, onder meer voor de communautaire databank

eurovoc_concepts:
database
food inspection
grape
vinification
wine


title: El Parlament Europeu.

eurovoc_concepts:
European Parliament
operation of the Institutions
user guide


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1757/97 DELLA COMMISSIONE del 10 settembre 1997 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la sesta gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1762/97 DELLA COMMISSIONE del 10 settembre 1997 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om offentlig-privata partnerskap i transeuropeiska transportnätprojekt

eurovoc_concepts:
organisation of transport
private sector
transport infrastructure
transport network
transport policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 10. 09. 1997 KOM(97)453 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM OFFENTLIG-PRIVATA PARTNERSKAP I TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTPROJEKT MEDDELANDE TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM OFFENTLIG-PRIVATA PARTNERSKAP I TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTPROJEKT Inledning Åtgärder som gemenskapens institutioner rekommenderas att vidta 2. 1 Offentlig upphandling 2. 2 Konkurrenspolitik 2. 3 Utveckling av finansiella instrument 2. 4 Proaktiva möjligheter att ge stöd på EU-nivå 2. 5 Nätverksnytta och transeuropeisk nytta och en PPP-databas Andra rekommendationer från Högnivågruppen Tillämpning av PPP-metoden: Tänkbara projekt 5. Slutsatser AK. MEDDELANDE TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM OFFENTLIG-PRIVATA PARTNERSKAP I TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTPROJEKT 1. Inledning 1. Högnivågruppen transeuropeiska för offentlig-privat partnerskapsfinansiering transportnätprojekt inrättades på kommissionär Kinnocks initiativ i samförstånd med rådets möte med transportministrarna i september 1996. Gruppen omfattade personer som företräder alla de delar av den privata sektorn som har intresse av tillgången till infrastruktur liksom även företrädare för den offenthga sektorn utsedda av sina transportministrar och av EIB och EIF. Gruppen avgav sin rapport i maj och kommissionär Kinnock presenterade rapporten1 vid junimötet med transportministrarna i rådet. av 2. Högnivågruppens syfte var att undersöka hur offentlig-privata partnerskap, PPP, kan bidra till att påskynda genomförandet av det transeuropeiska transportnätet. Gruppen drog slutsatsen att PPP spelar en avgörande roll i detta sammanhang. 3. Kommissionen ger sitt fulla stöd till gruppens rekommendationer. Under tider då de offendiga finanserna är ansträngda finns det trängande behov av att utveckla verkliga partnerskap mellan de offentliga och privata sektorerna för att, genom att tillgängliggöra kompletterande medel och förbättra kostnadseffektiviteten, påskynda genomförandet av TEN och därvid utveckla projekt som står närmare finansiell genomförbarhet. Detta kommer att innebära ett minskat behov av offendiga bidrag. 4. Detta meddelande anger hur kommissionen kommer att följa upp de rekommendationer i vilka den är direkt inblandad. I meddelandet anges ett antal projekt som kommissionen inledningsvis identifierat och i vilka det för att påskynda framstegen är lämpligt att sätta in en PPP-metod enligt de linjer som anges av Högnivågruppen. 5. Transeuropeiska nät utgör jämte den inre marknaden mycket viktiga led i arbetet med att säkerställa EU: s långsiktiga konkurrenskraft och tillväxt och därigenom den långsiktiga sysselsättningen. Det är därför som förslagen i detta meddelande kommer att vara viktiga för utvecklingen av en europeisk sysselsättningsstrategi vilken identifierats som en angelägen prioritering för Unionen. Slutlig rapport av Högnivågruppen för offentlig-privat partnerskapsfinansiering av TEN-transportprojekt (VII/321/97) 2. Åtgärder som gemenskapens institutioner rekommenderas att vidta I detta avsnitt ger kommissionen sitt svar på de rekommendationer som Högnivågruppen givit på åtgärder att vidtas av kommissionen. Rekommendationerna anges i kursiverad fetstil. 2. 1 Offentlig upphandling Tillämpningen av gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling, särskilt direktivet om samordning av förfarandena vid tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt för bygg- och anläggningsarbeten och direktivet om samordning av upphandlingsförfarandet för enheter telekommunikationssektorerna, behöver förtydligas. Kommissionen bör utarbeta särskilda riktlinjer som skulle kunna ge större tydlighet i de anbudsförfaranden som skall följas för tilldelningen av transportinfrastrukturkontrakt. verksamhet transport energi, vatten, inom som och har I linje med EU: s lagstiftning om offentlig upphandling kan det bli nödvändigt att ha i alla skeden av ett projekts utveckling beroende på de offentliga anbudsförfaranden myndigheternas inställning till den privata sektoms deltagande. Det kan röra sig om allt från mindre tjänstekontrakt som att utföra tekniska förstudier eller trafikprognoser till mycket mera kostsamma koncessionskontrakt för byggnation, finansiering eller drift av infrastrukturprojekt. Den privata sektorns tveksamhet och särskilda påpekanden ifråga om reglerna för EU:s upphandling har utretts i syfte att främja ett regelverk där flexibilitet, offentlighet, förhandling och uppmaning till anbud skulle vara de centrala frågorna. Högnivågruppens slutsatser integreras som ett viktigt inslag i samrådsförfarandet i arbetet med grönboken om offentlig upphandling Kommissionen avser att snart presentera ett meddelande om offentlig upphandling, vilket skall utgöra en ram för riktlinjerna