title: Erityiskertomus N:o 22/98 naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteuttettyjen toimenpiteiden hallinnoinnista komissiossa sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
EU initiative
European Social Fund
equal treatment
gender equality
labour market
project evaluation

text: C 393/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 ERITYISKERTOMUS Nro 22/98 naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteuttettyjen toimenpiteiden hallinnoinnista komissiossa sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (98/C 393/02) SISÄLTÖ Kohdat Sivu JOHDANTO. 1—6 Yhtäläisten mahdollisuuksien osuus talousarviossa. 3 Naisten asema työmarkkinoilla. 4—6 TARKASTUKSEN LAAJUUS. 7 YHTEENVETO HUOMAUTUKSISTA. 8—10 ESR:n YLEISET TOIMENPIDEOHJELMAT. 11—25 Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian puuttuminen. 11—20 Kokonaisarvioinnin puuttuminen. 21—22 Yhteisrahoitus. 23—25 NOW-TYÖLLISYYSALOITE. 26—50 NOW-aloitteen tilanne. 26—27 NOW-aloitteen toteutus. 28—32 Valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden soveltaminen. 33—41 Tekninen apu. 42—44 Jäsenvaltioita koskevat huomautukset. 45—50 YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA KOSKEVA TOIMINTAOHJELMA KAUDELLE 1996—2000. 51—73 Toimintaohjelman hallinnointi. 52—53 Teknisen avun antaminen. 54—65 Valtioiden rajat ylittävät toimet. 66—67 EU:n teknisen avun toimiston toteuttama hankkeiden hallinnointi. 68—73 PÄÄTELMÄT. 74—79 Komission vastaukset. 25 25 25 26 26 26 26 28 29 29 29 29 30 31 31 32 32 32 34 34 35 36 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/25 JOHDANTO Yhtäläisten mahdollisuuksien osuus talousarviossa 1. Euroopan parlamentti pyysi tilintarkastustuomiois- tuinta vastuuvapauden myöntämistä vuonna 1995 koske- vassa päätöslauselmassaan julkaisemaan erityiskertomuk- sen naisten intressien sisällyttämisestä yleisiin politiikkoi- hin ja toimenpiteistä yhtäläisten mahdollisuuksien edistä- miseksi. Tässä kertomuksessa tarkastellaan sitä, miten komissio (PO V) on toteuttanut Euroopan unionin nais- ten yhtäläisten mahdollisuuksien parantamiseen tähtääviä koulutustoimenpiteitä ja muita asiaan liittyviä toimenpi- teitä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli tätä aihetta vii- meksi vuonna 1992 (1). Tässä kertomuksessa esitettyyn kahteen huomautukseen, joista toinen koskee NOW- hankkeen ja ESR:n koordinointia ja toinen kansallisten maksatusjärjestelyjen hitautta, ei ole vastattu tyydyttä- västi. Komissio on löytänyt ratkaisun kahteen muuhun asiaan ja ilmoittanut tuomioistuimelle käsittelevänsä par- haillaan jäljelle jääneitä huomautuksia yhteistyössä jäsen- valtioiden kanssa. 2. Yhtäläisten mahdollisuuksien suhteen on olemassa kolme yhteisön akselia, jotka ovat — valtavirtaistamista koskevat ESR:n kokeiluhankkeet, joilla komissio pyrkii liittämään yhteen yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen niissä kaikissa toimen- piteissä, joissa on yhteisön rahoitus ammatillisen kou- lutuksen alalla. Ohjelmien hallinto perustuu yhteistyö- hön jäsenvaltioiden kanssa, jotka kuitenkin yksin vas- taavat prioriteeteista, hankkeiden valinnasta ja niiden seurannasta. — yhteisön ”työllisyys”-nimisen aloitteen NOW-osa, jolla komissio myös pyrkii edistämään koulutuksella yhtäläisiä mahdollisuuksia työllisyyden alalla siten, että se lisää kaksi uutta tekijää: ensinnä etusija anne- taan toimille, jotka suosivat tulevaisuuden työpaikko- jen ja niihin liittyvien järjestelyiden luomista, ja toi- seksi hankkeiden vetäjille asetetaan velvoite tehdä yhteistyötä vähintään yhden Euroopan unionin maan kumppanin kanssa. Tässä tapauksessa hankkeiden valinta ja hallinto pysyy kansallisena, mutta prioritee- tit määritellään yhteisön tasolla. — yhteisön toimet tasavertaisten mahdollisuuksien edis- tämiseksi -ohjelma, jonka ala on laajempi kuin pel- kästään työmarkkinat. Sen tarkoitus on tietojen vaih- don ja hyvien käytäntöjen vaihto jäsenvaltioiden välillä kaikilla aloilla, joilla yhtäläisten mahdollisuuk- sien edistäminen on tarpeelista. Tässä tapauksessa hankkeiden valinnasta ja hallinnasta vastaa komissio. (1) Varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistui- men vuosikertomus, luku 8. 