title: Komission tiedonanto Euroopan unionin ydinenergiateollisuudesta(Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinenergiaohjelma)

eurovoc_concepts:
EU programme
environmental protection
nuclear industry
nuclear safety

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Vf w Vf vY û •ù vY vY v> vY^vY Bryssel, 25. 09. 1997 KOM(97) 401 lopull. KOMISSION TIEPQNANTQ Euroopan unionin ydinenergiateollisuudesta (Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinenergiaohjelma) SISÄLLYS JOHDANTO I 1. Yhteisön ohjeellinen ydinohjelma (PINC) 2. Valkoinen kirja : Euroopan unionin energiapolitiikka 3. Ydinenergian asema yhteisössä ja maailmanlaajuisella tasolla II YDINENERGIAVAIHTOEHTO OSANA YHTEISÖN ENERGIAPOLITIIKKAA 1. Yleinen kilpailukyky a. Ydinvoimalla tuotetun sähkön tuotantokustannukset b. Ydinenergian kilpailukyky muihin energialähteisiin verrattuna c. Vienti d. Pitkän aikavälin investoinnit e. Pätevän oman työvoiman käyttö f. Innovaatio ja teknologian kehittäminen 2. Toimitusvarmuus , a. Energia-alan uudet suuntaukset Euroopan unionissa b. Energian kysynnän maailmanlaajuinen kasvu c. Ydinpolttoaineiden erityisominaisuudet d. Ydinaseiden leviämisen estäminen ja ydinmateriaalivalvonta 3. Väestön ja ympäristön suojelu a. Turvallisuutta koskevat perusnormit säteilysuojelua ja ihmisten terveyden suojelua varten b. Hiilidioksidien ja muiden haitallisten päästöjen vähentäminen c. Ympäristövaikutusten arviointi ja hätävalmius d. Radioaktiivisen jätteen huolto e. Ydinturvallisuuden tekniset näkökohdat III TURVALLISUUSONGELMAT KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAISSA JA ITSENÄISTEN VALTIOIDEN YHTEISÖSSÄ IV KOMISSION EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 40 ARTIKLAN MUKAINEN TEHTÄVÄ 1. Ydinalan investointien edistämiseksi toteutettavat toimet 2. Katsaus ydinenergian alalla tapahtuneeseen kehitykseen V EUROOPAN YDINENERGIATEOLLISUUS : PÄÄOMINAISUUDET JA HAASTEET 1. Ydinteollisuuden toiminta ja liiketoimintamahdollisuudet 2. Ydinpolttoaineen tuotantoedellytykset 3. Ydinturvallisuutta koskevat tekniset haasteet 4. Käytetty polttoaine, ydinjäte ja käytöstä poistaminen 5. Radioaktiivisten aineiden kuljetus 6. Plutoniumin käyttö 7. Tulevaisuuden ydinteknologia, tutkimus ja kehitys VI PÄÄTELMÄT LIITTEET -2 4 6 7 7 8 8 10 11 12 12 12 12 12 13 14 15 16 16 17 17 18 19 20 21 21 21 22 22 23 24 25 25 26 27 29 31 TAULUKOT : LIITTEET 1. Ydinohjelmat Euroopan unionissa 1. 1 Ydinvoimalaitokset- käyttökapasiteetti ja suunniteltu kapa siteetti-tilanne 1. 1. 1996. 1. 2 Luonnonuraanin tuotanto 1. 3 Konversiokapasiteetti 1. 4 Rikastuskapasiteetti 1. 5 Uraanipolttoaineen valmistuskapasiteetti 1. 6 MOX-polttoaineen valmistus 1. 7 Jälleenkäsittely 1. 8 Käytetyn AFR-polttoaineen väliaikainen varastointikapasiteetti 1. 9 Käytössä oleva HLW-lasituskapasiteetti 1. 10 Jätteen väliaikainen varastointi 1. 11 Lopullinen sijoittaminen 2. Ydinenergian osuus sähköntuotannosta 3. Sähköntuotannon kustannukset 4. Käyttöikään suhteutetut ydinpolttoainekierron kustannukset LYHENTEET 32 32 32 33 33 34 35 35 36 36 37 37 38 39 40 41 I JOHDANTO 1. Yhteisön ohjeellinen ydinohjelma (PINC) perustamissopimuksen Euratomin on "Määräykset ydinenergia-alan kehityksen edistämisestä". Tämän osaston IV luku käsittelee investointeja ja sen 40 artikla kuuluu seuraavasti: otsikkona osaston toisen "Edistääkseen henkilöiden ja yritysten aloitteita ja helpottaakseen niiden investointien yhteensovittamista ydinenergian alalla komissio julkaisee määräajoin ohjeellisia ohjelmia erityisesti ydinenergian tuotantotavoitteista toteuttamisen edellyttämistä investoinneista. tavoitteiden kaikista ja Komissio pyytää ennen ohjelmien julkistamista niistä talous- ja sosiaalikomitean lausunnon". Perustamissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen komissio on julkaissut kolme ohjeellista ohjelmaa vuosilta 1966, 1972 ja yhden ajantasaistetun ohjelman vuodelta 1990. ja 1984 Vuonna 1990 komissio katsoi, että vuoden 1984 PINC-ohjelmassa esitetyt suuntaviivat olivat pääpiirteiltään edelleen perusteltuja sekä yhteisön ydinenergian tuotantotavoitteiden kannalta että siltä osin, miten niiden toteutuminen vaikuttaa kaikkiin alalla toimiviin osapuoliin, kuten viranomaisiin, sähköntuottajiin ja eri ydinteollisuuden aloihin. 2 Komissio katsoi myös, että yleinen energiapolitiikka kattoi kaikki ydinenergian eri alueiden väliset kysymykset. Vuoden 1984 PINC-ohjelma oli yksi niistä asiakirjoista, jotka neuvosto otti huomioon vuonna 1986 asettaessaan energiatavoitteet vuodeksi 1995. Komissio katsoo, että on jälleen aiheellista tarkastella ydinenergiaa koskevia tärkeimpiä kysymyksiä Euratomin perustamissopimuksen 40 tarkkaan mielessä kyseisessä artiklan mukaisesti pitäen kuitenkin artiklassa ja koko Euratomin perustamissopimuksessa asetetut velvoitteet. 1 "Ydinvoimalaitosten suunnittelu- ja rakennusteollisuus ja Euroopan sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen. Komission vuonna 1984 antama yhteisön ajantasaistettu ohjeellinen ydinohjelma", KOM(89) 347 lopullinen, 7. 2. 1990. 2 atomienergiayhteisön "Euroopan ydinenergiaohjelma vuodeksi 1984", KOM(85) 401 sosiaalikomitean 30 päivänä toukokuuta 1985 antaman lausunnon ESC 472/85 kanssa. perustamissopimuksen lopullinen, 23. 7. 1985, yhdessä artiklan mukainen 40 ohjeellinen talous- ja 3 Neuvoston päätöslauselma, annettu 16 päivänä syyskuuta 1986, yhteisön energiapoliittisista tavoitteista vuodeksi 1995 ja jäsenvaltioiden politiikkojen lähentämisestä (EYVL 86/C 241/01, 25. 9. 1986). -4 energiankäyttöön vähentää maailmanlaajuisesti Sen jälkeen kun PINC hyväksyttiin edellisen kerran vuonna 1984, yhteisön ja energian markkinajärjestelyt ovat energiatilanne on muuttunut vapautumassa. liittyvistä Tietämys ympäristönäkökohdista on kasvanut ja ilmastonmuutoksen vakavuus ja tarve päästöjä Itä- tiedostetaan entistä paremmin. Lisääntynyt tietoisuus Keski- ja Euroopan maiden ja IVY:n ydinvoimalaitosten ydinturvallisuuteen liittyvistä ratkaisevista tapahtuneet johtaneet merkittävät poliittiset aseistariisuntapolitiikan muutokset ovat myös merkityksellisiä tekijöitä. Kaikki nämä kehitysaskeleet vaikuttavat ydinenergia-alan tulevaan kehitykseen. sekä lujittumiseen kasvihuonekaasujen näissä maissa kysymyksistä Komission aikomuksena on vuoden 1997 PINC-ohjelmassa antaa yleiskuva Euroopan unionin tilanteesta ydinenergian alalla sekä ilmaista, miten tärkeänä komissio pitää ydinvoimaan liittyviä asioita. Vuoden 1997 PINC-ohjelman julkaisemisesta ilmoitettiin joulukuussa 1995 julkaistussa 4 komission valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka" , ja ohjelman sisältö noudattaa valkoisessa kirjassa esitettyä yhteistä energiastrategiaa. kirjassa vapautettuihin korostettiin, yhteisö on siirtymässä Kuten valkoisessa yhdentyneisiin, kilpailukykyisempiin energiamarkkinoihin. Sen vuoksi nykyisessä ohjeellisessa ydinohjelmassa noudatettava lähestymistapa on aikaisempaa markkinakeskeisempi. Siinä painotetaan myös ja tulevia käsitellään yleisen mielipiteen kautta esille tulleita pääasiallisia huolenaiheita. teollisuuden eteen tärkeitä haasteita entistä ja Ydinvoima on selvästikin kiistanalainen kysymys unionissa, ja siitä esiintyy monia erilaisia mielipiteitä, kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioilla on keskenään hyvin erilaiset energiarakenteet ja erilainen lähestymistapa ydinenergian käyttöön. Komissio kuitenkin uskoo, että sen on tärkeää saattaa ajan tasalle kantansa tähän kysymykseen ja pyrkiä siihen, että näissä asioissa noudatettaisiin mahdollisimman suurta avoimuutta5. Kuten Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklassa määrätään, komissio pyytää tästä ohjeellisen ydinohjelman luonnoksesta ennen kuin se hyväksyy ja julkaisee lopullisen asiakirjan. ja sosiaalikomitealta lausunnon talous- 4 KOM(95) 682, 13. 12. 1995 5 PINC-luonnos, jonka komissio hyväksyi 25 päivänä syyskuuta 1996, esitettiin lausuntoa varten talous- ja sosiaalikomitealle EURATOMin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisesti. Tämä lausunto hyväksyttiin 24 päivänä huhtikuuta 1997 (asiakirja ECOSOC ENERG/238). Se annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Komissio järjesti myös laajemman tiedotuskampanjan ja tiedusteli useamman eurooppalaisen ydinenergian alalla toimivan järjestön mielipidettä. Nämä mielipiteet koottiin yhteenvetoon, jonka voi pyytää komission energiasta vastaavasta pääosastosta. ydinvoimapolitiikan Ottaen lisäksi huomioon sen, kuinka tärkeänä monet eri osapuolet pitävät että tulevaa yhteisön jäsenvaltioiden tilanteet ovat keskenään hyvin erilaiset, komissio uskoo, että ennen asiakirjan lopullista hyväksymistä olisi erittäin hyödyllistä käydä laaja ja tosiasioihin perustuva mielipiteidenvaihto. kehitystä, sekä sen, 2. Valkoinen kirja; Euroopan unionin energiapolitiikka Valkoisessa kirjassa Euroopan unionin energiapolitiikasta komissio määrittelee kolme energia-alan kannalta olennaisinta tavoitetta. Ne ovat yleinen kilpailukyky, energian toimitusvarmuus ja ympäristönsuojelu. Kuten komissio huomauttaa: lisääntyminen "Tavoitteisiin pyrkiessään yhteisön on otettava huomioon ennustettu että erityisesti energiariippuvuuden lisätä tätä ympäristönsuojelun nimissä tehdyt valinnat voivat riippuvuutta. Huomiotta ei voi jättää sitäkään, että yhdentyminen edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden ottavan toisetkin huomioon energiamuotoja valitessaan. " se, ja pysyen kehystä mutta Yhteisön ydinenergia-alan tulevaa kehitystä olisi käsiteltävä osana tätä laajempaa viitekehystä maailmanlaajuiset energiapoliittiset kysymykset Euratomin kattavaa perustamissopimuksen asiaankuuluvien määräysten hengessä. Puitteet ydinenergian kehittämiselle tarjoavan politiikan tarkoituksena on pyrkiä saavuttamaan valkoisessa kirjassa esitetyt kolme energiapoliittista tavoitetta. Ydinenergian tulevaisuus yhteisössä riippuu pitkälti siitä, onko sen käyttö yhteiskunnan ja poliittisten johtajien mielestä hyväksyttävää. Valkoisessa kirjassa tilannetta eritellään seuraavasti: kuitenkin samalla "Hyväksyttävyysongelman taustalla on huoli ydinturvallisuudesta, ydinjätteen kuljettamisesta ja hävittämisestä sekä ydinaseiden