för tillämpningen av de bestämmelser som rör offentlig upphandling ifråga om infrastrukturprojekt, och som täcker följande frågor: * Förhållandet mellan direktiv (93/37/EEG) om bygg- och anläggningsarbeten och direktiv (93/38/EEG) om enheter som har verksamhet inom vatten, energi, transport och telekommunikationssektorerna Det finns två direktiv av möjlig relevans för större transportinfrastrukturprojekt, nämligen det om offentliga bygg- och anläggningsentreprenader och det om enheter som har verksamhet inom vatten, energi, transport och telekommunikationssektorerna, vilka innehåller olika bestämmelser om anbudsförfaranden. Riktlinjerna kommer att klarlägga vilket av dessa direktiv som skall tillämpas. Beroende på den upphandlande myndighetens karaktär, (offentlig myndighet som inte bedriver någon relevant verksamhet enligt artikel 2. 2 i direktiv 93/38/EEG), kommer direktivet om bygg- och anläggningsarbeten i de flesta fall att vara den tillämpliga formen. Koncessionsinnehavaren skulle således enligt artikel 3. 4 i direktivet fritt tillåtas tilldela sina byggentreprenadskontrakt till företag, som har bildat det konsortium som inger anbud för att erhålla koncessionskontraktet, eller till deras dotterbolag. Om dessutom direktiv 93/37 är tillämpligt på entreprenaderna, kommer de leveranser som är förbundna med utförandet av det ursprungliga byggentreprenadprojektet också att omfattas av detta undantag, eftersom sådana leveranser får anses ingå som ett led i den totala entreprenaden (se analogivis artikel 6. 5 i direktiv 93/37). Inom den offentliga servicesektorn, på vilken direktiv 93/38/EEG är tillämpligt, finns det avsevärd flexibilitet för den upphandlande enheten i valet av anbudsförfarande. Så till exempel är det i alla fall tillåtet för den upphandlande enheten att, efter en anbudsinfordran, välja ett förhandlat anbudsförfarande som kommer att medge enheten att förhandla med de tänkbara entreprenörerna under tilldelningen av kontrakt (se artikel 20. 1 i direktiv 93/38/EEG). Dessutom finns möjligheten att sluta vad som kallas ramavtal i syfte att skapa ett långsiktigt förhållande mellan den upphandlande enheten och dess avtalsparter (se artikel 1. 5 i direktiv 93/38/EEG). * Andra kontraktsaspekter på PPP Man bör hålla i minnet att EG:s gällande upphandlingssystem endast täcker de skeden som leder fram till tilldelningen av ett kontrakt. På så sätt är några av de viktigaste aspekterna av ett PPP-kontrakts löptid, såsom det beskrivs av den privata sektorns deltagare, fortfarande beroende av regler som inte är harmoniserade på europeisk nivå, till och med på området för offentlig upphandling (kompensation till alla anbudsgivare, betalningar och finansiellt. ). De styrs därför endast av den berörda nationella jämviktsläge, specifikationer lagstiftningen och EG: s konkurrensregler. * Den teknisk dialogen och idéskedet för ett PPP Den andra stora frågan av angelägenhet för den privata sektorn var hur de preliminära skedena för idé och projektering skulle organiseras för att få den tekniska dialogen att gå ihop med skyddet för anbudsgivarnas immateriella rättigheter. Kommissionen anser att det är möjligt att föra en teknisk dialog så länge som det inte förhindrar konkurrensen mellan tänkbara anbudsgivare (se artikel 4. 2 i direktiv 83/38/EEG De upphandlande enheterna skall se till att det inte förekommer någon diskriminering mellan olika leverantörer, entreprenörer eller tjänsteproducenter och artikel VI. 4 i Avtal om offentlig upphandling ). Skulle den tekniska dialogen med en tänkbar entreprenör leda till att det inte blir något anbudsinfordran eller till utnyttjande av diskriminerande specifikationer, skulle kommissionen vid första påseende anse detta som en kränkning. I andra fall skulle det att krävas en undersökning av de särskilda omständigheterna. Skyddet för innovativa tekniska lösningar från den privata sektorn för utvecklingen av ett projekt och en rättvis behandling i idéskedet kan säkerställas genom gällande europeisk rätt om patent och mönster i kombination med lämpliga klausuler, som tas med i anbudshandlingarna, men kan inte säkerställas i en teknisk dialog vilken till sin natur är informell. I syfte att förbättra upphandlingsförfarandet genom att i anbudshandlingarna ta hänsyn till den privata sektorns intressen, rekommenderade gruppen användningen av ett system med projekteringstävlingar i vilka det på ett tidigt stadium av ett heltäckande PPP-projekt ges direkt ersättning for projekteringsidéer från den privata sektorn (se artikel 13 i direktiv 92/50/EEG och artikel 23 i direktiv 93/38/EEG). En sådant tillvägagångssätt skulle stimulera tänkbara anbudsgivare att delta eftersom det skulle ge dem en möjlighet att återfå åtminstone en del av Upphandlande enheter skall inte på ett sådant sätt, att det kan komma att utesluta konkurrens, efterfråga eller acceptera råd som kan användas i sammanställning av underlag för en enskild upphandling från ett företag som kan ha kommersiella intressen i upphandlingen. sina kostnader för att ta fram idén till projektet och göra det möjligt att välja de bästa idéerna på lika villkor. Av resultaten från projekteringstävlingen skulle projektorganet kunna fatta beslut om utformningen av projektet i stora drag. Det skulle sedan kunna förbereda skedet för koncessionstilldelning på grundval av ett realistiskt men utmanade projekt och ge anbudshandlingar till koncessionshavare som är intresserade i ett andra skede grundat på uppbyggnads- och driftsförslag. 2. 