3. Saatavilla ei ole tyhjentäviä lukuja, joista yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä koskevat vuotuiset menot kävisivät ilmi kokonaisuudessaan talousarvion kaikkien menokohtien suhteen. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) yhteisön tukikehykseen 1994—1999 varatut määrärahat ovat kokonaisuudessaan 48 500 miljoonaa ecua (vuoden 1997 hintatason mukaan); komission tiedoista (2) käy ilmi, että naisten osallistuminen tavoitteiden 1, 3 ja 4 koulutustoimenpiteisiin vaihtelee jäsenvaltioittain 15 pro- sentin ja 66 prosentin välillä. Noin 500 miljoonaa ecua on osoitettu työllisyyttä koskevaan NOW-yhteisöaloittee- seen (3) yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia toimenpiteitä varten. ESR:n lisäksi neuvosto on myöntänyt 30 miljoo- naa ecua yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevalle toiminta- ohjelmalle (jäljempänä ”toimintaoh- jelma”). (1996—2000) Naisten asema työmarkkinoilla 4. Naisten työttömyysluvut ovat Euroopan unionissa miesten vastaavia lukuja korkeammat. Vaikka naisten osuus Euroopan unionin 170 miljoonan suuruisesta työ- voimasta (4) on 42 prosenttia (5), 18 miljoonasta työttö- mästä naisia on kuitenkin 49 prosenttia (6). Euroopan unionin keskimääräinen työttömyysaste on 10,6 prosent- tia — miespuolisen työvoiman osalta 9,2 prosenttia ja naispuolisen työvoiman osalta 12,5 prosenttia. Näihin työttömyyslukuihin on kuitenkin suhtauduttava varauk- sella, sillä naisten todellinen työttömyysaste on usein näitä prosenttilukuja korkeampi. Töitä hakevat naiset eivät aina ilmoittaudu työttömiksi (7). Lisäksi naiset ovat useammin pitkäaikaistyöttömiä kuin miehet, ja nuorten naisten työttömyys lisääntyy jatkuvasti (8). 5. Rooman sopimuksesta lähtien on tunnustettu sellais- ten erityismääräysten tarve, joiden avulla voidaan puut- (2) Komission PO V:n seuranta- ja arviointiyksikön konsultilla teettämä kertomus nimeltään ”Methodology paper for the evaluation of the provision for EO between Men and Women in ESF interventions” (Selvitys ESR:stä rahoitetta- vien, naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistä- miseksi toteutettavien tukitoimien arviointimenetelmistä). Toimitettu toukokuuta tilintarkastustuomioistuimelle 18. 1998. (3) Lyhenne ”NOW” koostuu sanoista ”New Opportunities for Women” (”naisten uudet mahdollisuudet”). (4) Työvoimalla tarkoitetaan työssäkäyvän ja työttömänä olevan väestön yhteenlaskettua määrää. (5) Taulukko — Naisten osallistuminen työmarkkinoille ja ESR:stä rahoitettaviin tukitoimiin; komission julkaisu ”Em- ployment Europe 1997” (Työllisyys Euroopassa vuonna 1997); sivu 33. (6) Eurostat, syyskuu 1997. (7) Komission ensimmäinen kertomus (1996) yhtäläisistä mah- dollisuuksista, sivut 32—34, sekä tavoitteeseen 3 kuuluvaa Baijerin aluetta (Saksa) koskeva välivaiheen arviointikerto- mus (ISG-Instituutti 1996, sivu 9): 161 000:n työttömäksi ilmoittautuneen naisen lisäksi työtä haki 40 000—50 000 naista, jotka eivät olleet ilmoittautuneet työttömiksi. (8) Lähde: M. C. Lefebren komissiolle laatima kertomus Bir- minghamissa 26. —28. toukokuuta 1998 järjestetyn ESR:n seminaarin jälkeen. C 393/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 tua naisten asemaa työmarkkinoilla haittaaviin tekijöihin. Naisten on esim. keskeytettävä työnteko äitiyden vuoksi, ja uudelleensijoittuminen voi joskus olla vaikeaa. Huo- mattava osa työnhakijoina olevista naisista on yksinhuol- jotka ovat erityisen huonossa asemassa oleva tajia, ryhmä (9). Jäsenvaltiot ja Euroopan unioni ovatkin kehit- täneet toimintalinjoja yhtäläisten mahdollisuuksien tuke- miseksi. 