leviämisen Monipuolistumisvaatimukset, ydinteollisuuden ulkoinen kilpailukyky sekä useiden jäsenvaltioiden sähkömarkkinoiden yhtenäistyminen merkitystä sähköntuotannossa. korostavat ydinvoiman estämisestä. Käytännössä monet jäsenvaltiot ovat suuressa määrin riippuvaisia ydinenergiasta, toiset taas ovat valinneet ydinvoimaa välttävän linjan, ja kolmas ryhmä on päättänyt vähentää riippuvuutta ydinenergialla tuotetusta energiasta tai sulkea olemassaolevat ydinvoimalaitokset. Euratomin perustamissopimuksessa eurooppalaisille laitoksille määrätään velvollisuuksia, joiden puitteissa on luvallista kehittää ydinvoimaa kansallisten sääntöjen toimenpideohjelmien mukaisesti. Politiikan hyväksyttävyys vaikuttaa väistämättä eri energiatekniikoiden ja polttoaineiden välillä tehtäviin valintoihin, mutta ydinvoima tulisi säilyttää vaihtoehtojen joukossa. " ja -6 Valkoisessa kirjassa esitetyt perustelut luovat pohjan tälle uudelle ohjeelliselle ydinohjelmalle. Ohjelman tavoitteena on auttaa arvioimaan uudelleen, millaisia ydinenergian eri käyttömuodot Euroopan unionissa ovat nykyisellään ja millaisiksi ne saattavat tulevaisuudessa kehittyä. Tämän asiakirjan lopussa esitetään tiettyjä yhteisön tasolla noudatettavia perusperiaatteita. sähköntuotannon Ottaen huomioon, että ydinenergialla on merkittävä teollinen ulottuvuus tasolla, sekä ydinteollisuudella on tärkeä vastuu sen joutuessa kohtaamaan tulevina vuosina eteensä tulevat haasteet. Nämä haasteet on selostettu tässä asiakirjassa. polttoainekierron koko että 3. Ydinenergian asema yhteisössä ja maailmanlaajuisella tasolla Euroopan unionissa on nykyään pitkälle kehittynyt ydinteollisuus, joka kattaa koko polttoainekierron ja jolla on oma teknologiaperusta. Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimii yli 140 ydinreaktoria, mikä tekee unionista maailman johtavan ydinvoimalla tuotetun sähkön tuottajan. tuottavat arviolta yhden kolmasosan Euroopan Ydinvoimalaitokset yhteisössä tuotetusta sähköstä. Länsi-Euroopan ydinteollisuuden hankkima käytännön kokemus on ainakin yhtä laajempikin kuin Yhdysvalloilla, Japanilla tai muilla tärkeillä teollisuusmailla. laaja, ellei Suuret Aasian maat (Japani, Kiina, Intia, Etelä-Korea) ja Keski- ja Itä- Euroopan maat sekä IVY ovat päättäneet käyttää ydinvoimaa yhtenä keinona energiantarpeensa täyttämiseen. Lisäksi muut Aasian maat, kuten Indonesia, Thaimaa, Pakistan ilmaisseet aikovansa sisällyttää ydinvoiman energiasuunnitelmiinsa. ja Turkki, ovat Yhdysvallat ei kuitenkaan ole vuoden 1974 jälkeen myöntänyt lupaa uusien ydinvoimalaitosten rakentamiseen, vaikka merkittävä joukko voimalaitoksia onkin toiminnassa ja tutkimustoimintaa jatketaan edelleen. Argentiina ja Brasilia sähköntuotannon kehittämistä, kun taas muut Latinalaisen Amerikan maat ovat päättäneet olla käyttämättä ydinenergian tarjoamaa vaihtoehtoa. ydinvoimalla kannustavat tapahtuvan II YDINENERGIAVAIHTOEHTO OSANA YHTEISÖN ENERGIAPOLITIIKKAA Kaikki yhteisön tasolla tehdyt ydinenergiaa koskevat päätökset on liitettävä osaksi yleistä energiapolitiikkaa koskevaa päätöksentekoa. Euratomin perustamissopimuksen mukaan yhteisön vastuulle kuuluu yhteistä energiapolitiikkaa koskevien suuntaviivojen määrittely. Energiapoliittisia tavoitteita pohjalta energiapolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa. Ydinenergiaa koskevat poliittiset päätökset on tehtävä osana PINC-ohjelmassa ja valkoisessa kirjassa esitettyä viitekehystä, niissä määritellyt teollisuuden haasteet huomioon ottaen. Olisi pidettävä mielessä se tosiseikka, että yleinen perustamissopimuksen käsitellään unionin - 7- mielipide ydinenergian käytön hyväksyttävyydestä vaihtelee maasta riippuen. On myös selvää, että ydinturvallisuutta on pidettävä aivan ensisijaisena kysymyksenä. Kuten valkoisessa kirjassa mainitaan, kaikkien yhteisön energiapolitiikkojen olisi edistettävä ainakin kolmea seuraavaa olennaista tavoitetta: yleinen taloudellinen kilpailukyky; toimitusvarmuus; ympäristönsuojelu. Ydinenergian käyttö on arvioitava näiden tavoitteiden sekä sen perusteella, kuinka paljon se edistää näiden energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamista. 1. Yleinen kilpailukyky a. Ydinvoimalla tuotetun sähkön tuotantokustannukset ja ydinvoimalla IEA:n yhteistyönä julkaistun OECD:n tapahtuvan jakautuvat seuraavasti, kun tekemän Vuonna 1993 sähköntuotannon tutkimuksen mukaan kokonaiskustannukset laskentakorko on keskimäärin 5 prosenttia: alkuinvestoinnit 45 - 55 prosenttia, käyttö- ja kunnossapitokustannukset 20 - 25 prosenttia, polttoaine 20 - 25 prosenttia. Jos laskentakorko on keskimäärin 10 prosenttia, investointikustannusten osuus on 58 - 70 prosenttia, käyttö- ja kunnossapitokustannusten 1 5 - 20 prosenttia ja polttoaineen 12 -20 prosenttia. tyyppi) Vastarakennettujen vesijäähdytteisten reaktorien osalta (länsimaissa eniten käytetty kokonaiskustannusten määräksi arvioidaan (vuoden 1991 hintataso) 22 - 30 ecua/1 000 kWh, kun laskentakorko on 5 prosenttia, ja 33 - 41 ecua/1 000 kWh, kun laskentakorko on 10 prosenttia7. sähköntuotannon Kustannukset ovat korkeammat vanhempien vesijäähdytteisten reaktorien, muiden tai kevytvesireaktorien osalta, jotka eivät voi hyötyä standardoinnin tai kaasujäähdytteiset reaktorityyppien reaktorit) (kuten "Projected 1992" Tämäntyyppisten OECD:n tutkimusten tulokset perustuvat ydinvoimalaitoksia omaavilta jäsenvaltioilta kyselytutkimuksessa saatuihin vastauksiin. generating electricity update costs of - UNIPEDEn vuoden 1996 lopulla tekemän (vielä julkaisemattoman) tuoreemman tutkimuksen mukaan vuonna 2005 käyttöön otettavalla kevytvesireaktorilla tuotetun sähköntuotannon kokonaiskustannukset olisivat (vuoden 1995 hinnoissa) 30,6 ecua/1000 kWh, kun laskentakorko on 5 prosenttia ja 44,9 ecua/1000 kWh, kun laskentakorko on 10 prosenttia. Nämä luvut ovat vuonna 1992 tehdyssä tutkimuksessa lasketun vaihteluvälin ylärajoilla. 8- alhaisista tällaisen sarjatuotannon investointikustannukset voivat olla kaksinkertaiset ydinvoimalaitoksen sellaisen voimalaitoksen kustannuksiin verrattuna, joka kuuluu johonkin voimalaitossakaan. kustannuksista. Yhden tekniset Investointikustannuksiin kuuluvat perusrakennuskustannukset, kustannukset, satunnaiset menot sekä käytöstäpoistosta ja purkujätteen huollosta johtuvat pitkän aikavälin kustannukset. Kaikkien ydinvoimaa käyttävien jäsenvaltioiden viranomaiset velvoittavat sähköntuottajat perustamaan käytöstäpoistoa jätehuoltoa varten vararahaston, jonka varojen määrästä kukin jäsenvaltio voi itse päättää. ja Käytöstäpoiston kustannukset kustannukset riippuen. Arvioihin vaihtelevat liittyvistä Käytöstäpoiston ydinvoimalaitoksen epävarmuustekijöistä ominaisuuksista huolimatta vaikuttaa siltä, että käytöstäpoiston prosenttiosuus investoinnin kokonaiskustannuksista on nykyisin suhteellisen alhainen. Nykyarvion reaktorin mukaan käytöstäpoiston kustannukset ovat 1 0 - 15 prosenttia alkuinvestointien kokonaiskustannuksista (käypä hinta), mutta muiden reaktorityyppien osalta niiden osuus saattaa olla korkeampi. Tämä prosenttiosuus pienenee diskontattaessa (1,4 - 3,7 prosenttia, kun laskentakorko on 5 prosenttia, ja 0,2 - 2,1 prosenttia, kun laskentakorko on 10 prosenttia). vesijäähdytteisen 000 MWe:n teholtaan 1 Polttoainekustannukset Polttoainekustannukset vaihtelevat riippuen reaktorin tyypistä ja siitä, minkälainen sen polttoainekierto on. Sellaisen polttoainekierron osalta, jälieenkäsitellään, polttoainekustannusten määräksi jossa polttoaine arvioidaan yhteensä 4,6 ecua/1 000 kWh (vuoden 1991 hintataso); kierrossa, jossa polttoaine on käytetään vain kerran, kokonaiskustannukset ovat arviolta 4,1 ecua/1 000 kWh. Ydinjätteen kuljetus ja loppusijoitus g loppusijoituksesta Vuoden 1994 OECD:n raportin mukaan jälleenkäsittelystä, lasituksesta ja osuus jätteen polttoainekustannuksista on 27 prosenttia ja kuljetuskustannusten 1 , 5 -2 prosenttia. Jos polttoaine käytetään kierron aikana vain kerran, säteilytetyn 10 prosenttia polttoaineen kuljetus polttoainekustannuksista, jolloin säteilytetyn polttoaineen kapseloinnin ja loppusijoituksen osuus näistä kustannuksista on noin 5 prosenttia. ja varastointi ovat arviolta kustannusten aiheutuvien Varastointikustannukset 8 The Economies of the Nuclear Fuel Cycle, NEA/OECD - 1994 Erään aikaisemman, vuodelta 1990 olevan raportin mukaan matala- aktiivisen säteilytetyn polttoaineen varastointikustannukset vaihtelevat 400 ecusta 1 300 ecuun/m , jätteen varastoinnin alennetut investointikustannukset ovat arviolta 100 000 ecua/m. ja korkea-aktiivisen säteilytetyn 9 Kustannusten arviointiin vaikuttaa tietenkin se, mihin olettamuksiin ne perustuvat, ja niihin liittyy tiettyjä epävarmuustekijöitä erityisesti siltä osin kuin on kyse jätehuollosta ja varastoinnista. Kuten mainituista OECD:n esittämistä arvioista kuitenkin ilmenee, merkittävilläkin jätteen kuljetus- ja varastointikustannusten vaihteluilla on ainoastaan vähäinen vaikutus koska ydinvoimalla ydinpolttoaineen on ainoastaan 20 - 25 prosenttia. kokonaiskustannuksista kokonaiskustannuksiin, kustannusten tuotetun sähkön osuus b. Ydinenergian kilpailukyky muihin energialähteisiin verrattuna Teollinen kilpailukyky viittaa tuotantokustannuksiin (kWh:na). Pääasiassa näiden kustannusten perusteella määritetään hinta, jolla ydinvoimalla tuotettu sähkö jaellaan kuluttajille, joihin kuuluu myös raskas teollisuus, joka on yksi tärkeimmistä ydinvoimalla tuotetun sähkön yksittäisistä kuluttajista. tuotetun sähkön jäsenvaltioiden antamien Edellä mainitussa OECD:n ja IEA:n yhteisessä tutkimuksessa vuodelta 1993 vertaillaan sähkön eri tuotantolähteiden kustannuksista esitettyjä arvioita tietojen perusteella soveltamalla suhteutettujen keskimääräisten kustannusten (levelized average cost) menetelmää. Tästä tutkimuksesta ilmenee, että vuosittain 5 prosentilla alennettujen keskimääräisten kustannusten perusteella vaikuttaa siltä, että taloudellisin vaihtoehto kolmessatoista viidestätoista ydinvoima on tutkitusta valtiosta ja (poikkeuksina olivat Yhdistynyt kuningaskunta Alankomaat). Jos laskentakorko on 10 prosenttia, ydinvoiman käytöstä on todellista taloudellista etua viidelle valtiolle; loput viisi valtiota voivat