2 Konkurrenspolitik Tillämpningen av EG:s konkurrensbestämmelser har orsakat viss förvirring och osäkerhet hos tänkbara PPP-intressenter. Gruppen rekommenderade att de befintliga riktlinjerna för tillämpning av de bestämmelser som inbegrips i kommissionens rapport till Europeiska rådet i Madrid (Kom(95)571, december 1995, bilaga II) skulle utvecklas för att ytterligare förtydliga deras tillämpning. * Tillträdesrätter och resursreservering Ett separat meddelande om förtydligande av gällande riktlinjer för nya infrastrukturprojekt för järnvägar kommer att presenteras parallellt med föreliggande meddelande. Det här meddelandet om konkurrensaspekter söker i synnerhet förtydliga de villkor i vilka konkurrensreglerna kan vara tillämpliga ifråga om resursreservering. Det försöker lösa svårigheten i att maximera den finansiella genomförbarheten av järnvägsprojekt samtidigt som det säkerställer en icke-diskriminerande frihet för tillträde till infrastrukturen. Även om riktlinjerna förtydligar tillämpligheten av konkurrensreglerna måste varje fall på grund av projektens komplexa och ofta mycket individuella natur bedömas för sig på grundval av dess särskilda omständigheter. Det är därför tillrådligt att i ett tidigt skede föra diskussioner och ha samråd med kommissionens berörda särskilt med avseende på konkurrensregler. tjänster, I syfte att främja en mer omfattande diskussion och få mer information och råd om de olika frågor som är inbegripna uppmuntras intressenterna aktivt (aktörer från både den offentliga och privata sektorn) att så tidigt som möjligt i en projektering kontakta de berörda tjänsterna i kommissionen. * Statligt stöd Uppbyggnaden av en transportinfrastruktur som finansieras av den offentliga sektorn är en allmän ekonomisk-politisk åtgärd och faller således vanligen inte under reglerna om statligt tänkbara konkurrenter enligt gemenskapens stöd om bestämmelser. Om staten finansierar infrastrukturen i partnerskap med den privata sektorn kan det komma att uppstå behov att göra bedömningar enligt EG:s regler om statligt stöd. infrastrukturen är öppen för 3 Förtydligande av kommissionens rekommendationer ifråga om tillämpningen av konkurrensreglerna för nya infrastrukturprojekt. Kom (97). 4 I vissa fall kan det bli fråga om intermodal konkurrens. Kommissionen anser att dessa fall bäst hanteras inom en gemenskapsram för avgiftsbeläggning av infrastruktur om vilket kommissionen ämnar ta fram en vitbok nästa år. Emellertid kan det offentliga stödet i dessa fall ofta arrangeras så att det är förenligt med reglerna om statligt stöd. Ett av de bästa sätten att säkerställa denna förenlighet är att hålla ett icke-diskriminerande anbudsförfarande öppet för alla faktiska och tänkbara konkurrenter och därvid ge en garanti att det offentliga stödet motsvarar det minsta möjliga för att möjliggöra projektet. Återigen är det önskvärt med en tidig diskussion med kommissionens berörda tjänster för att säkerställa att ett projekt med dess särskilda egenskaper är förenligt med gemenskapsrätten. 2. 3 Utveckling av finansiella instrument Högnivågruppen för TEN rekommenderade efterställda lån och lån i tidiga driftskeden såsom medel för att hantera de risker som orsakas av osäkerhet ifråga om alstrandet av kassaflöden i tidiga driftskeden. Högnivågruppen rekommenderade också att åtgärder skulle vidtas för att öka tillgängligheten av eget kapital och i synnerhet kvasieget kapital [lån som står mellan eget kapital och skulder, t. ex. konvertibla riskkapitallån, lån med säkerhet i form av bytesrätt mot aktier] för infrastrukturprojekt i Europa. * Efterställda lån och lån i tidiga driftskeden Gruppen observerade att många stora transportinfrastrukturprojekt är långsiktigt lönsamma men lider av låg kontant avkastning under tiden omedelbart efter fullbordandet vilket gör det svårt att sammanställa ett lämpligt finansieringspaket för projekt som avses genomföras med begränsat finansiellt stöd från den offentliga sektorn. Under ett projekts tidiga driftskede, när dess skuldbörda och skuldräntebetalningar är som högst, är den avkastning som ges av projektet som lägst och initiativtagaren utsatt för en stor portion osäkerhet. Efterställda lån och lån i tidiga driftskeden utsågs vara de bäst lämpade instrumenten för att klara av dessa svårigheter. Kommissionen konstaterar att det, utöver den möjliga utvecklingen av sådana instrument inom den privata sektorn, skulle vara möjligt att utveckla dessa instrument inom ramen för gemenskapens finansiella institutioner med stöd, om så är nödvändigt och lämpligt, ur kommissionens resurser. Efterställda lån och lån i tidiga driftskeden är lån med samma förmånsrätt som vanliga banklån men med utsträckt löptid (20-30 år) och amorteringsfria perioder, vilket gör det möjligt att senarelägga amorteringarna till efter det att de kommersiella banklånen blivit kraftigt amorterade. Det här kompletterande låneinstrumentet skulle kunna lätta amorteringsbördan genom att sprida ut den över en längre tid. Lån i tidiga driftskeden är amorteringsfria lån eller automatiskt förnyade krediter som täcker ett projekts tidiga drifttid. De här lånen i tidiga driftskeden skulle kunna göras om till tidsbestämda lån och på den sekundära lånemarknaden överföras till affärsbanker så snart som projektet har uppnått finansiell stabilitet. På så sätt skulle lån av den här typen medföra den ytterligare fördelen att medge en snabb återföring av offentliga resurser. Dessutom skulle den senare handeln med dessa lån bidra till att skapa en sekundär lånemarknad för transport-TEN-lån och bidra till att attrahera nya affärsbanker att bli långivare till transportprojekt. Kommissionen konstaterar att E1B i samverkan med EIF redan erbjudit efterställda lån om än i begränsad omfattning. Kommissionen inbjuder E1B och EiF att i direkt samverkan med affärsbanker som långivare öka omfattningen av denna verksamhet och utveckla lån i tidiga driftskeden. 