6. Neuvosto on korostanut tätä seikkaa (10), ja Luxem- burgissa järjestetyssä työllisyyskokouksessa (11) se asetti kaksi naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa pääta- voitetta: (a) naisten ja miesten työttömyyslukujen välisen eron pie- nentäminen (b) lasten- ja vanhustenhoitopalvelujen lisääminen, koska näiden ryhmien hoidosta vastaavat tavallisesti naiset. TARKASTUKSEN LAAJUUS toimenpideohjelmien, 7. Rakennerahastoja koskevassa puiteasetuksessa sääde- tään (12), että niissä on noudatettava miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta. Euroopan so- siaalirahaston (ESR) olisi osaltaan erityisesti edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Tässä kerto- muksessa tarkastellaan yhtäläisiä mahdollisuuksia ESR:n yleisten työllisyyttä koskevan NOW-yhteisöaloitteen ja (komission suoraan toteutta- man) toimintaohjelman osalta. Kertomus perustuu Sak- sassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Alan- komaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettui- hin tarkastuksiin. Yhteensä tarkastettiin 79 hanketta (näistä 67 hanketta oli ainoastaan naisille tarkoitettuja); näiden hankkeiden kokonaisarvo oli 21,0 miljoonaa ecua, mistä summasta ESR:stä tai toimintaohjelmasta rahoitettu osuus oli 9,8 miljoonaa ecua. naisstrategiaa ja lisätä sen arvioinnin tehokkuutta, miten saavutetut tulokset vastasivat alkuperäisiä tavoitteita (katso kohdat 11—22) (13). Yhteisrahoituksen kansalli- sessa osuudessa ei ole järjestelmällisesti varattu täyttä rahoitusta huollettavien hoitamiseen eikä kurssin matkoi- hin, mikä vaikuttaa haitallisesti naisten osallistumiseen koulutukseen (katso kohdat 23—25). 9. Työllisyyttä koskevassa NOW-yhteisöaloitteessa edel- lytetään valtioiden rajat ylittävää ulottuvuutta. Komissio ole antanut riittäviä ohjeita siitä, kuinka merkittävä tämän ulottuvuuden olisi hankkeissa oltava. Mahdolli- suudet parhaiden käytäntöjen tunnistamiseen ja edistämi- seen ovat heikentyneet (katso kohdat 33—41). Toiminta- ohjelman valtioiden rajat ylittävää luonnetta ei ole määri- telty selkeästi ja sen soveltamista tulisi parantaa (katso kohdat 66—69). Toimintaohjelman tehokkuutta voidaan- kin pitää kyseenalaisena sen nykyisessä muodossa, sillä useimmat työmarkkinoita koskevista hankkeista olisi voitu toteuttaa osana NOW-yhteisöaloitetta tai valtavir- taistamista koskevina ESR:n kokeiluhankkeina. 10. Hankkeiden hallinnoinnissa ja seurannassa havaittiin puutteita (katso kohdat 45—50 ja 52—53). Hankkeiden toteuttamista haittasi NOW-aloitteelle ja toimintaohjel- malle annettavan jäsenvaltioiden ja komission rahoituk- sen viivästyminen (katso kohdat 28—32 ja 68—70). NOW-aloitteeseen liittyvää teknisen avun antamista on parannettava (katso kohdat 42—44). Teknistä apua kos- kevan sopimuksen hallinnointi ja täytäntöönpano on ollut puutteellista (katso kohdat 54—65). ESR:N YLEISET TOIMENPIDEOHJELMAT YHTEENVETO HUOMAUTUKSISTA 8. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission tulee parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa koko- (9) Alankomaita koskevassa tavoitteen 3 toimenpideohjelmassa vuosiksi 1994—1996 sekä Baijerin (Saksa) työministeriön selvityksessä korostetaan yksinhuoltajaäitien suurta prosent- tiosuutta. (10) Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen sisällyttämisestä Euroopan rakennerahastojen politiikkaan annetun neuvoston päätöslauselman (EYVL C 386, 20. 12. 