valita ydinvoiman ja maakaasun käytön välillä. Nämä päätelmät perustuvat oletukseen, jonka mukaan polttoaineiden hinnat pysyvät vakaina, mikä ei ole mitenkään varmaa, sillä maakaasun kysyntä on kasvamassa. Tutkimukseen sisältyvät myös käytöstäpoiston ja jätteen loppusijoituksen kustannukset. Tämä tutkimus aiotaan saattaa ajan tasalle vuonna 1997. julkaistussa OECD:n tutkimuksessa Eräässä toisessa vuonna 1992 taloudellisia vaikutuksia. tarkastellaan ydinenergian käytön yleisiä Ydinenergian käytön valinneista maista laadittu talousanalyysi osoittaa, että tällä valinnalla on selvästi edullinen vaikutus maksutaseeseen energian tuonnista saatavien säästöjen vuoksi. Ydinvoimalla tuotetun sähkön taloudellinen houkuttelevuus riippuu tietenkin monista eri tekijöistä 9 Evaluation of Storage and disposal costs for conditioned radioactive waste in several European countries, Report EUR 12871 10 eikä sen vuoksi ole yllätys, että eri tutkimuksista saadut tulokset poikkeavat toisistaan. Yhteisön sisäisten energiamarkkinoiden vapautumiseen johtava kehitys merkitsee, että ydinenergia joutuu kilpailemaan samoissa rajoissa ja samoilla edellytyksillä kuin muutkin energialähteet. Sisämarkkinoiden täydellinen toteutuminen ja asiaankuuluvien valtiontuki- ja kilpailusääntöjen tiukka soveltaminen johtaa siihen, että kaikilla energialähteillä on sama toimintakehys, jossa painotetaan kustannusten avoimuutta. Raaka-ainekustannuksilla on todennäköisesti melko vähäinen vaikutus ydinteollisuuden kilpailukykyyn riippumatta siitä, mihin suuntaan uraniumin lähtöaineen hinnat tai vaihtokurssit kehittyvät ostohinnan nykyisin osuus huomattavasti alle 10 prosenttia. Jäljelle jäävä osa tuotantokustannuksista aiheutuu pääasiallisesti Euroopan unionin sisäisestä teknologisesta ja teollisesta panoksesta. Unionilla on tarvittava asiantuntemus ydintekniikan alalla ja valmiudet tämän tekniikan kehittämiseen edelleen. tuotantokustannuksista tulevaisuudessa, sillä sähkön on Olisi huomattava, että ydinteollisuuden pääomavaltaisuuden vuoksi sen taloudellinen houkuttelevuus on erittäin riippuvaista muun muassa korkotasosta. Lisäksi olisi otettava huomioon se, että ydinvoimalla tuotetun sähkön kustannukset ja hinnoittelu arvioidaan todennäköisesti uudelleen joissakin sen mukaan, miten sähkömarkkinoiden vapautuminen tapauksissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa) etenevät. yksityistäminen (esimerkiksi niiden ja Vienti Ydinpolttoainekiertoon tai ydinvoimalaitosten rakentamiseen osallistuvien teollisuusyritysten ja tuottajien osuus Euroopan unionin vientituloista on merkittävä. erikoistuneille eurooppalaisille yrityksille on tarjolla yhä parempia vientimahdollisuuksia laajoilla maailmanmarkkinoilla. loppusijoitukseen Ydinjätehuoltoon ja Vientimarkkinat ovat välttämättömät Euroopan teollisuusyritysten teknisen tason ja niiden hankkiman taitotiedon säilyttämiseksi erityisesti niiden yritysten osalta, laitteiden valmistukseen liittyvillä aloilla. Komissio on neuvotellut ja neuvottelee parhaillaan ydinsopimuksista kolmansien maiden kanssa edistääkseen ydinalan tavaroihin ja palveluihin liittyvää liiketoimintaa ja kaupankäyntiä. toimivat polttoainekiertoon jotka tai Olisi huomattava, että kaikenlaiseen ydinalan vientiin unionista on sovellettava kansainvälisen atomienergiajärjestön ja Euratomin ydinmateriaalivalvontajärjestelmää. IAEA:n sääntöjä Pitkän aikavälin investoinnit 11 - ja investoinnit tarvitaan pitkä tehdään pitkällä aikavälillä. Niiden Ydinteollisuudessa ja suotuisa toimitusaika sekä vakaa toteuttamiseen lainsäädännöllinen ympäristö. Ydinvoimalaitoksen suunnittelu ja rakentaminen kestävät 5 - 10 vuotta, minkä jälkeen laitosta käytetään ja pidetään kunnossa 40 vuotta tai kauemmin. Ohjaajien on voitava olla varmoja siitä, että polttoainetta ja polttoainepalveluja on saatavissa koko tämän ajan ja että käytetyn polttoaineen ja ydinjätteen asianmukainen prosessointi on mahdollista. taloudellinen Jäsenvaltiot voivat sähkön sisämarkkinoiden asianmukaisesti huomioon ydinteollisuuden suunnitteluun ja investointien toteuttamiseksi. toteuttamisessa ottaa tarpeen pitkän aikavälin luoda edellytykset tällaisten suurien pitkän aikavälin e. Pätevän oman työvoiman käyttö Yli 90 prosenttia ydinenergian kustannuksista muodostuu Euroopan unionissa toimivien talouselämän eri toimijoiden tarjoamista palveluista. Tästä seuraa, että oman työvoiman välitön tai välillinen työpanos on huomattava. Tämä työllisyysvaikutus ja sen ylläpitäminen on seurausta ydinenergian kohdistuvasta tuotantoteollisuuden sijoitustoiminnasta ja rakennettujen voimalaitosten käytöstä. haaroihin Ydinteollisuus arvioi työllistävänsä Euroopassa yli 400 000 henkilöä, jotka toimivat suoraan sähköntuotantoon liittyvissä työtehtävissä, ovat yleensä korkealle koulutettuja ja myötävaikuttavat siten Euroopan unionin taloudelliseen, sosiaaliseen, teolliseen ja tieteelliseen kehitykseen. ja polttoainekiertoon f. Innovaatio ja teknologian kehittäminen ilman tutkimuksen Euratomin perustamissopimuksessa on alusta asti tunnustettu, että ydinenergian kehittäminen ei olisi onnistunut ja kehityksen alalla tapahtuneita läpimurtoja. Ydinteollisuus on tärkeitä menestynyt jatkuvasti innovaatioiden ja uusien tekniikoiden soveltamisen aloilla. Ydinalan tutkimustyötä on tarpeen jatkaa yhdessä uusiutuvien energialähteiden tutkimuksen kanssa samalla, kun pyritään parantamaan koskevat energiatehokkuutta. tukevat puiteohjelmat turvallisuuden toiminnan tehostamista ja uusien vientimarkkinoiden luomista. yhdessä paranemista, ja ohjelmien teollisuudenalan kansallisten tutkimusta kehitystä Yhteisön kyseisen kanssa Z Toimitusvarmuus a. Energia-alan uudet suuntaukset Euroopan unionissa Kuten valkoisessa kirjassa mainitaan, energian tarjonnan ja kysynnän tulevia kehityssuuntauksia on vaikea ennustaa. On kuitenkin tutkittu joissa esitetään useita mahdollisia sosiaalis- erilaisia skenaarioita, -12 taloudellisia tulevaisuudennäkymiä, jotka voisivat toteutua vuoteen 2020 mennessä. Kyseisessä tutkimuksessa: "Yhteisön politiikkaan mahdollisesti vaikuttavia näkökohtia ovat muun muassa seuraavat: Eurooppa tulee tuontienergiasta; huomattavasti entistä riippuvaisemmaksi kaasusta tulee öljyn kilpailija energiavalikoiman suurimpana osana; eurooppalaiset kuluttajat tulevat entistä riippuvaisemmiksi "verkoissa" toimitettavasta energiasta; tulevaisuuden energiavalikoiman koostumusta ei voi vielä tarkasti määritellä. Koostumuksesta päätettäessä avaintekijöitä ovat ja ilmastonmuutoskysymyksille annettava tekniikan markkinoiden vapautumisen vaikutukset ja joidenkin uusiutuvien polttoaineiden kaupallisen kannattavuuden toteutuminen. " paino, Näiden näkökohtien perusteella ydinenergialla on tulevaisuudessakin tärkeä osuus Euroopan yhteisön energiantuotannosta. Tästä on hyötyä erityisesti tyydyttävä energiavaihtoehtojen monipuolinen tarjonta yksipuolistuu, kuten jotkut asiantuntijat ennustavat. tapauksessa, nykyisellään siinä että Sen vuoksi on edelleen pyrittävä säästämään energiaa, monipuolistamaan energialähteitä ja pysyttelemään mahdollisimman pitkälle omavaraisina. Yhteisön kansallisista politiikoistaan energiantuotantoon kohdistuvien paineiden keventämiseksi. Ydinenergia voi olla yksi keino saavuttaa tämä tavoite. toisistaan poikkeavista yhdessä jäsenvaltioiden on huolimatta toimittava b. Energian kysynnän maailmanlaajuinen kasvu Koska energiamarkkinat ovat kansainväliset, energiatilannetta on syytä tarkastella myös maailmanlaajuisesti. Koska energian kysyntä on viime aikoina pysynyt samana Euroopassa ja laskenut entisessä Neuvostoliitossa, jää helposti huomaamatta, että Aasiassa energian kysyntä kasvaa erittäin nopeasti. Lisäksi kolmannen maailman maiden tuleva väestönkasvu ja kehitys lisäävät niiden fossiilisten polttoaineiden kulutusta. Edellä mainitun skenaarioihin perustuvan komission tutkimuksen mukaan energian kokonaiskysyntä maailmassa saattaa kasvaa noin 50 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Energiatehokkuuden parantamiseksi, energiansäästön edistämiseksi ja toteutetut yhteensovitetut uusiutuvien energialähteiden kehittämiseksi 10 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario. SEC(95) 2283,20. 12. 1995 13 toimet johtaisivat siihen, että maailman fossiilisten polttoaineiden kysyntä kasvaisi tulevaisuudessa vähemmän. Siltä osin kuin on kyse tähän kysyntään vastaamisesta, maailman fossiilisten polttoaineiden varat eivät suinkaan ole ehtymättömät. Maailman energianeuvoston (World Energy Council) viimeisimpien arvioiden mukaan öljyvarat (joista 75 prosenttia on OPEC-maiden hallinnassa) voivat nykyisen kulutuksen perusteella riittää hieman yli 40 vuodeksi, maakaasu noin 65 vuodeksi, kivihiili yli 200 vuodeksi ja uraani noin 50 vuodeksi, jollei polttoainetta jälleenkäsitellä (jos polttoaine jälieenkäsitellään, uraanivarojen käyttöikä pitenee moninkertaisesti). Fossiilisten polttoaineiden varojen määrää on kuitenkin monesti aliarvioitu, sillä aikaisemmin ei ole otettu riittävän hyvin huomioon tuottojen talteenottotekniikoiden kehittymistä. Kuluneiden 20 vuoden aikana fossiilisten polttoaineiden todetut varat ovat pysyneet melko vakaina lisääntyneet korkeasta ja nousevasta kulutustasosta huolimatta, eikä viime vuosina ole ollut mitään syytä etsiä uusia suuria uraaniesiintymiä. Olisi myös huomattava, että uraanivaroja esiintyy laajalti useissa eri maissa, öljynhinnat, jotka ovat nyt alimmillaan sitten vuoden 1973, saattavat hyvinkin nousta keskipitkällä aikavälillä. Kansainvälisillä markkinoilla kaupan olevan uraanin hinnat ovat laskeneet IVY:stä tulevien toimitusten vuoksi, mutta suuntaus on kääntymässä päinvastaiseksi. Jos päätetään kierrättää ydinpolttoaineita (plutonium), uraniumin tarve kuitenkin vähenee. joissakin tapauksissa jopa ja Kaikki nämä tekijät huomioon ottaen eräät eniten energiaa kuluttavista maista pitävät ydinenergian käyttöä yhtenä keinona ratkaista omat energiantuotanto-ongelmansa. Toisaalta eräät maat ovat päättäneet olla rakentamatta ydinvoimaloita niihin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi ja käyttäneet muita tapoja monipuolistaakseen energiantuotantoansa. Ydinpolttoaineiden erityisominaisuudet