6 EIB har uppmanats av Europeiska rådet i Amsterdam att öka sin mycket långfristiga låneverksamhet inom området för stora infrastrukturnät och då i första hand för de Essenprioriterade projekten. Kommissionen välkomnar Högnivågruppens rekommendationer och föreslår att ytterligare överväganden görs för att komma ifrån förhållandet att kräva fullständiga säkerheter för att täcka TEN:s upplåning i utvalda fall. TEN-T-budgeten kan, där så är nödvändigt och lämpligt, i detta hänseende spela en stödjande roll genom att ge räntesubventioner och bidrag för lånegarantiavgifter. * Efterställda lån och eget kapital Gruppen konstaterade att marknaden i Europa för finansiella instrument för efterställda lån eller mezzaninmedel för infrastrukturinvesteringar är begränsad, och att infrastrukturprojekten är förhindrade att dra fördel av den finansieringskapacitet som finns hos institutionella investerare såsom t. ex. försäkringsbolag. Kommissionen tillstår att det för att åstadkomma en bankupplåning är utomordentligt viktigt för stora infrastrukturprojekt att ha en balanserad finansiell struktur med kraftiga insatser av eget kapital och efterställda lån. Inom gemenskapen är tillgången på sådana fondmedel hitintills mycket begränsad. Detta förefaller utgöra en påtaglig brist i marknaden för infrastrukturekonomin. Mezzaninmedel, t. ex. efterställd skuld eller kvasieget kapital, i ett projekt är den riskabsorbent som är överordnad eget kapital men underordnad bankskulder. Den kompletterar det egna kapitalet och fyller gapet mellan eget kapital och bankskulder. Det tillför ett extra skydd utöver eget kapital som bidrar till möjligheten att anskaffa banklån till projekten. I ett avsevärt antal infrastrukturprojekt kan efterställda lån ha den katalysatoreffekt som krävs för att få i gång finansieringen av projektet. Eget kapital representerar de medel som aktieägarna är villiga att riskera i ett projekt. Det är den första byggstenen i ett finansieringspaket och gör det möjligt att få banklån eftersom det i förmånsordningen står efter alla andra finansieringslån. Förekomsten av eget kapital är därför av största vikt för ett offentlig-privat partnerskaps framgång. Det skulle kunna anföras argument för att sådana finansieringsinstrument kommer att utvecklas med tiden vartefter antalet projekt som behöver finansieras växer. I praktiken är det emellertid bristen på dessa finansieringsinstrument som står i vägen för utvecklingen av TEN-projekt. Kommissionen anser således att det finns anledning att ingripa för att stimulera tillgängligheten av dessa finansieringsinstrument. Kommissionen avser att i samråd med EIB och EIF undersöka förutsättningarna tor inrättandet av en mezzaninfond med inriktning på TEN. Fonden bör fungera som katalysator och uppmuntra institutionella investerare att finansiera TEN vartefter marknaden blir övertygad om projektens genomförbarhet. Det skulle bli ett tidsbegränsat offentligt-privat partnerskap med institutionella investerare som bidrar med huvuddelen av kapitalet. All inblandning från gemenskapens sida skulle ske med respekt för befintliga tak enligt Financial Perspective. Kommissionen har redan inlett en undersökande dialog med finansmarknaden om mezzaninfonder. 2. 4 Proaktiva möjligheter att ge stöd på EU-nivå Innovativa möjligheter att ge offentligt stöd till TEN-PPP-projekt bör undersökas [. ]. Initiativ [. ] bör tas av kommissionen med tekniskt stöd av EIB och EIF i syfte att säkerställa bästa möjliga och samordnade användning av de offentliga resurser som anslås från TEN. s budget och gemenskapens finansiella institutioner. Sådana initiativ behöver uppenbarligen stödjas av medlemsstaterna. Kommissionen stöder denna rekommendation, men vill betona att det i en mera proaktiv roll för kommissionen, i samarbete med EIB och EIF, måste tas full hänsyn till att det primära ansvaret för utveckling av infrastruktur ligger på medlemsstaterna. Åtgärder inom detta område kan därför endast övervägas med fullt stöd av de berörda medlemsstaterna. Kommissionen kan tänka sig två sätt där en mera proaktiv roll kan vara till nytta: 1) Att katalysera den privata sektoms engagemang i projekteringen i ett tidigt skede och därigenom, särskilt i gränsöverskridande projekt, bidra till att sammanföra de viktigaste deltagarna och hålla tempot i utvecklingen. 2) Att se till att stöd från raden av finansiella instrument på gemenskapsnivå tillhandahålls på ett samordnat sätt som är mest lämpligt för respektive projekt. Därigenom skulle verkan av gemenskapens finansiella instrument bli maximal. Raden av tillgängliga instrument kan med fördel kombineras, t. ex. med större utnyttjande av en del former av gemenskapsstöd, som finansiering av avgifterna för EIF-garantier. En sådan metod kan endast tillämpas i konkreta fall. Det skulle kräva att varje medlemsstat tillsammans med kommissionen identifierar närmare angivna projekt. Den eller de berörda medlemsstater som deltar i utredningen av ett projekt ur ett PPP-perspektiv skulle behöva visa ett fast engagemang. Projekten kan befinna sig i vilket utvecklingsskede som helst, med redan påvisat eller förutsett engagemang från den privata sektorn. Ett av de problem som konstaterats vid utvecklingen av TEN är att flera av de projekt som antagits i Essen fortskrider förhållandevis långsamt. Dessa 14 projekt ingick som en förteckning över särskilda projekt i en bilaga till de riktlinjer för TEN som antogs av Europaparlamentet