1996, s. 1) 6 johdantokappaleessa muistutetaan, että yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen työmarkkinoilla on Euroopan sosiaalirahaston nimenomainen tehtävä. Päätöslau- selman 9 ja 11 johdantokappaleessa todetaan vuorostaan, että olisi edistettävä aktiivisempaa lähestymistapaa; III luvun 1 kohdan c alakohdassa komissiota ja jäsenvaltioita kehote- taan edistämään yhtäläisiä mahdollisuuksia sisällyttämällä ne osaksi kaikkia rakennerahastojen tukemia toimia sekä toteut- tamalla naisille tarkoitettuja erityistoimia. (11) 21. ja 22. marraskuuta 1997. (12) Neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 1993 antaman asetuksen (ETY) N:o 2081/93 7 artikla (EYVL L 193, 31. 7. 1993. ) Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian puuttu- minen 11. Rakennerahastoja koskevassa puiteasetuksessa sää- detään tietyistä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevista vaatimuksista (14). Yhtäläisten mahdollisuuksien toteutta- mistapaa ESR:n eri toimenpiteissä ei kuitenkaan ole mää- ritelty yksityiskohtaisesti. Komissio ei ole antanut riittä- västi ohjeita siitä, miten yhtäläisiä mahdollisuuksia on sovellettava kaikessa ammatillisessa koulutuksessa ja sii- hen liittyvässä toiminnassa. Ei ole asetettu yleisiä tavoit- (13) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastus- tuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8. 39. (14) Neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 1993 antaman asetuksen (ETY) N:o 2081/93 7 artikla: ”toiminnan- - - on oltava - - - yhteisön toimintaperiaatteiden mukaista, mukaan lukien - - - miesten ja naisten tasavertaisten mahdollisuuksien periaat- teen soveltaminen”. Saman asetuksen 3 artiklan 2 kohta: ”ESR pyrkii - - - erityisesti- - - edistämään tasavertaisia mah- dollisuuksia työmarkkinoilla”. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/27 teita, jotka koskisivat esimerkiksi työllistymisen tasoa, uudelleensijoittumista, tiettyjä talouden aloja ja erityis- ryhmiä, kuten yksinhuoltajaäitejä, eikä komissio ole sel- keästi laatinut välineitä näiden tavoitteiden saavuttami- seksi — tarvittava rahoitus mukaan lukien. Yleisen strate- gian puuttumisesta on osoituksena se, että komission alueellisten yksiköiden ja tasa-arvoyksikön välillä ei ole järjestelmällistä yhteydenpitoa. Tämänkaltainen yhteyden- pito olisi auttanut varmistamaan yhtäläisiä mahdollisuuk- sia koskevien tavoitteiden toteuttamisen seurannan ja tarvittaessa niiden mukauttamisen. Komissio toteutti kui- tenkin kaksi tärkeää toimenpidettä, joskin melko myö- hään. Kaksi vuotta nykyisen tukikehyksen voimaantulon jälkeen komissio antoi helmikuussa 1996 tiedonannon siitä, miten ESR:n toimilla saavutettujen yhtäläisiä mah- dollisuuksia koskevien tulosten seurantaa ja arviointia voitaisiin kehittää (15), ja lokakuussa 1997 komissio antoi johtavassa asemassa oleville työntekijöilleen oppaan (16) siitä, miten yhtäläisten mahdollisuuksien huomioon otta- mista eri toimenpiteissä olisi arvioitava. Komissio ei kui- tenkaan varmistanut kyseisen oppaan käyttöä, vaikka sen maaliskuussa 1998 antamassa kertomuksessa (17) tode- taan, että opas voisi olla hyödyllinen väline komission virkamiehille. Jäsenvaltioiden esittämät ESR:n valtavir- taistamista koskevien kokeiluhankkeiden arviointikerto- mukset eivät aina sisältäneet yhtäläisten mahdollisuuksien selvittämistä, ja arvioiden laatimisen viipeiden vuoksi ne eivät olleet ESR:n suunnitteluosaston saatavissa ennen kuin vuoden 1997 jälkipuolella. 