Ydinpolttoaineiden käyttötapa eroaa muista polttoaineista. Uraania louhitaan yksinomaan energiantuotantoa varten. Mikä tärkeintä, kun sen ja sen alkukäytöstä aiheutuvat sivutuotetta plutoniumia voidaan edelleen energiantuotantoon. jätetuotteet on poistettu, uraania kierrättää käyttää ja Koska uraniumin sisältämästä potentiaalisesta energiasta kuluu sen ensimmäisellä käyttökerralla ainoastaan pieni osa, sitä on järkevää kierrättää pitkällä aikavälillä jopa useaan kertaan, kunhan löydetään tekniset ratkaisut, joiden avulla kierrätys on turvallista ja taloudellisesti kannattavaa. Myös ydinaseiden purkamisen yhteydessä saatua ydinainetta voidaan sähköntuotannossa. Plutoniumin kaikkiin muotoihin käyttämiseksi ydinpolttoaineena liittyy ympäristön kierrättää sen 14 turvallisuuteen ja ydinaseiden leviämisen estämiseen liittyviä kysymyksiä. Lisäksi on vielä epäselvää, onko sen kierrätys taloudellisesti kannattavaa11. d. Ydinaseiden leviämisen estäminen ja ydinmateriaalivalvonta ilmeinen välillä on Ydinalan kaupan ja energiantuotannon turvallisuuden sekä yhden tai useamman maan antamien ydinaseiden leviämisen estämistä koskevien sitoumusten yhteys. Euroopan unioni on myötävaikuttanut merkittävästi ydinaseiden leviämisen estämiseen liittyvien tehokasta mekanismien kehittämiseen, ydinmateriaalivalvontaa12. on ensiarvoisen tärkeää ottaen huomioon, että ydinaseissa on mahdollista käyttää halkeavana aineena joko vahvasti rikastettua uraania tai minkä tahansa luokan plutoniumia. ja sen alueella suoritetaan Ydinaseiden leviämisen estäminen on liittyy yhteisöistä alueellisista kokemus pisin Euratomilla leviämisen estämisestä. Sen ydinmateriaalivalvonnasta ja ydinaseiden toiminta tehdyn sopimuksen (NPT) kirjaimeen ja henkeen erityisesti siltä osin kuin on kyse ydinmateriaalivalvontajärjestelmän alueellisen liittymisestä toisiinsa sekä maailmanlaajuisesta yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön edistämiseksi. leviämisen estämisestä ja maailmanlaajuisen läheisesti ydinaseiden on erinomainen alueellisesta esimerkki Euratom ydinmateriaalivalvontajärjestelmästä. Se perustuu Euroopan yhteisön lainsäädäntöön ja toimii tehokkaasti. Komission ja IAEA:n (Kansainvälinen atomienergiajärjestö) välillä tehtiin vuonna 1992 uusia yhteistyöjärjestelyjä voimavarojen optimoimiseksi ja ydinmateriaalivalvonnan parantamiseksi. integroidusta Tavoitteena oli lujittaa yhteistyötä näiden kahden organisaation välillä seuraavien sovittujen periaatteiden mukaisesti: Euratomin asemaa vahvistetaan omaa luokkaansa olevana alueellisena järjestelmänä; tutkimuksen ja teknologian kehittämisen vastavuoroista tukemista pidetään olennaisen tärkeänä; logistiikan tukea edistetään; yhteistä koulutusta ja laitteistonhankintaa kehitetään; 1J Viimeisimmässä G7/P8 huippukokouksessa Denverissä ulkoasianministerit totesivat P8-asiantuntijoiden toteuttamiskelpoisin vaihtoehto on plutoniumin päätelleen, että parhaiten ajoitettu ja käyttäminen sekaoksidipolttoaineena (MOX) ydinreaktoreissa ja täydentävänä vaihtoehtona plutoniumin kiinteyttäminen lasitemuotoon tai keraamiseen muotoon korkea-aktiivisen jätteen mukaan. Asiantuntijat päättelivät myös, että väliaikainen sijoittaminen on tarpeen, olipa valittu pitkän aikavälin käsittelyvaihtoehto mikä tahansa. teknisesti tätä 12 Uraanin väkevöimiseen asekäyttöön soveltuvalle tasolle tarvitaan isotooppien erotusta, kun taas kemiallinen erotus, jota plutoniumin valmistuksessa käytetään, on pienempi este plutoniumin muuntamiselle sotilaallisiin tarkoituksiin soveltuvaksi. - 15 tarkastusjärjestelyt optimoidaan, jotta IAEA voi säästää tarkastuskustannuksista; kukin organisaatio säilyttää oikeutensa tehdä itsenäisiä johtopäätöksiä. Tähän mennessä saatua kokemusta täytäntöönpanosta pidetään myönteisenä. tämän uuden lähestymistavan Euroopan unioni antoi täyden tukensa ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen (NPT) jatkamiselle varauksetta ja määräämättömäksi ajaksi, jatkamista koskeneen vuonna 1995 pidetyn konferenssin tuloksia pidetään sen vuoksi myönteisinä. ja NPT-sopimuksen uudelleentarkastelua ja sen Tässä yhteydessä olisi muistettava, että 19. - 20. päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä Moskovan huippukokouksessa vahvistettiin, että G7-maat ja Venäjä ovat sitoutuneet tekemään sopimuksen ydinkokeiden kieltämisestä (CTBT), joka allekirjoitettiin syyskuussa 1996. Olisi myös huomattava, että ydinmateriaalin vienti Euroopan unionista sellaisiin kolmansiin maihin, joilla ei ole hallussaan ydinaseita, on täysin IAEA:n ydinmateriaalivalvonnan alaista. Euroopan unionilla on siis tärkeä asema paitsi ydinmateriaalin ja alan laitteiden kaupassa, myös ydinaseiden ja ydinmateriaalivalvontaan liittyvillä tärkeillä alueilla. leviämisen estämiseen 1 Väestön ja ympäristön suojelu on ottaen ydinenergian käyttökelpoisuudesta Yleisesti vallinnut yhteisymmärrys Euratomin 20 ensimmäisen voimassaolovuoden ajan. tapahtuneen Tämä yhteisymmärrys heikkeni Three Mile onnettomuuden lähes katosi Tshernobylin onnettomuuden jälkeen, vaikka tämän voimalaitoksen rakennustapaa ja turvallisuustekijöitä toimiviin ydinvoimalaitoksiin. ei voikaan verrata Euroopan unionissa Nykyään on kansainvälisesti hyväksyttyä, että ydinenergian käyttö ja sen turvallisuuden varmistaminen ovat saman asian kaksi puolta. Ydinenergiaa käyttävien maiden on asetettava turvallisuus etusijalle. jälkeen ja Islandilla a. Turvallisuutta koskevat perusnormit säteilysuojelua ja ihmisten terveyden suojelua varten Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b kohdassa edellytetään, että yhteisö "laatii yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä huolehtii niiden noudattamisesta" sopimuksessa määrätyllä tavalla. Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti on laadittu perusnormit, joilla tarkoitetaan säteilysuojelua koskevia pääperiaatteita ja ja työntekijöiden turvallisuuden kannalta suurimpia sallittuja väestön -16 annoksia. Nämä normit, jotka saatettiin ajan tasalle vuonna 1996, toimivat koko Euroopan unionin säteilysuojelun perustana. Lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun toteuttamiseen ja että terveyden suojelu kuuluu osana yhteisön muuhun politiikkaan. b. Hiilidioksidien ja muiden haitallisten päästöjen vähentäminen Hiilidioksidin kehittyminen ilmakehässä on vakava uhka, ja kivihiilen ja muiden fossiilisten polttoaineiden käyttöä on vähennettävä. Vaikka tehokkaammin kuin Yhdysvalloissa, Euroopassa käytetään energiaa Kiinassa tai Venäjällä, se voi silti vähentää hiilidioksidi- ja muita päästöjään esimerkiksi tehostamalla energiansäästöä ja edistämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Ydinenergian käytön etuna on hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjen väheneminen. Olisi huomattava, että koko Euroopassa vältytään vuosittain noin 700 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöiltä jo nyt käyttämällä ydinenergiaa sen sijaan, että sama 14 määrä sähköä olisi tuotettu käyttämällä erilaisia fossiilisia polttoaineita. Lisäksi ydinvoimalla tuotettu sähkö myötävaikuttaa siihen, että vältytään myös muiden haitallisten päästöjen, kuten hiukkasten, rikkidioksidin, typen oksidien ja metaanin, joutumiselta ilmakehään. c. Ympäristövaikutusten arviointi ja hätävalmius Euratomin perustamissopimuksessa on myös erityismääräykset (35 - 37 artikla) eliökehään joutuneen radioaktiivisen aineen säteilyvaikutusten arvioimiseksi. Ydinvoimalaitokset on suunniteltu ja rakennettu siten, että käytännöllisesti katsoen kaikki niiden toiminnasta aiheutuvat haitalliset sivutuotteet pysyvät rakennuksen sisällä jopa onnettomuusoloissa. Yleinen käsitys ydinenergian käytöstä aiheutuvasta radioaktiivisten päästöjen tavanomaisista uhasta käyttöolosuhteista tai onnettomuustilanteesta. toisenlainen, kuitenkin olipa kyse on Euroopan unionin teollisten ydinvoimalaitosten vaikutus ympäristöön Euratomin arvioidaan perustamissopimuksen ja siitä johdetun lainsäädännön erityisvaatimukset ja niihin sovelletaan myös ympäristövaikutusten arviointia koskevaa huolellisesti. täytettävä Niiden on 13 Neuvoston direktiivi 96/29/EURATOM, annettu 13 päivänä toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta väestön ja työntekijöiden suojelemiseksi ionisoivan säteilyn aiheuttamilta vaaroilta (EYVLN:oL 159,29. 6. 1996) 14 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario. SEC(95) 2238, 20. 12. 1995. Talous- ja sosiaalikomitean mielestä "useimpien ydingeneraattorien menettäminen (. ) tekisi tehottomiksi EU:n pyrkimykset vähentää C02-päästöjään" - 17 neuvoston direktiiviä " sekä Espoon yleissopimusta hankkeiden valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista). (yleissopimus varalta Kuten yhteisön perusnormeissa vaaditaan, kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet varmistaakseen, että valmiussuunnitelmat onnettomuuden viranomaiset pystyvät asianmukaisella tavalla selviytymään mahdollisista radioaktiiviseen säteilyyn liittyvistä seurauksista ydinonnettomuuden sattuessa. Näitä suunnitelmia täydentää vuonna 1987 annetun neuvoston nopean direktiivin tietojenvaihdon varmistamiseksi. Näille ohjelmille on etua RODOS- järjestelmän yhtenäisestä lähestymistavasta; tätä järjestelmää kehitetään parhaillaan päätöksenteon tueksi toteutettaessa laitosalueen ulkopuolisia tietyissä pelastustoimia ydinonnettomuuksissa, jäsenvaltioissa ja muualla enimmäkseen säteilysuojelua koskevan tutkimusohjelman kautta. ja sitä sovelletaan käyttöön otetut järjestelyt yhteisön nojalla Laitosalueen ulkopuolisia seurauksia aiheuttavan ydinonnettomuuden tapahtuessa on tärkeää, että väestö saa riittävästi tietoa siitä, miten on aiheellista toimia. Eräässä vuonna 1989 annetussa neuvoston direktiivissä ja säädetään säteilyvaaratilanteessa tarvittavia suojelutoimenpiteitä 17 noudatettavia ohjeita koskevien tietojen antamisesta väestölle. d. Radioaktiivisen jätteen huolto ja jätteen huolto on Radioaktiivisen ympäristönsuojelua. Ydinjätehuollossa loppusijoituksessa käytetään teollisia tekniikoita, joita parannetaan jatkuvasti. On kuitenkin edelleen tehtävä jätteen määrän vähentämiseksi ja jätehuollossa käytettyjen tekniikoiden parantamiseksi. tärkeä osa ja tutkimustyötä käsiteltävän järjestelmällistä turvallisuutta Komissio hyväksyi vuonna 1994 tiedonannon radioaktiivisen jätteen 18 yhteisön koskevasta toimintaohjelmasta. jossa käsitellään pääasiallisesti Tässä huoltoa ja toimintaohjelmassa, ympäristönsuojelua koskevia huolenaiheita, esitetään yhtenäistettyä lähestymistapaa noudattaen yhteisön tasolla sovellettavat radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevat periaatteet yhdenvertaisen suojelun tason varmistamiseksi koko yhteisössä. Siinä esitellään kattava keskipitkän ja pitkän aikavälin ohjelma mutta keskitytään ainoastaan niihin kysymyksiin, joissa radioaktiivista jätettä koskevasta yhteisestä lähestymistavasta olisi turvallisuutta 15 Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL N:o L 175, 5. 