och rådet den 23 juli 1996. De uppmärksammades vid Europeiska rådets möte i Cannes i juni 1995 och senare, vid Europeiska rådets möte i Amsterdam, där EIB ombads utvidga sitt åtagande om långfristiga lån för infrastrukturnät, särskilt för de prioriterade projekt som antagits i Essen. Dessa projekt förefaller därför utgöra en naturlig utgångspunkt för att fastställa lämpliga projekt, i synnerhet sådana som befinner sig i ett skede där det är möjligt för den privata sektorn att ingripa fastän den ännu inte nödvändigtvis behöver vara engagerad. PPP-metoden är likväl också lämplig for en mycket lång rad TEN- infrastrukturprojekt, av vilka en del är av relativt blygsamt slag, och kan bidra till att friställa den offentliga sektoms resurser för att användas i de mest behövande projekten. Exakt vilken form kommissionens engagemang bör anta beror på varje enskilt fall. För projekt i ett mycket tidigt skede kan ett alternativ vara att i samverkan med medlemsstaterna anordna Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer tor utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet. projekteringstävUngar för den privata sektorn. Ett annat alternativ är att vara den som sammanför de viktigaste deltagarna för att underlätta beslutsfattandet. Det skulle också ge en möjlighet att i full utsträckning utnyttja gemenskapens finansiella instrument vid utformningen av det finansiella paketet. I detta sammanhang skulle det även vara fördelaktigt om EIB och EIF deltog i diskussionerna. Alla frågor och hinder skulle då kunna beaktas på verkliga, konkreta grunder, varvid eventuella behov av särskilda gemenskapsåtgärder skulle kunna identifieras och undersökas för varje enskilt fall. Beträffande TEN-T-budgeten fastställs det i artikel 6 tredje stycket andra strecksatsen (projekturvalskriterier) i förordning 2236/95 att det i beslutet att bevilja gemenskapsbistånd också bör tas hänsyn till. den stimulanseffekt som gemenskapens insatser kommer att ha på offentlig och privat finansiering. Att privat kapital skulle knytas till ett projekt som en av faktorerna beträffande finansiellt stöd har därför redan övervägts. Kommissionen har för avsikt att utnyttja denna bestämmelses fulla potential och är beredd att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de projekt för vilka PPP antingen håller på att undersökas eller utvecklas får lämpligt finansiellt stöd genom TEN-T:s budgetpost och andra källor där det är lämpligt. För detta kommer det att krävas överensstämmelse med de gällande förfarandena och att ett förslag till finansiella stödåtgärder läggs fram för TEN:s finansiella biståndskommitté. Som det fastställs i artikel 129d andra stycket i Fördraget om Europeiska unionen skall. projekt av gemensamt intresse som angår en medlemsstats territorium [kräva] den berörda medlemsstatens godkännande. Att ett tillräckligt antal seriösa anbudsgivare deltar i anbudsskedena (inklusive eventuella projektidéanbudsförfaranden) är väsentligt för att få full valuta för pengarna. De omfattande kostnader som är förbundna med utarbetandet av anbud för stora infrastrukturprojekt utgör dock ett betydande hinder för ett mera omfattande deltagande. Kommissionen avser att undersöka om det skulle vara möjligt att ge finansiellt stöd genom TEN-T-budgeten till de anbudsgivare som är kvar i slutomgången i dessa speciella fall. Sådant stöd måste naturligtvis underställas stränga kvalitetskriterier. Kommissionen kommer att överväga om det i ett eventuellt framtida förslag till ändring av förordning 2236/95 i enlighet med artikel 19 i denna bör ingå sätt att utvidga eventuellt stöd till att omfatta PPP-projekt genom TEN-T-budgeten. 6 Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät. 2. 5 Nätverksnytta och transeuropeisk nytta och en PPP-databas Gruppen rekommenderade att den transeuropeiska nyttan och nätverksnyttan skulle tas med vid bedömningen av projekten. Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna säkerställa att tillräckligt med data och lämpliga metoder finns tillgängliga så snart som möjligt. En europatäckande databas med PPP-projekt kunde bli ett användbart hjälpmedel för alla parter som är inblandade i infrastrukturutveckling för att göra det möjligt för aktörer från de offentliga och privata sektorerna att dra nytta av erfarenheterna från tidigare PPP- system för att förbättra framtida projektutformning och minska kostnaderna. Kommissionen bör undersöka möjligheterna för och söka aktivt stödja upprättandet av en sådan databas. Den transeuropeiska nyttan och nätverksnyttan liksom motsvarande effekter på miljön och säkerheten är ofta viktiga när man bedömer det samhällsekonomiska läget för projekt, och kan påverka beslut om huruvida de bör sätta igång samt om finansieringskällor. (Vid bedömningen av TEN-projekt måste finansiell och samhällsekonomisk nätverksnytta givetvis vägas mot de transeuropeiska nätens påverkan på miljö och säkerhet). Att bedöma nätverkseffekterna i förbindelse med TEN-projekt skulle göra det möjligt att genomföra projekt genom en väl avvägd fördelning av kostnader, vinster och risker på offentliga och privata intressenter i transeuropeiska nät. Bedömningen av såväl finansiell som samhällsekonomisk avkastning och miljöpåverkan stöder sig i stor utsträckning på tillgången på tillförlitlig statistik. De offentliga myndigheterna bör ställa detaljerade och tillförlitliga trafikuppgifter till alla intressenters förfogande. Gemenskapen bör utreda genomförbarheten av en harmonisering av metoder för datainsamling och databehandling. Kommissionen har således för avsikt att intensifiera sin forskning om gemensamma metoder i samarbete med medlemsstaterna. I den mån det är lämpligt kommer denna att integreras inom ramen för gemenskapens statistikprogram 1998-2002. Genom att en PPP-databas skulle ge en uppdelning och analys av de hittillsvarande PPP- erfarenheterna skulle alla intressenter som är engagerade i utvecklingen av infrastruktur få tillgång till de metoder och finansiella, administrativa och rättsliga strukturer som används i andra PPP-mfrastrukturprojekt Kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att upprätta en alleuropeisk PPP-databas. 