12. Jäsenvaltioissa havaittiin myös puutteita sen varmis- tamisessa, että yhtäläisiä mahdollisuuksia sovelletaan jär- jestelmällisesti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa yhtäläi- siä mahdollisuuksia käsittelevä komitea valvoo yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lainsäädännön soveltamista, mutta komitea ei ole tavoitteen 3 seurantakomitean jäsen eikä 3 (1994—1996) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan laatimiseen. Yhdessä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan linjassa (jota kut- sutaan osioksi 4) määritetään naisten ja miesten yhtäläis- ten mahdollisuuksien edistämiseen liittyvät kohdennetut toimenpiteet. Tähän osioon käytetyt määrärahat olivat vuonna 1994 ja 1995 noin 30 prosenttia pienemmät kuin osallistumaan tavoitteen pyydetty sitä oli kaavailtu yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, joka on ESR:n tärkein väline Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Väliaikaiseen arviointikertomukseen ei sisälly osiota 4 koskevaa arviointia. Lisäksi ei ole ollut käytettävissä erityisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia ESR:n arvi- ointikertomuksia. 13. ESR:n tukemien Yhdistyneen kuningaskunnan val- tiollisten työllisyys- ja nuorisokoulutusohjelmien yhtey- dessä ei systemaattisesti järjestetty esimerkiksi lastenhoi- topalveluita tai tarjottu taloudellista tukea niistä aiheutu- vien kustannusten kattamiseksi, joten koulutukseen osal- listujien oli löydettävä muita tukimuotoja voidakseen osallistua kursseille. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toteutti vuonna 1998 toimenpiteitä tilanteen korjaami- seksi. 14. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia toimenpiteitä sisältyy jäsenvaltioissa useimpiin ESR:n tavoitteisiin ja yhteisöaloitteisiin, ja toimenpiteitä hallinnoivat eri organi- saatiot. Komissio ja jäsenvaltiot eivät ole laatineet tulok- sistaan yleisarviointia, jolla varmistettaisiin toimien koor- dinointi. Ilman tällaisia tietoja ne eivät voi arvioida kannattavuutta suhteessa myönnettyihin varoihin eivätkä myöskään sitä, miten suurelta osin määrärahat on sisälly- tetty ESR:n ohjelmiin. Jäsenvaltioiden yhtäläisistä mahdollisuuksista vas- 15. taavien virkailijoiden tasa-arvoyksikön ja komission välillä ei pidetty yhteyttä järjestelmällisesti. Tämän vuoksi ei myöskään toteutettu täysin näkemysten ja kokemusten vaihtoa Euroopan unionin tasolla, mikä olisi kuitenkin tärkein väline yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttami- sessa ja ohjelma-asiakirjoissa laadittujen suunnitelmien järjestelmällisessä seurannassa. Yhtäläisiä mahdollisuuk- sia käsittelevä neuvoa-antava komitea onkin pyytänyt, että yhteydenpitoa em. mahdollisuuksista lisättäisiin. 16. Tilintarkastustuomioistuin on aikaisemmin havain- nut puutteita seurantakomiteoiden välisessä koordinoin- nissa (18). Vaikka komissio on toteuttanut toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi, niiden komiteoiden välillä, jotka NOW-aloitteen ja valtavirtaistamista koskevien ESR:n toimien yhteydessä vastaavat yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävien toimien seurannasta, ei ole ollut järjestelmäl- listä tietojenvaihtoa. On edelleen tarpeen parantaa koor- dinointia seurantakomiteoiden ja hyväksymisestä ja seu- rannasta vastaavien viranomaisten välillä. (15) Komission tiedonanto naisten ja miesten yhtäläisten mahdol- lisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimin- taan kaikilla aloilla; kappale 3, sivu 20(KOM (96) 67 lopullinen, 21. 2. 1996). (16) Komission sisäinen opas henkilöstölle. (17) Komission välikertomus, joka koskee tiedonantoa ”Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan toimintaan kaikilla aloilla”. KOM(98) 122 lopullinen, 4. maaliskuuta 1998. ja 17. Yhteisön toinen tukikehys tuli voimaan ilman min- käänlaista yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamista koskevaa komission yleistä ohjausta. Komissio antoi (18) Varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistui- men vuosikertomus, kohdat 6. 44—6. 