7. 1985) sellaisena kun se on muutettuna direktiivillä 97/1 l/EY, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997 (EYVL N:o L 73, 14. 3. 1997) 16 Neuvoston direktiivi 87/600/EURATOM, annettu 14 päivänä joulukuuta 1987, yhteisön järjestelyistä nopeaksi tietojenvaihdoksi säteilyhätätilanteen yhteydessä (EYVL N:o L 371, 30. 12. 1987) 17 Neuvoston direktiivi 89/618/EURATOM, annettu 27 päivänä marraskuuta 1989 18 KOM(94) 66 lopullinen, 2. 3. 1994 -18 hyötyä yhteisön tasolla. Näihin kysymyksiin kuuluvat radioaktiivisen jätteen määrittely ja luokittelu, jätteen määrän minimointi, kuljetus, huolto ja loppusijoitus, tiedotustoiminta sekä radioaktiivisen jätteen huollon rahoitus. Joulukuussa 1994 antamassaan päätöslauselmassa19 neuvosto antoi tukensa komission ehdottamalle toimintaohjelmalle. kansainvälisen Euroopan unionin ja asianomaisten kansainvälisten asiantuntijajärjestöjen, kuten ja OECD:n atomienergiajärjestön ydinenergiajärjestön (NEA), välillä vallitsee yhteisymmärrys tällä alueella sovitusta lähestymistavasta. Tämä yhteisymmärrys lujittuisi entisestään, jos radioaktiivisen jätteen huollosta tehtäisiin kansainvälinen yleissopimus. IAEA:ssa on jo aloitettu sopimusluonnoksen valmistelu. Komissio antaa täyden tukensa käynnissä olevalle prosessille. (IAEA) Ydinturvallisuuden tekniset näkökohdat Ministerineuvosto hyväksyi vuonna 1975 ensimmäisen päätöslauselmansa 20 ydinturvallisuuden teknisistä ongelmista. Päätöslauselma on edelleen tärkeä yhteistyön edistämiseksi ydinturvallisuuden alalla. Euratomin perustamissopimuksen määräykset eivät koske ydinturvallisuuteen suoraan luodaan liittyviä ydinteknisiä kysymyksiä. Päätöslauselmassa perusta vapaaehtoiselle yhteistyölle yhteisön jäsenvaltioiden ja komission kesken ydinvoimalaitosten turvallisuuden kannalta merkittävissä teknisissä ja teollisissa kysymyksissä. Siinä vaaditaan "turvallisuusvaatimusten ja - perusteiden asteittaista yhdenmukaistamista, jotta varmistettaisiin, että väestön ja ympäristön suojelun taso ydinalan toiminnasta aiheutuvalta jotta radioaktiiviselta säteilyltä on yhdenvertainen edistettäisiin kaupan kehittymistä. " tyydyttävä, ja ja Hieman ennen unionin sisämarkkinoiden toteutumista (1993) neuvosto teknisten lujitti jäsenvaltioiden ongelmien ratkaisemiseksi tehtävän yhteistyön perustaa hyväksymällä ja komission välillä ydinturvallisuuden 21 toisen päätöslauselman 18 päivänä kesäkuuta 1992. Päätöslauselmassa annetaan suuntaviivat, joiden avulla voidaan pyrkiä yhteisymmärrykseen turvallisuusvaatimuksista koko unionissa. Vaatimuksista olennaisista saavutettu sekä yhteisymmärrys valmistusstandardeihin liittyviä yhdenmukaistamispyrkimyksiä, jotka ovat tärkeitä komponenttien mekaanisen kestävyyden kannalta. Vuoden 1992 päätöslauselmassa edellytetään myös, että turvallisuusvaatimusten ja -perusteiden yhdenmukaistaminen Euroopan unionissa on linjassa yhteistyöstä kolmansien maiden tehtävää yhteistyötä koskevan ohjelman kanssa. kaikkia materiaaleihin voimalaitoksissa käytettävien edistäisi 19 Neuvoston päätöslauselma, annettu 19 päivänä joulukuuta 1994, radioaktiivisen jätteen huollosta (EYVL N:oC 379, 31. 12. 1994). 20 Neuvoston päätöslauselma, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1975 (EYVL N:o C 185, 14. 8. 1975) 21 Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992 (EYVL N:o C 172, 8. 7. 1992) -19 III TURVALLISUUSONGELMAT KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAISSA JA ITSENÄISTEN VALTIOIDEN YHTEISÖSSÄ tapahtunut Tshernobylin onnettomuus paljasti Vuonna 1986 tiettyjä puutteita reaktorien suunnittelussa, rakennuksessa, toiminnassa yleisesti kyseisen alueen maiden turvallisuuskulttuurissa. Sen aikaiset viranomaiset kuitenkin aliarvioivat tilanteen vakavuuden vuosien ajan. Vasta 1990-luvun alussa kävi ilmeiseksi, että olisi ryhdyttävä pikaisiin toimiin vanhimpien reaktoreiden kunnon parantamiseksi ja jopa sen varalta, että ne voitaisiin tarpeen vaatiessa poistaa käytöstä. toteuttamaan G-7-maat sitoutuivat Munchenissä vuonna 1992 pidetyssä talousalan jonka G-24-maat huippukokouksessa hyväksyivät perustaksi teknisen avun toimittamiselle ydinturvallisuuden alalla. Euroopan unioni puolestaan otti huolehtiakseen Keski- ja Itä- Euroopan sekä Baltian maihin suunnatun PHARE-ohjelman ja IVY-maihin suunnatun TACIS-ohjelman tarjoaman teknisen avun käytöstä. toimintaohjelman, Tällaista apua annettiin pääasiallisesti seuraavilla aloilla: turvallisuusviranomaisten tukeminen suunnittelun ja ohjauksen tukeminen varaosat jätehuolto ja polttoainekierto ennakkovaroitusjärjestelmät Tshernobyl. Ensisijaisena tavoitteena oli lyhyellä aikavälillä toteuttaa toimenpiteet kiireellisimpien puutteiden korjaamiseksi varsinkin vähiten turvallisien reaktorien osalta, sekä saada kyseinen maa omaksumaan eurooppalainen turvallisuuskulttuuri. Myös pitkän aikavälin toimenpiteitä toteutetaan joko käytössä tai rakenteilla olevien reaktorien sekä muiden ydinvoimalaitosten saattamiseksi kansainvälisesti hyväksytyn turvallisuustason mukaisiksi. Euratomin lainat ovat yksi tapa rahoittaa tarvittavat investoinnit. Tällaisten ohjelmien toimeenpano edellyttää, että kaikki Keski- ja Itä- Euroopan maat sekä IVY ryhtyvät nopeasti toimiin Pariisin ja Wienin yleissopimuksissa määritellyn ydinenergian siviilikäytön vastuujärjestelmän käyttöön ottamiseksi, jolloin Euroopan ydinteollisuus voi tukea niitä tyydyttävän lainsäädännöllisen kehyksen mukaisesti. Euroopan energiaperuskirjan periaatteiden tapahtuu peruskirjasopimuksen, kaikkiin energiamuotoihin sovellettavan sitovan välineen avulla, joka oli avoinna allekirjoitettavaksi joulukuusta 1994 vuoden 1995 kesäkuun puoleen väliin asti. Viimeisenä allekirjoituspäivänä sopimuksen olivat allekirjoittaneet Euroopan yhteisöjen lisäksi 50 valtiota, täytäntöönpano 20 joiden joukossa olivat kaikki Euroopan maat ja joitakin OECD-maita Yhdysvaltoja ja Kanadaa lukuun ottamatta. Ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevaa julistusta harkitaan vielä. IV KOMISSION EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 40 ARTIKLAN MUKAINEN TEHTÄVÄ 1. Ydinalan investointien edistämiseksi toteutettavat toimet Yleisesti ottaen komission tehtävänä on Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaan "edistää henkilöiden ja yritysten aloitteita ja helpottaa niiden investointien yhteensovittamista ydinenergian alalla". Vaikka jäsenvaltiot tekevätkin omat päätöksensä, komissio voi vaikuttaa niiden strategiavalintoihin ja siten luoda Euroopan unionille edellytykset hyötyä mahdollisimman paljon ydinenergian käytöstä. Esimerkkeinä komission suunnittelua, vaatimusten, yhdenmukaistamisen edistäminen ja kannustaminen. toteuttamista kunnossapitoa käyttöä, sääntöjen, perusteiden toimista ovat voimalaitosten koskevien ja nopean hyväksyntää käytäntöjen ja 2. Katsaus ydinenergian alalla tapahtuneeseen kehitykseen Nyt kun Euratomin perustamissopimuksen allekirjoittamisesta on kulunut 40 vuotta, sen täytäntöönpanon perusteella komission on tunnustettava, että ydinenergiasta on tullut osa teollista, taloudellista ja sosiaalista arkipäivää useissa erittäin kehittyneissä maissa ja että Länsi-Euroopan ydinteollisuus on saavuttanut kypsyytensä. Euroopan yhteisön ydinvoimalaitosten sähköntuotantokapasiteetti oli 120 GWe vuonna 1995. Jäsenvaltioiden nykyisten suunnitelmien mukaan se nousee vielä hieman saavuttaen 125 GVVe vuonna 2000. Siitä eteenpäin ei ole saatavilla tarkkoja suunnitelmia, mutta komission laatimissa kehitysarvioissa22 ennustetaan, että kapasiteetin vaihteluväli on tiettyjen pitkän aikavälin olettamusten perusteella 118 - 138 GWe välillä vuonna 2010. Nämä olettamukset koskevat esimerkiksi energian tulevia hintoja, energiatehokkuuden tasoa ja hallitusten tekemiä poliittisia valintoja. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että ydinteollisuudelle ei kannata antaa pidemmälle kuin vuoteen 2000 asti asetettuja määrällisiä tuotanto- tai investointitavoitteita, ottaen lisäksi huomioon, että unionin nykyisenä tavoitteena on antaa markkinatalouden sääntöjen tehdä tehtävänsä. taloudelliset Jos tulevat tai poliittiset paineet muuttavat nykyistä toimintakehystä, aikavälin tahtoa lähestymistapaa. Esimerkiksi kasvihuonekaasujen torjumiseksi tai riippuvuuden vähentämiseksi EU. n sähkön ulkopuolisista löytyy uutta poliittista energiantoimittajista, jälleen jos ydinvoimalla pidemmän saatetaan tuotetun tarvita 22 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario, SEC(95) 2283, 20. 12. 1995 21 tuotantotavoitteet tulevaisuuteen. saatetaan tämän vuoksi asettaa pidemmälle Joka tapauksessa on tarve kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ydinenergian alalla ja määritellä ne suurimmat haasteet, joiden eteen ydinteollisuus tulevaisuudessa joutuu. Sen vuoksi komissio aikoo tämän asiakirjan seuraavissa kappaleissa tutkia, mitkä ovat ydinenergia-alan ja minkälaisten haasteiden eteen se tulevina vuosina joutuu, sekä ehdottaa joitakin periaatteita, joita olisi noudatettava yhteisön tasolla ydinenergian rauhanomaisen käytön osalta. tärkeimmät ominaispiirteet V EUROOPAN YDINENERGIATEOLLISUUS: PÄÄOMINAISUUDET JA HAASTEET Maailmassa joudutaan tulevina vuosina yhä vaikeampien energiaan liittyvien ympäristöongelmien eteen. Ydinenergia on yksi keino tuottaa suuri määrä sähköä taloudellisesti käyttämättä loppuun maapallon fossiilisten polttoaineiden varantoja. 