10 3. Andra rekommendationer från Högnivågruppen Gruppen rekommenderade ett antal andra åtgärder som medlemsstaterna eller den privata sektorn kan vidta. Dessa rekommendationer härstammade från gmppens generella slutsats att PPP-metodema drar nytta av den privata sektoms foretagar- och ledarkompetens samt ekonomi och därigenom få bästa valuta för pengarna vid utvecklingen av TEN-infrastrukturer. Kommissionen har följande att anföra om de andra rekommendationerna: 3. 1 Offentligt-privat samarbete bör i varje enskilt projekts livscykel starta så tidigt som möjligt Det framgick av ingående diskussioner i Högnivågruppens undergrupper att den största nyttan med ett projekt som helhet uppnåddes när den privata sektorn hade bidragit till projekteringen och den övriga utvecklingen av projektet redan innan byggnadsskedet och betydande finansieringsskeden uppnåtts. För många pågående projekt hade man inte övervägt att engagera den privata sektorn förrän byggnadsskedet uppnåtts och därigenom tagit bort möjligheten att anpassa projekteringen till begränsningar i finansieringen. 3. 2 Den offentliga sektorn måste på ett tidigt stadium ange ett projekts mål När den offentliga sektom söker engagera den privata sektorn i ett projekt är det viktigt att den själv i lika hög grad binder sig för de mål som skall uppfyllas vid utvecklingen av projektet. I annat fall är det möjligt att full lönsamhet för detta PPP inte uppnås och att projektets finansiella genomförbarhet äventyras. 3. 3 Skapandet av särskilda projektfmansieringsbolag är ofta den bästa metoden. Medlemsstaterna bör undanröja återstående hinder för skapandet av sådana företagsformer Som det påpekas i rapporten åstadkommer projektfinansieringsbolag en stabil ram inom vilken de olika parterna kan etablera ett förtroligt samarbetsförhållande. Det är särskilt gränsöverskridande projekt, som har två eller flera nationers regeringar bakom sig, som gynnas av att det upprättas ett enda projektbolag med tekniskt, ekonomiskt och kommersiellt ansvar för projektet som helhet. Kommissionen rekommenderar att det bildas en EEIG (europeisk ekonomisk intressegrupp) i vilken den privata sektorn måste ingå som ett sådant projektföretag i ett projekts tidiga utvecklingsskeden. Kommissionen hoppas på ett snabbt antagande av den europeiska bolagsordningen (ECS) med tanke på de möjligheter som öppnas genom Davignon- arbetsgruppen och det påskyndade förfarande som förutses i handlingsplanen för den inre marknaden som godkänts av Europeiska rådet i Amsterdam. Vid gränsöverskridande projekt kommer det att behövas en särskild mellanstatlig kommission. Att det fastställs en enda kontaktpunkt mellan projektets initiativtagare och de offentliga myndigheterna kommer också att göra utvecklingen av projektet effektivare. 11 3. 4 Risker i förening med offentlig verksamhet skall bäras av den offentliga sektorn och det finns anledning att utveckla gemensamma metoder för att definiera dessa risker och minska dem. [den privata och den offentliga sektorn] bör var och en i princip bära de risker den är bäst lämpad för och har störst intresse av att kontrollera Stora infrastrukturprojekt som flertalet TEN-system kräver ett betydande engagemang från den offentliga sektorn, särskilt i de tidiga utvecklingsskedena. Om ett sådant engagemang saknas kommer kostnaderna för projektet som minst att öka betydligt. Det är förståeligt att varje sektor vill att den andra skall bära så mycket av riskerna som möjligt eftersom risker utgör kostnader. Ett PPP är likväl ett partnerskap, där båda sidorna har intresse av att minimera riskerna. Den sektor som bäst kan minimera riskerna är den som kan kontrollera dem bäst. Alltså skall den offentliga sektorn bära risker i förening med förändringar i den offentliga politiken, medan trafikrisker vanligtvis skall falla på den privata sektorn. Bättre riskfördelning ger bättre valuta för pengarna och en effektivare projektledning och inverkar också på den omfattning av stöd som projekten kräver från TEN-T:s budgetpost. 3. 5 Mujöskyddsöverväganden bör göras strategiskt. i tidigast möjliga skede av projektplaneringen Kommissionen uppmanar medlemsstaterna enträget att genomföra den relevanta EG- lagstiftningen. Om projekt som nu övervägs inte bedöms enligt den lagstiftningen är det sannolikt att de ställs inför förseningar och osäkerhetsmoment i ett senare, mera kritiskt skede. Dessutom håller kommissionen redan på med det arbete som är nödvändigt för att utveckla lämpliga metoder för strategisk miljöbedömning av hela det transeuropeiska transportnätet och miljöbedömning av dess korridorer såsom det krävs i gemenskapens riktlinjer för transport- TEN. Detta kommer att möjliggöra en bättre integrering av miljöhänsyn redan i tidiga planeringsskeden av nätutvecklingen. 3. 6 PPP bör förutses i en mängd prioriterade [och andra] projekt. för att frigöra resurser i den offentliga sektorn för användning i [andra TEN-] projekt Där den privata sektorn bidrar med kompetens och resurser som annars skulle ha hämtats från den offentliga sektorn kan naturligtvis den offentliga sektoms resurser läggas någon annanstans. Detta gör det i sin tur möjligt att utveckla fler projekt med det stöd som behövs från den offentliga sektorn. 12 4. Tillämpning av PPP-metoden: Tänkbara projekt Sedan kommissionen övervägt de rekommendationer som riktats till den direkt har den gjort ett första försök att identifiera några kända TEN-projekt som är lämpliga för PPP-metoden. Detta har skett som svar på rapportens rekommendation om uppfoljningsåtgärder. Syftet är klart utsagt inte att göra upp en ny förteckning över prioriterade projekt utan snarare att identifiera möjliga PPP bland de prioriterade projekt som redan finns. De projekt som anges i bilagan har identifierats på grundval av uppgifter som medlemsstaterna redan lämnat eller diskussioner i vilka kommissionen redan deltagit. Speciellt har följande kriterier tillämpats och bör tillämpas för val av system: a) Det gäller ekonomiskt livskraftiga TEN-projekt eller delar av projekt i en del av det identifierade TEN. b) Det finns ett fast och uttryckligt åtagande från de berörda medlemsstaterna att använda PPP-metoden. c) Ett möjligt intäktsflöde kan identifieras redan från början. d) Systemet utgör ett avgörande skede eller en avgörande del av ett pågående projekt eller ligger på en gränsöverskridande axel. Det skall betonas att detta i högsta grad är ett inledande försök att identifiera projekt. Förutsatt att medlemsstaterna lämnar sitt godkännande kommer man fortlöpande att diskutera och komma överens med kommissionen om dessa och andra möjliga projekt. De identifierade projekten kan delas upp i två grupper, de som befinner sig i ett mycket tidigt utvecklingsskede och de som har kommit längre. De presenteras i bilaga 1. För dessa projekt är det meningen att kommissionen tillsammans med EIB och EIF skall ägna särskilda ansträngningar till att stödja medlemsstaterna så att de i ett tidigt skede når en överenskommelse om PPP-strukturer och - finansiering. 13 5. SLUTSATSER Högnivågruppen enades om att det offentlig-privata partnerskapet utgör ett väsentligt medel för att utveckla de transeuropeiska transportnät som fömtses i Maastrichtfördraget. Kommissionen har tidigare rapporterat till rådet om de framsteg som hittills gjorts och som varit långsammare än väntat även för de projekt som fastställts som prioriterade för utveckling. Kommissionen följer därför som ett brådskande ärende upp de åtgärder som Högnivågruppen rekommenderat kommissionen att själv vidta i syfte att underlätta uppkomsten av flera PPP i TEN-projekt. Kommissionen uppmanar de andra institutionerna att rekommendera Högnivågruppens slutsatser och stödja utvecklingen av PPP för att påskynda genomförandet av transeuropeiska transportprojekt. Kommissionen uppmanar särskilt medlemsstaterna att skyndsamt identifiera särskilda projekt där en PPP-metod skulle vara lämplig. Samtidigt som kommissionen helt respekterar den gällande prioritetsordningen i riktlinjerna för utveckling av transeuropeiska transportnät har den på grundval av medlemsstatemas synpunkter identifierat ett antal projekt eller delprojekt där en PPP-metod förefaller lämplig. Dessa projekt och andra som eventuellt identifierats senare kommer att bli föremål för en särskild satsning från kommissionens och de andra institutionemas sida för att möjliggöra tidiga avtal om en PPP-struktur där den privata sektorn har en ledarroll vid utvecklingen av denna struktur. Vilken metod som kommer att användas beror på omständigheterna för varje enskilt fall. Kommissionen uppmanar de andra gemenskapsinstitutionerna att också observera att den (1) avser att utfärda reviderade riktlinjer om tillämpningen av EG: s lagstiftning om offentlig upphandling på transrxjrtinfrastrukturkoncessioner, (2) har sett över de gällande riktlinjerna om tillämpningen av EG: s konkurrensbestämmelser i syfte att ytterligare klargöra dem - ett separat meddelande har riktats till detta råd beträffande detta, (3) har inlett diskussioner med EIB och EIF om den eventuella utvecklingen av efterställda lån och lån i tidiga driftskeden, (4) rådgör med eventuella investerare från den privata sektorn, i samråd med EIB och EIF, om inrättandet av en mezzaninfond med inriktning på TEN, (5) i samråd med EIB och EIF kommer att undersöka möjliga innovativa och proaktiva sätt att tillhandahålla stöd för TEN-projekt, och (6) kommer att överväga möjliga metoder för bedömning av nyttan med projekt på europeisk nivå (och även ur ett strategiskt miljöperspektiv) i syfte att använda dem vid bedömningen av nivån på TEN-finansiering och undersöka möjligheterna att upprätta en europeisk databas om PPP i transportinfrastrukturprojekt. 14 Medlemsstaterna uppmanas också att bemöda sig att genomföra de rekommendationer för vilka det krävs åtgärder från deras sida. Kommissionen hoppas därför att de kommer att (1) söka engagera den privata sektorn i ett så tidigt skede som möjligt vid utvecklingen av infrastrukturprojekt, (2) arbeta för att undanröja återstående hinder för skapandet av särskilda projektfinansieringsföretag, särskilt inom järnvägssektorn, (3) driva på reformeringen av sina järnvägsindustrier enligt de linjer som anges i kommissionens vitbok, (4) samarbeta i så stor utsträckning som möjligt med den privata sektorn vid utvecklingen av nya och befintliga lämpliga finansiella instrument för finansiering av infrastrukturprojekt, och (5) integrera miljöhänsyn i sina planeringsprocesser i tidigast möjliga skede. 