1. Ydinteollisuuden toiminta ja liiketoimintamahdollisuudet Tällä hetkellä mahdollisuudet uusien ydinvoimalaitosten rakentamiseen ovat Euroopan yhteisössä melko rajoitetut. Toiminnassa olevien voimalaitosten korvaamiseksi uusilla tai niiden uudenaikaistamiseksi ja parantamiseksi on kuitenkin laadittu investointiohjelmat. On myös toteutettu tutkimusohjelmia uuden reaktorisukupolven kehittämiseksi. Nämä ohjelmat mahdollistavat periaatteessa sen, että ydinteollisuus voi kehittää edelleen teknistä perustaansa, tutkimustoimintaansa ja kehitysvalmiuksiaan sekä parantaa mahdollisuuksien mukaan kilpailukykyään ja taitotietoaan. uuteen kehitykseen, on mahdollisuudet Joidenkin kilpailijoidemme kohdalla tilanne on toisenlainen. Varsinkin Japanissa näiden mahdollisuuksien käyttämiseksi japanilaiset yritykset ovat luoneet kiinteät yhteydet pohjoisamerikkalaisiin teollisuusyrityksiin. Kaukoidässä tapahtuva nopea talouskasvu merkitsee, että myös sen markkinat kasvavat. Euroopan teollisuuden on oltava valmis tarttumaan jokaiseen tilaisuuteen toimia näissä maissa. Euroopan unionin yritysten polttoainekierron alalla hankkimaa asiantuntemusta hyödynnetään jo kasvavilla Kaukoidän markkinoilla. Myös suurilla jätehuolto- ja käytöstäpoistoalan markkinoilla on paljon mahdollisuuksia varsinkin Yhdysvalloissa. ja Euroopan unioni on sitoutunut yhteistyössä kolmansien maiden kanssa varmistamaan, että turvallisuus asetetaan aina etusijalle ydinenergiaa käytettäessä ("turvallisuus etusijalle" -periaate). Unioni on sitoutunut erityisesti yhteistyöhön turvallisuuskulttuurin edistämiseksi kaikissa niissä maissa, joissa on ydinreaktoreita, kansainvälisen avoimuuden lisäämiseksi ydinalalla ja energia-alan uudistuksen jatkamiseksi siirtymävaiheessa olevissa maissa sellaisten tehokkaiden strategioiden perusteella, jotka 22 tähtäävät maailmalle avautumiseen ympäristöön liittyvien periaatteiden hyväksymiseen. ja vastaavien taloudellisten ja Itä- Teollisuuden on myös kyettävä toimimaan yhteistyössä Keski- ja Euroopan maiden sekä tämän kehyksen mukaisesti IVY:n kanssa edellyttäen, että rahoitus on riittävää ja käytettävissä on kansainvälisten sääntöjen mukainen siviilioikeudellisten sitoumusten järjestelmä. Euroopan teollisuuden mukaantulo varmistaisi, että kansainvälisesti hyväksyttyjä turvallisuusstandardeja noudatetaan. Kaikkien ydinenergiaa käyttävien valtioiden on myös tarpeen osallistua nykyisiin ydinenergiaa koskeviin yleissopimuksiin (P£riisin/Wienin yleissopimus) tarjotakseen siten täyden oikeusturvan sekä ydinteollisuudelle että Euroopan kansalaisille. 2. Ydinpolttoaineen tuotantoedellytykset johtanut uraanin tuotannon huomattavaan Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ei ole havaittavissa katkoksia uraanin tai sen rikastuspalveluiden tuotannossa. IVY:n luonnonuraanin markkinoilta valtaaman markkinaosuuden huomattava kasvu on kuitenkin viime vuosina muodostanut vakavan huolenaiheen Euroopan ydinpolttoaineteollisuudelle ja ja yhteisön perinteisen markkinatalouden energiantuottajamaissa. Lisäksi on mahdollista, että ydinaseiden purkamisen yhteydessä saatu ydinaine ja aiheuttaa pahentaa Euratomin ylikapasiteettia hankintakeskuksen politiikkana on vaihdella hankintalähteitä; tätä niiden soveltamaa politiikkaa sovelletaan käyttämällä hankintakeskuksen oikeutta tehdä sopimuksia, ja tarkoituksena on välttää riippuvuutta mistään yksittäisestä hankintalähteestä. ylenmääräistä Komissio ryhtymällä yhteistyöhön tärkeimpien asianomaisten valtioiden kanssa. luonnonuraanin markkinoiden epätasapainoa ja tutkii myös mahdollisuuksia laskuun yhteisössä rikastusmarkkinoilla. ratkaista ongelma joustavalla Komission tavalla Viimeisimmät merkit uraanin hintojen vakiintumisesta saattavat merkitä sitä, että kaivosteollisuus alkaa jälleen tehdä tarvittavia investointeja maailman uraanintarpeen tyydyttämiseksi vuosisadan loppuun asti. On jo havaittavissa merkkejä siitä, että tuotanto on kasvanut Australiassa, Yhdysvalloissa ja Namibiassa, ja Kanadassa sen määrä on pysynyt edelleen vielä vahvistamatta. korkeana. Tämä kehityssuuntaus kuitenkin on Unioni tukee ydinaseiden purkamisesta saatujen halkeamiskelpoisten aineiden turvallista varastointia, niiden rauhanomaista käyttöä sekä turvallista ja varmaa kuljetusta koskevia yhteistyöohjelmia. 3. Ydinturvallisuutta koskevat tekniset haasteet 11. 3 osaston e kohdassa tarkoitetut ydinturvallisuuteen liittyviä teknisiä ongelmia koskevat neuvoston päätöslauselmat (1975, 1992) pannaan täytäntöön seuraavien kolmen toisiaan täydentävän toimen kautta: i. pyrkimykset saada aikaan yhteisymmärrys ydinvoimalaitosten ohjaajien, ja teknistä tukea suunnittelijoiden, valmistajien, sääntelevien elinten 23- tarjoavien olennaisia käyttöturvallisuuden ja turvallisen suunnittelun kannalta; laitosten kesken niistä teknisistä kysymyksistä, jotka ovat ii. jäsenvaltioiden ja komission yhteinen pyrkimys tärkeiden eurooppalaisten ydinvoimalahankkeiden turvallisuuden arvioimiseksi; iii. ydinvoimalaitoksen komponenttien mekaanisen kestävyyden kannalta turvallisuuden merkittävien teknisten standardien yhdenmukaistaminen vuoksi. yhdessä toimenpiteet vaikuttaisivat turvallisuutta koskevista perusvaatimuksista, yhteisymmärryksen Nämä aikaansaamiseksi jolloin vältetään luomasta esteitä tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle. standardien Näiden toimien yhdenmukaistamispyrkimyksiä, otetaan huomioon riittävän varhaisessa vaiheessa. Komission reaktoriturvallisuutta ja mekaanisia käsittelevät pysyvät asiantuntijakomiteat, viranomaiset standardeja käsittelevät asiantuntijatyöryhmät tarjoavat mahdollisuuden jatkuvaan kanssakäymiseen ja yhteistyöhön asianomaisten toimijoiden kesken. lujittaa turvallisuusvaatimukset pitäisi myös kun teknisten tavoitteista on varmistaa Toinen vuoden 1992 päätöslauselman yhtenäisyys parhaan noudatettavan yhteisössä Euroopan ydinturvallisuuskäytännön ja yhteisön teknisissä yhteistyö- ja avunanto- ohjelmissa Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja Itsenäisten valtioiden yhteisöön tapahtuvan taitotiedon siirron välillä. Nämä ohjelmat perustuvat taitotiedon, turvallisuuskulttuurin ja tämän seurauksena myös laitteistojen siirtoon. Vuosina 1991 - 1995 Euroopan unioni varasi 555 miljoonaa ecua KIE- maissa toteutettaviin hankkeisiin. Sen aikomuksena on kohdentaa tälle alalle samanlaiset keskimääräiset vuosibudjetit myös vuosina 1996 - 1999. Euroopan yhteisön parhaan turvallisuuskäytännön siirtämistä pyritään tehostamaan edistämällä itä- ja länsieurooppalaisten yhteistyökumppaneiden, kuten ohjaajien, suunnittelijoiden, valmistajien, teknistä tukea tarjoavien organisaatioiden ja sääntelevien elinten välisiä tarjota asianmukaisia yhteyksiä. Yhteiset asiantuntijaryhmät voivat mahdollisuuksia kanssakäymiseen ja yhteistyöhön ydinturvallisuuden alalla. IVY:ssä ja IAEA:n osana tehty kansainvälinen yleissopimus Laajemmin ottaen ydinturvallisuudesta on tärkeä askel turvallisuusongelmista huolehtimiseksi myös maailmanlaajuisella tasolla. Tämän yleissopimuksen mukaan sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan kansainvälisten asiantuntijoiden yhteisymmärryksessä hyväksymiä perusperiaatteita, ja tämä on myös todennettavissa. Mahdollisimman monia valtioita olisi sen vuoksi kannustettava ratifioimaan tämä yleissopimus ja soveltamaan sitä. k Käytetty polttoaine, vdiniäte ia käytöstä poistaminen Ydinjätehuolto, käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä ja ydinvoimalaitosten käytöstä poistamista varten niiden elinkaaren lopussa on olemassa teollisia prosesseja. 24 käytetty polttoaine Käytetystä polttoaineesta voidaan huolehtia monin eri tavoin. Yksi tapa on takaisinoton mahdollistavaan jätteen sijoittaa käytetyt tapa loppusijoituspaikkaan. on polttoainesauvat prosenttia poistamalla kierrätettävästä aineesta (plutonium ja uraani), lasittaa tästä aiheutuva fissiojäte ja sijoittaa tällainen lasitettu jäte 4%. Näitä ratkaisuja tutkitaan useissa maissa. Kolmas mahdollisuus on haudata käytetty polttoaine käsittelemättömänä syvällä maaperässä oleviin pysyviin varastoihin. Toinen kemiallisesti jälleenkäsitellä niistä 96 Ensimmäisessä ja kolmannessa ratkaisussa kaikki käytetyn polttoaineen sisältämät aineosat, mukaan lukien plutonium ja lievästi väkevöity uraani, katsotaan jätteeksi. Toisessa ratkaisussa vähennetään loppusijoitettavaksi tarkoitetun korkea-aktiivisen jätteen määrää kierrättämällä uusiokäyttöön soveltuvaa plutoniumia ja uraania. Varastointi- ja loppusijoitusmenetelmiä kehitetään jatkuvasti toteuttamalla tutkimus- ja esittelyohjelmia, joita olisi hyödynnettävä järjestelmällisesti. ja Berkeley Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Vandellos Yhteisöllä on käytöstäpoistamisen alalla jo hieman kokemusta, joka perustuu joukkoon eri tapauksia, kuten ydinreaktorit Gundremmingen-A ja Greifswald Saksassa, Chinon-A ja St. Laurent-A Ranskassa, Windscale AGR I Espanjassa ja jälleenkäsittelylaitokset AT-1 Ranskassa ja Eurochemic Belgiassa. Tähän mennessä on kuitenkin tyydytty uudenaikaistamaan ja parantamaan vanhimpia voimalaitoksia ja siten pidentämään investoinnin käyttöikää, eikä niitä vielä ole poistettu käytöstä. Kun Euroopan unionissa ja Yhdysvalloissa suunnitellaan uusia ydinvoimalaitoksia, kiinnitetään huomiota niiden myöhemmästä käytöstä poistamisesta aiheutuvien kustannusten alentamiseen. 5. Radioaktiivisten aineiden kuljetus jäsenvaltioissa Kaikissa aineiden noudatetaan kuljetuksessa tiettyä turvallisuuspolitiikkaa. Komissio on laatinut määräajoin jätteen siirroista annetun radioaktiivisen kertomuksia vuonna 1992 radioaktiivisten neuvoston direktiivin mukaisesti. 23 Komissio on hiljattain hyväksynyt lisäkertomuksen, jossa esitellään väestön ja ympäristön asianmukaisen säteilysuojelun varmistamiseksi hyväksytyt ja 24. täytäntöönpannut määräykset Se kattaa kaikista toiminnoista peräisin lukien lääkkeet, joita olevien radioaktiivisten aineiden siirrot, mukaan kuljetetut lastit enimmäkseen sisältävät. 23 Neuvoston direktiivi 92/3/EURATOM, annettu 3 päivänä helmikuuta 1992, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois tapahtuvien radioaktiivisen jätteen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta 24 Tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle radioaktiivisten aineiden kuljetuksen turvallisuudesta Euroopan unionissa, KOM(96) 11, 20. 