15 Projekt som hittills identifierats som möjliga för tillämpningen av en PPP-metod BILAGA Höghastighetståg syd: Undergrupp II föreslog Madrid-Barcelonaavsnittet som ett möjligt PPP, där den privata sektorn skulle engageras i investeringsskedet för allt utöver den egentliga infrastrukturen och driftskedet och Figueras-Perpignanavsnittet, där det finns en formell överenskommelse mellan den spanska och franska regeringen att utveckla sträckan som en koncession. Det nederländska avsnittet av PBKAL, där de behöriga myndigheterna utför en inledande undersökning för att fastställa möjligheten till ett PPP-system under dess driftskede. Brennertunnelprojektet, där inrättandet av ett offendig-privat partnerskap för bastunnelavsnittet åsyftas (en koncession för byggande och drift) och där ett EEIG kommer att skapas på kort sikt med ansvar för den tekniska projektplaneringen och den rättsliga och finansiella analysen som förberedelse för detta PPP. Berlins nya flygplats, där möjligheterna att inrätta ett särskilt rättsligt och finansiellt paket undersöks. Semmeringtunnelprojektet (som ingår i Pontebbanaaxeln som förbinder Österrike med Italien), där anbudsförfarandet för en BOOT-koncession för närvarande pågår. Järnvägsförbindelsen Pireus-Aten. Medlemsstaterna ombeds föreslå ytterligare projekt som lämpar sig för PPP-metoden och kommissionen funderar också tillsammans med EIB på vilka andra projekt som kan vara lämpliga. 16 ISSN 1024-4506 KOM(97) 453 slutlig DOKUMENT SV 07 08 06 Katalognummer : CB-CO-97-470-SV-C ISBN 92-78-24638-7 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1755/97 of 10 September 1997 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1756/97 DER KOMMISSION vom 10. September 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2953/97 do Deputado Angela SIERRA GONZÁLEZ à Comissão. Protecção da Montanha Tindaya e da sua zona envolvente (Ilhas Canárias)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
cultural heritage
environmental protection
geology
heritage protection
mountain
protected area
protection of animal life
protection of plant life
sculpture

text: C 102/152 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 (98/C 102/227) PERGUNTA ESCRITA E-2940/97 apresentada por Georges Berthu (I-EDN) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Declara(cid:231)a(cid:152)o de Michel Rocard Num artigo publicado no jornal «Le Monde» de 14 de Agosto de 1997, Michel Rocard, referindo-se aos seus esfor(cid:231)os no sentido da constitui(cid:231)a(cid:152)o de uma for(cid:231)a internacional volunta·ria de interposi(cid:231)a(cid:152)o entre as fac(cid:231)o(cid:152)es armadas no Congo, termina afirmando: «A meu pedido, a Comissa(cid:152)o afirma que lhe restam algumas dota(cid:231)o(cid:152)es de «pol(cid:14)·tica externa e de seguran(cid:231)a». A questa(cid:152)o pode ser resolvida». Podera· a Comissa(cid:152)o esclarecer a que procedimento corresponde esta iniciativa? Resposta dada pelo Comissa·rio Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro em nome da Comissa(cid:152)o (10 de Outubro de 1997) A Comissa(cid:152)o confirma ter sido interrogada por Michel Rocard, presidente da comissa(cid:152)o para o desenvolvimento e a coopera(cid:231)a(cid:152)o, sobre a situa(cid:231)a(cid:152)o das dota(cid:231)o(cid:152)es da rubrica or(cid:231)amental relativa a‘ pol(cid:14)·tica externa e de seguran(cid:231)a comum (PESC). A Comissa(cid:152)o forneceu as informa(cid:231)o(cid:152)es solicitadas em conformidade com o princ(cid:14)·pio da gesta(cid:152)o transparente dos recursos or(cid:231)amentais. (98/C 102/228) PERGUNTA ESCRITA E-2944/97 apresentada por Graham Watson (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Tribunal Penal Internacional Tendo em mente as actuais limita(cid:231)o(cid:152)es do Tribunal Internacional de Justi(cid:231)a, o que pensa a Comissa(cid:152)o das negocia(cid:231)o(cid:152)es em curso visando a cria(cid:231)a(cid:152)o de um Tribunal Penal Internacional, competente para processar qualquer pessoa por crimes contra a humanidade, genoc(cid:14)·dio e agressa(cid:152)o, sem estar sujeito ao veto dos governos nacionais? Defende a Comissa(cid:152)o a possibilidade de conceder aos cidada(cid:152)os, grupos de cidada(cid:152)os, bem como aos governos e ao Ministe·rio Pu·blico, o direito de recorrer aos tribunais? Resposta dada pelo Comissa·rio Hans Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Outubro de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· convencida da necessidade de cria(cid:231)a(cid:152)o de um tribunal penal internacional. Os acontecimentos dos u·ltimos anos evidenciaram a necessidade urgente de cria(cid:231)a(cid:152)o de uma institui(cid:231)a(cid:152)o permanente que podera· desempenhar um papel significativo na preven(cid:231)a(cid:152)o de viola(cid:231)o(cid:152)es graves do direito humanita·rio internacional e dos direitos do Homem e constituir um instrumento importante para evitar que os autores de tais actos permane(cid:231)am impunes. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o participa nas negocia(cid:231)o(cid:152)es em curso sobre a cria(cid:231)a(cid:152)o do tribunal penal internacional, considerando que na(cid:152)o e· oportuno pronunciar-se neste momento sobre as compete(cid:136)ncias deste o·rga(cid:152)o. (98/C 102/229) PERGUNTA ESCRITA P-2953/97 apresentada por Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (10 de Setembro de 1997) Objecto: Protec(cid:231)a(cid:152)o da Montanha Tindaya e da sua zona envolvente (Ilhas Cana·rias) Na ilha de Forteventura (Ilhas Cana·rias) existe a chamada «Montanha Tindaya» que, de grande interesse cultural, etnogra·fico, natural e geolo·gico, foi declarada como «monumento nacional» pela legisla(cid:231)a(cid:152)o das a·reas protegidas


title: Euroopan parlamentti.