3. 1996 25- Kertomuksessa todetaan, että "radioaktiivisen aineiden siirrot ovat joka vuosi tapahtuneet turvallisesti kaikkialla maailmassa" ja että "näiden tulosten onnistuminen on useiden vuosikymmenien ajan tinkimättömästi sovellettujen joiden soveltuvuutta ja täytäntöönpanoa asiantuntijaryhmät säännöllisesti valvovat ja pitävät ajan tasalla". Tällainen erinomainen turvallisuushistoria ei kuitenkaan saisi antaa syytä väärään turvallisuudentunteeseen. tiukkojen, yhdenmukaisten määräysten ansiota, 6. Plutoniumin käyttö Belgiassa, säteilytettyjen Ranskassa, polttoaineiden jälleenkäsittelystä saatua plutoniumia on kierrätetty onnistuneesti kevytvesireaktoreissa (LWR). Voimalaitosten ohjaajat ovat Sveitsissä Saksassa ja 25 tyytyväisiä tuloksiin. Nopeaneutronireaktorit pystyvät teoriassa polttamaan plutoniumia, myös ydinaseiden purkamisen yhteydessä saatua aseluokan plutoniumia, vaikka niitä ei vielä olekaan testattu tällaista tarkoitusta varten, mutta tutkimukset ovat käynnissä. Nopeaneutronireaktoreita käyttää myös alkuaineiden muodostaman aktinideiksi radioaktiivisen jätteen määrän vähentämiseen. Ydinteollisuuden haasteena on varmistaa, että plutoniumin kierrätys on turvallista ja taloudellista. nimitettyjen raskaiden voidaan jälleenkäsittelyyn, kuljetukseen kustannusten ja sen Tällä hetkellä plutonium on muuntamiseen MOX-polttoaineeksi vuoksi ostohintansa perusteella kalliimpaa kuin lievästi rikastettu uraani (LEU). On kuitenkin olemassa monia muitakin näkökohtia, joiden perusteella polttoaineen valinta määräytyy tällä alalla. Plutoniumin käytöllä siviilitason ydinpolttoainekierrossa on tärkeä merkitys maailmanlaajuiselle ydinaseiden leviämisen estämistä koskevalle politiikalle. liittyvien Tulevaisuuden ydinteknologia, tutkimus ja kehitys Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat useaan kertaan korostaneet tutkimuksen merkitystä pyrittäessä selviytymään kaikista eteen tulevista uusista haasteista ja vastaamaan väestöä askarruttaviin kysymyksiin. 26 Euratomin T&K-puiteohjelmassa ydinenergiavaihtoehtoa on painotetaan, että lujitettava osoittamalla kykymme pitää - 1998) (1994 25 Vaikka yhdysvalloissa on toiminnassa noin 110 suurta sähköä tuottavaa reaktoria, niissä käytettyä perustuvan polttoainetta polttoainekierron kieltämisestä tekemän päätöksen vuoksi. Toisaalta japani aikoo lähitulevaisuudessa ryhtyä käyttämään jälleenkierrätettyä plutoniumia ydinvoimalaitostensa polttoaineena. 1970-luvulla plutoniumiin jälleenkäsitellä Carterin hallituksen ei 26 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) (EYVL N:oL 126, 18. 5. 1994) 26 hallinnassa valmiudet ydinturvallisuuden säilyttämiseen osoitetaan ensisijaisesti seuraavin tavoin: sovellusalat. Nämä täydet kaikki sen kehittämällä dynaaminen tapa lähestyä ydinturvallisuuskysymyksiä; suurten eurooppalaisten tutkimuslaitosten yhteiskäyttö; yhteisymmärryksen aikaansaaminen ydinpolttoainekiertoon liittyvistä ratkaisevista ilmiöistä; keinojen luominen vakavien reaktorionnettomuuksien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi; tieteellisteknisen perustan luominen ydinjätehuollon turvallisuudelle pitkällä aikavälillä; ydinmateriaalivalvonnan tekniikoiden kehittämisen jatkaminen; säteilysuojelun sisällyttäminen maailmanlaajuiseen järjestelmään ihmisten ja luonnon suojelemiseksi. Joko epäsuorilla toimilla toteutettaviin tai Yhteisen tutkimuskeskuksen kautta täytäntöönpantaviin toimintoihin kuuluvat uudet valvonta- ja seurantajärjestelmät, vakaviin onnettomuuksiin liittyvät näkökohdat, uusien turvallisuusominaisuuksien kehittäminen innovatiivisille reaktoreille, laitosten vanheneminen, polttoainekierron ja jätehuollon turvallisuus sekä ydinmateriaalivalvonta. Lähitulevaisuudessa valmistuu uusi reaktorisukupolvi, jota kehitettäessä on ollut selkeänä tavoitteena viimeisimmän turvallisuuden alalla tapahtuneen kehityksen huomioon ottaminen. Eurooppalainen painevesireaktori (EPR) on yksi tällaisista eurooppalaisen reaktoreista. Tarkoituksena on suunnitella suuritehoinen sähköä tuottava ydinvoimalaitos, joka on taloudellisesti elinkelpoinen ja täyttää turvallisuusviranomaisten vaatimukset. EPR:n kehittely on vaiheessa, jossa suunnitellaan sen rakenteen yksityiskohtia, ja prototyypin rakentaminen on odotettavissa muutaman vuoden kuluessa. teollisuuden kehittämistä Nopeaneutronireaktorien (FNR) kehittely jatkuu, mutta hitaasti. Tämä johtuu Ranskassa, Japanissa ja Venäjällä sijaitsevia reaktoreita testattaessa ilmenneistä ongelmista. FNR saattaa jopa kyetä sähkön massatuotantoon Euroopassa, kunhan tämänhetkiset tekniset ongelmat on saatu ratkaistua. Jos näin käy, sen käyttö saattaa tarjota joitain etuja siltä osin kuin on kyse jätehuollosta ja loppusijoituksesta, kuten edellä tässä asiakirjassa on jo todettu. Komissio hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan atomiyhteisön (EURATOM) viidennestä tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta ohjelmasta (1998-2002). ja Toiminnassa pyrkimyksenä on keskittyä ydinenergian turvallisuuteen ja kilpailukyvyn varmistamiseen kahdella alueella: Euroopan nykytilanne ehdotettu maailmanlaajuiset tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimintamalli sisältää kolme toiminta- aluetta, jotka eroavat toisistaan ajankohdan suhteen: tulevaisuuden mahdollisuudet. Näin ollen 27- - valvottua lämpöydinfuusiota koskeva keskeinen toiminta, jolla kehitettäisiin edelleen tätä energiamuotoa tavoitteena sen mahdollinen käyttäminen pitkällä aikavälillä - yleiset tekniikat, joilla ydinfissioenergiajärjestelmän lääketieteellisten yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden parantamisesta käyttötarkoitusten lyhyellä ja ja keskipitkällä aikavälillä pidetään huolta ja ionisoivan säteilyn muiden ja turvallisuuden, kilpailukyvyn teollisten - YTK:n ydinturvallisuutta ja fissiomateriaalien käsittelyä koskeva suora toiminta, jolla olisi keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet pitkän aikavälin tarjoaa merkittävät mahdollisuudet Lämpöydinfuusio energiatuotannossa, tekijöitä ovat sen jolloin sen käyttämistä edistäviä käyttöturvallisuus, ympäristöystävällisyys sekä polttoaineen saatavuus. Näillä pitkän aikavälin mahdollisuuksilla ja asian merkittävyydellä voidaan puolustaa Euroopassa yhteisön tasolla tehtävää tutkimusta ja teknologista kehittämistä. Tällä hetkellä kyseessä on merkittävä tieteellinen ja teknologinen hanke Euroopan unionin ja Sveitsin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan toiminnan (Joint European Torus- yhdistämiseksi Euratomissa. Erityisesti JET:issä yhteisyritys) viime vuosina saavutettu vakaa edistyminen on asettanut eurooppalaisen tutkimuksen maailman edistyneimpiin. Ottaen huomioon fuusiotekniikan kehittämisen tarjoaman suuren tieteellisen ja henkilöstöä ja rahoitusta koskevan haasteen Euroopan unioni on päättänyt suunnitella ensimmäisen fuusioreaktorin tiiviissä yhteistyössä maailmanlaajuisesti tärkeimpien yhteistyökumppaneidensa (Yhdysvallat, Japani ja Venäjä) kanssa osana ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor) -sopimusta. -28 VI. PÄÄTELMÄT kuten Ydinenergian hallintaan, ydinjätteen loppusijoitukseen ja purkujätteen huoltoon, liittyvien kysymysten ratkaiseminen sekä ovat muista asianomaisten lainsäädäntöviranomaisten, organisaatioiden ensisijaisina tavoitteina. käytettyyn polttoaineeseen, ydinteollisuuden tulevaisuuden selviytyminen ja muiden haasteista ja toimitusvarmuuteen, Ydinenergian käytöllä on suotuisa vaikutus energian polttoaineen tuontiin, huipputeknologian alan taitotietoon, koulutetun työvoiman työllisyyteen Toisaalta ydinturvallisuuteen, kuljetukseen, ydinjätehuoltoon, purkujätteen huoltoon ja ydinaseiden leviämisen estämiseen liittyvät huolenaiheet aiheuttavat ongelmia. Nämä kaikki ovat kysymyksiä, joihin on kiinnitettävä paljon huomiota ja jotka jatkuvasti vaativat huolellista asiaan paneutumista. Myös tekniikan kehittäminen edelleen ja kansainvälisen yhteistyön lisääminen on tärkeätä. hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Nyt lähes 40 vuotta Euratomin perustamissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Euroopan yhteisöllä on kehittynyt ydinteollisuus, jonka oma teknologiaperusta kattaa koko polttoainekierron. Tietyt jäsenvaltiot ovat päättäneet olla tuottamatta ydinenergiaa suunnitelman ovat ydinvoimalaitostensa käytöstäpoistamiseksi. Euroopan unioni ja eräät sen jäsenvaltioista laatiessaan tarkastella uudelleen ydinenergian asemaa muiden vaihtoehtojen rinnalla. energiantuotantostrategiaansa eräät muut päättäneet tulevaa voivat laatia ja Tulevaisuudessa ydinenergian asemasta käytäviin keskusteluihin vaikuttaa se, muodostuvatko olosuhteet sellaisiksi, että yhteisö käy yhä riippuvaisemmaksi fossiilisten polttoaineiden tuonnista voidakseen turvata tulevan energiahuoltonsa. Aikaisemmin ydinenergian käyttö sähköntuotantoon auttoi vähentämään fossiilisten polttoaineiden kulutusta; sitä seuraava kysynnän lasku kansainvälisillä öljymarkkinoilla on edistänyt öljyn ja energian hintojen alenemista. Komissio katsoo, että olisi noudatettava joitakin yhteisiä periaatteita kehyksen luomiseksi ydinenergian jatkuvalle käytölle energiantuotannossa. Jäljempänä esitetyissä ehdotuksissa on otettu huomioon tarve säilyttää tasapaino kansallisten ja välillä. Ehdotukset perustuvat Euratomin perustamissopimukseen ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, jotka kumpikin tarjoavat asianmukaisen kehyksen yhteisön toimille. velvollisuuksien yhteisön Ehdotetut periaatteet ovat seuraavat: oikeus kehittää tai olla kehittämättä ydinenergian rauhanomaista käyttöä kuuluu jäsenvaltiolle itselleen; kunkin jäsenvaltion tässä asiassa tekemää valintaa on kunnioitettava; jäsenvaltioiden, jotka ovat päättäneet ydinenergiaa, on varmistettava, että ydinturvallisuuden taso on korkea, noudatettava samalla asiaankuuluvissa kansainvälisissä sopimuksissa asetettuja ydinaseiden leviämisen estämistä koskevia vaatimuksia sekä varmistettava ihmisten terveyden suojelun korkea taso. käyttää - 2 9- vaikka kukin jäsenvaltio huolehtiikin omien turvallisuusnormiensa laatimisesta ja ydinvoimalaitostensa luvituksesta ja kansalliset ohjaajat näiden voimalaitosten toiminnan turvallisuudesta, ne yhdessä jakavat vastuun ydinturvallisuuden varmistamisesta Euroopan kansalaisille. tällaiset periaatteet voivat muodostaa perustan näitä kysymyksiä Vaikka koskevalle yhteiselle lähestymistavalle, myös kokemusten vaihdosta ja yhteistyön kehittämisestä voi olla hyötyä. Jos näitä periaatteita noudatetaan jäsenvaltioissa, ne saattavat toimia kehyksenä myös sille, että ydinteollisuus pysyy jatkossakin tärkeässä asemassa Euroopan unionissa ja antaa siten arvokkaan lisän unionin energiatuotannolle ja sen taloudelliselle toiminnalle. tarpeen parantaa myös Keski- Ei riitä, että ydinturvallisuuden taso on korkea vain yhteisössä. Ydinturvallisuutta on ja entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa, ja sen onnistumiseksi tarvitaan jäsenvaltioiden, Euroopan yhteisön ja sen yhteistyökumppaneina olevien maiden sekä laajemman kansainvälisen yhteisön ponnistelujen yhdistämistä. Itä-Euroopan maissa ja -30 TAULUKOT : LIITTEET 1. Ydinohjelmat Euroopan unionissa , 1. 1 Ydinvoimalaitokset - käyttökapasiteetti ja suunniteltu kapasiteetti - tilanne 1. 1. 1996 1. 2 Luonnonuraanin tuotanto 1. 3 Konversiokapasiteetti 1. 4 Rikastuskapasiteetti 1. 5 Uraanipolttoaineen valmistuskapasiteetti 1. 6 MOX-polttoaineen valmistus 1. 7 Jälleenkäsittely 1. 8 Käytetyn AFR-polttoaineen väliaikainen varastointikapasiteetti 1. 9 Käytössä oleva HLVV-lasituskapasiteetti 1. 10 Jätteen väliaikainen varastointi 1. 11 Lopullinen sijoittaminen 2. Ydinenergian osuus sähköntuotannosta 3. Sähköntuotannon kustannukset 4. Käyttöikään suhteutetut ydinpolttoainekierron kustannukset. LYHENTEET 31 1 - YDINOHJELMAT EUROOPAN UNIONISSANI 1. 1 - Ydinvoimalaitokset - käyttökapasiteetti ja suunniteltu kapasiteetti -tilanne 1. 1. 1996 Verkostoon liitetyt Rakenteilla olevat I Yksiköitä GWe Yksiköitä GWe Belgia Suomi Ranska Saksa Alankomaat Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 7 4 56 20 2 9 12 35 5,6 2,3 58,5 22,3 0,5 7,0 10,0 12,9 - - 4 - - - - - - 5,8 - - - - EU 15 145 119,5 4 5,8 1. 2 - Luonnonuraanin tuotanto (tU/vuosi)28 Belgia Ranska Germany Portugali Espanja 199629 2000 2010 33 930 40 15 255 45 500 0 50 810 45 0 0 50 850 | 27 Lähde: Nuclear Energy Data 1996, NEA/OECD 28 1 000 kg uraania vuodessa 29 Lähde: Euratomin hankintakeskus 32- 1. 3 - Konvetsiokapasiteetti (tU/vuosi)30 Ranska (UF6) Comurhex / Pierrelatte 1995 2000 2010 14 000 15 500 15 500 Yhdistynyt kuningaskunta 6 000 6 000 6 000 (UF6) BNFL / Springfields 1. 4 - RJKasUjskapasiteetti <103 SWU/vuosi)31 1995 2000 2010 10 800 10 800 10 800 3 450 4 000 4 500 Ranska Eurodif Saksa Urenco Alankomaat Urenco Yhdistynyt kuningaskunta Urenco 30 1 000 kg uraania vuodessa 31 Erotustyöyksikköä vuodessa 33 1. 5 - Uraanipolttoaineen valmistuskapasiteetti (t HM/vuosi)32 1995 2000 2010 Belgia 400 400 400 FBFC / Dessel LWR Ranska FBFC / Romans & Pierrelatte LWR Saksa Siemens / Lingen LWR Espanja ENUSA / Juzbado LWR Ruotsi ABB Atom / Vasteras LWR 1150 1150 1150 400 400 400 220 250 250 400 600 600 Yhdistynyt kuningaskunta 330 200 200 BNFL / Springfields LWR Yhdistynyt kuningaskunta 1590 1550 260 BNFL / Springfields GCR 1. 6 - MOX-polttoaineen valmistus (t HM/vuosi)33 32 1 000 kg raskasmetallia vuodessa 34 1995 2000 2010 35 15 120 8 35 15 120 12035 7034 15 120 120 Belgia Dessel Ranska Cadarache Ranska Melox, Marcoule Yhdistynyt kuningaskunta Sellafield 1. 7 - Jälleenkäsittely (t HM/vuosi) 1995 2000 2010 Ranska 400 0 0 Marcoule (kaasugrafiitti) Ranska La Hague (LWR) 1600 1600 1600 Yhdistynyt kuningaskunta 1500 1 500 1500 Sellafield (Magnox ) Yhdistynyt kuningaskunta36 200 900 900 THORP / Sellafield (LWR+ AGR) 33 1 000 kg raskasmetallia vuodessa 34 Lisäkapasiteetti on luvitusvaiheessa 35 Toiminnan aloitusajankohta: 1997/1998 36 Luvitettu kapasiteetti: 1 2001 HM/vuosi 35 1. 8- Käytetyn AFR-polttoaineen väliaikainen varastointikapasiteetti (t HM) Belgia Doel & Tihange Saksa Ahaus & Gorleben Ranska La Hague, Cadarache & Marcoule Italia Saluggia Suomi PKA - Olkiluoto Ruotsi CLAB - Oskarshamn Yhdistynyt kuningaskunta Sellafield & Dounreay Toiminnassa Rakenteilla Muunneltava 3 15 135 1 5 15 1. 9 - Käytössä oleva HLW-lasituskapasiteetti (lasikanisteria vuodessa) Belgia Dessel Ranska Marcoule & La Hague Yhdistynyt kuningaskunta Sellafield 450 1400 400 (nousee 600:aan vuoteen 2000 mennessä) 36 1. 10 - Jätteen väliaikainen varastointi LLW&ILW Lasitettu HLW Toiminnassa Toiminnassa Rakenteilla Dessel Gorleben & Mitterteich Dessel Ahaus La Hague & Marcoule Dessel Gorleben Ranska Alankomaat Petten & Borssele Borssele Suomi Olkiluoto Yhdistynyt kuningaskunta Drigg & Sellafield Sellafield Sellafield 1-11 - Lopullinen sijoittaminen LLW & ILW HLW & käytetty polttoaine Toiminnassa Rakenteilla Toiminnassa Rakenteilla Belgia Mol (1 lab) Saksa Morsleben Konrad Asse (1 lab) Gorleben (1 loppusijoitustila) Espanja El Cabril Ranska La Manche & Soulaines Italia Suomi Olkiluoto Loviisa Ruotsi Yhdistynyt kuningas kunta Forsmark Ringhals Oskarshamn Studsvik Drigg & Dounreay Pasquasia (1 lab) Stripa (1 lab) 37 Aspö (1 lab) Sellafield (1 lab) I I 2 - YDINENERGIAN OSUUS SÄHKÖNTUOTANNOSTA (%) 199037 199538 2000JÖ Belgia Saksa Espanja Ranska Alankomaat Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU-15 Yhdysvallat Japani Korean tasavalta 60,8 27,8 35,9 75,5 4,9 35,3 46,7 20,7 33,6 19,1 25,9 49,1 55,5 29,4 33,5 76,1 4,9 29,9 46,9 25,4 34,8 22,5 33,0 36,2 58,7 26,0 34,2 76,0 4,8 25,2 47,6 23,4 33,1 18,6 31,7 37,5 Sveitsi 42,6 38,9 38,1 37 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario. SEC(95) 2283, 20. 12. 1995 - vuodeksi 2000: tavanomaiseen kehitykseen perustuva skenaario 38 Energia - Lähde EUROSTAT (kolmansien maiden osalta OECD) 38 3 - SÄHKÖNTUOTANNON KUSTANNUKSET (ecua/1 OOOkWhp Investoinnit Käyttö & Polttoaine YHTEENSÄ kunnossapito 5 % vuotuinen laskentakorko 11-22 7-15 4,5- 9 19-74 15-26 7-17 3,7-12 3,7-11 1,8-5,2 4- 8 13-26 19-42 10 % vuotuinen laskentakorko 4 - 12 7-11 2,2-5,2 4,5- 7 13-26 19-38 22-40 26-74 26-56 33-60 33-60 30-60 Ydinenergia Kivihiili Maakaasu Ydinenergia Kivihiili Maakaasu Oletukset : 1000 MWe:n PWR, joka otetaan käyttöön vuonna 2000 vuoden 1991 hintataso 39 Arvioidut sähköntuotannon kustannukset - vuoden 1992 päivitetyt tiedot NEA/OECD, IEA - 1993 UNIPEDEn tiedot vuoden 1996 lopulta vahvistavat taulukosta ilmenevät suuruusluokat. 39- 4 - KÄYTTÖIKÄÄN SUHTEUTETUT YDINPOLTTOAINEKIERRON KUSTANNUKSET^ (ecua/1000 kWh) - B B g S ,. , — , — — —. I ,. •—•••p. ——, , !,. , , • • — I -— •• • l l |. > »T» » » ^ — W ^ - | p — — — ^ — — — !. I I I I » - !. | | „ , ,. , , ,. I I. I — — — f — — , - — — • — — — y ^ —. Jälleenkäsittely Suora loppusijoittaminen Uraani Konversio Rikastus Polttoaineen valmistus Ensivaiheen välisumma 1^22 Ô\Ï6 T/38 0,74 3,50 Ï/22 0/16 1^38 0,74 3,50 sssasaassa i = s a s ss= = = = = = = = = = = = = = a s s a = = = = = = = = = = = = = = —- ====================================== = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = == Käytetyn polttoaineen kuljetus Jälleenkäsittely ja lasitus Jätteen loppusijoitus Käytetyn polttoaineen kuljetus/varastointi Käytetyn kapselointi/loppusijoitus polttoaineen 0,08 1,235 0,015 0,38 0,18 ============================================================== ====================================== ==========================«======= Jälkivaiheen välisumma Vähennykset (U + Pu) Kustannukset yhteensä Oletukset : 1,33 -0,19 4,64 0,56 4,06 1000 MWe:n PWR, joka otetaan käyttöön vuonna 2000 5 %:n vuotuinen laskentakorko vuoden 1991 hintataso 40 The Economics of the Nuclear Fuel Cycle, NEA/OECD 1994 40 ABB AFR AGR BNFL KIE IVY EPR FBFC FNR GCR HLW IAEA IEA ILW ITER LLW LWR MOX NEA NPT OECD - OPEC PINC PWR SWU - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Asea Brown Boveri Away from Reactor, muu kuin reaktorissa käytetty (polttoaine) Advanced Gas Cooled Reactor, kehittynyt kaasujäähdytteinen reaktori British Nuclear Fuels pic Keski-ja Itä-Euroopan maat Itsenäisten valtioiden yhteisö European Pressurized Water Reactor, eurooppalainen painevesireaktori Franco Belge de Fabrication de Combustible Fast Neutron Reactor, nopeaneutronireaktori Gas Cooled Reactor, kaasujäähdytteinen reaktori High Level Waste, korkea-aktiivinen jäte International Atomic Energy Agency, Kansainvälinen atomienergiajärjestö International Energy Agency, Kansainvälinen energiajärjestö Intermediate Level Waste, keskiaktiivinen jäte International Thermonuclear Experimental Reactor, kansainvälinen lämpöydinkoereaktori Low Level Waste, matala-aktiivinen jäte Light Water Reactor, kevytvesireaktori Mixed Oxide Fuel, sekaoksidipolttoaine Nuclear Energy Agency, OECD:n ydinenergiajärjestö Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons, sopimus ydinaseiden leviämisen estämisestä Organisation for Economic Cooperation and Development, Euroopan taloudellinen yhteistyö- ja kehittämisjärjestö Organisation of Petroleum Exporting Countries Illustrative Nuclear Program in the Community, yhteisön ohjeellinen ydinohjelma Pressurized Water Reactor, painevesireaktori Separative Work Units, erotustyöyksiköt 41 THORP- Oxide Thermal uraanioksidipolttoaineita jälleenkäsittelylaitos Reprocessing Plant, käyttävien termisten reaktoreiden UNIPEDE - Union of Producers and Distributors of Electricity, sähköntuottajien ja -jakelijoiden liitto -42 ISSN 1024-4492 KOM(97) 401 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 15 Luettelonumero : CB-CO-97-403-FI-C ISBN 92-78-23496-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg -Ui -


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1862/97 DELLA COMMISSIONE del 25 settembre 1997 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
representative price
sugar
sugar product


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1851/97 av den 25 september 1997 om fastställande av exportavgifter för spannmålsprodukter

eurovoc_concepts:
cereal flour
durum wheat
export tax
groat
meal


title: Deuxième convention ACP-CEE de Lomé : Textes relatifs à la coopération industrielle V.

eurovoc_concepts: Centre for the Development of Enterprise