49. C 393/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 vasta kolme vuotta myöhemmin, 1. lokakuuta 1997, tiedonannon (19), jonka mukaan olisi kehitettävä erityisiä strategioita naisten yrittäjyyden ja edelleen työllistettävyy- den ja sopeutumisen edistämiseksi ja naisia koskevan ottami- erityisen seksi (20). työmarkkinatilanteen huomioon 18. Komission asiakirjassa (21) arvioidaan, että kaudella 1994—1999 käytetään 785 miljoonaa ecua (eli 1,6 pro- senttia kustannuksista) sellaisiin yhtäläisiä mahdollisuuk- sia koskeviin ESR:n hankkeisiin, jotka liittyvät naisille tarkoitettuun neuvontaan, ohjaukseen ja koulutukseen. ESR:n rahoituksen käyttö näihin erityisiin toimiin vaihte- lee kuitenkin prosentuaalisesti merkittävästi eri jäsenval- tioissa (22). Vaikka ensimmäisessä naisten yhtäläisiä mah- dollisuuksia koskevassa komission kertomuksessa (1996) todetaan (23), että on välttämätöntä toteuttaa erityistoi- mia, siinä ei esitetä tilastotietoja tärkeimmistä naisryh- mistä, joiden osalta nämä erityistoimet olisivat tarpeen (tilastotietoja puuttuu myös neljännestä toimintaohjel- masta), eikä näihin erityistoimiin suunnattavasta rahoi- tuksesta. Myös Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat havainneet tämän perustavanlaatui- sen tietojen puutteen (24), ja se todetaan myös maalis- kuussa 1998 annetussa komission tiedonannossa (25). Komissio on ehdotuksensa liitteenä olevassa selittävässä muistiossa esittänyt (vuodesta 2000 alkavaa) seuraavaa ohjelmakautta varten, että naisten yhtäläisiä mahdolli- suuksia koskeviin toimenpiteisiin myönnettyjen varojen alustavan tavoitteen olisi oltava vähintään 15 prosenttia ESR:n rahoituksesta (26). Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan ole löytänyt mitään yksityiskohtaista perus- tetta tälle tavoitteena olevalle prosenttiosuudelle, joka vaikuttaa optimistiselta, kun otetaan huomioon se, että osuus on kymmenkertainen verrattuna tällä hetkellä (19) Komission tiedonanto, 1. lokakuuta 1997, KOM(97) 497 lopullinen. (20) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastus- tuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8. 20. (21) ESR:n tiedote N:o 1, helmikuu 1997, sivu 6. (22) Komission PO V:n seuranta- ja arviointiyksikön konsultilla teettämä kertomus nimeltään ”Methodology paper for the evaluation of the provision for EO between Men and Women in ESF interventions” (Selvitys ESR:stä rahoitetta- vien, naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistä- miseksi toteutettavien tukitoimien arviointimenetelmistä). Toimitettu toukokuuta tilintarkastustuomioistuimelle 18. 1998, kohta 2. 1. (23) Komissio hyväksynyt vuonna 1997. (24) Euroopan parlamentin päätöslauselma ja talous- ja sosiaali- komitean lausunto komission ensimmäisestä kertomuksesta naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista Euroopan unionissa (EYVL C 304, 6. 10. 1997 sekä EYVL C 296, 29. 9. 1997). (25) Komission välikertomus, joka koskee tiedonantoa ”Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen toimintaan kaikilla aloilla”. yhteisön politiikkaan KOM(98) 122 lopullinen, 4. maaliskuuta 1998. ja (26) Komission työasiakirja KOM(98) 131, maaliskuu 1998 sekä komission jäsenen Flynnin maaliskuussa ja huhtikuussa 1998 Euroopan parlamentille ja neuvostolle pitämät puheet. yhteisön toisen tukikehyksen mukaiseen 1,6 prosentin kustannustasoon. 19. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa komission kertomuksessa ei analysoida jäsenvaltioiden tilastojen välisiä eroja, kuten sitä, miksi naisten työttömyysluku joissain jäsenvaltioissa on paljon korkeampi kuin vas- taava miesten luku (80 prosenttia korkeampi Espanjassa, 65 prosenttia korkeampi Belgiassa ja 40 prosenttia korke- ampi Itävallassa). Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningas- kunnassa luku sitä vastoin on alhaisempi (27). 20. Jäsenvaltioiden toimenpideohjelmista vastaavat hen- kilöt eivät useinkaan ymmärrä yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (vuoden 1995 Kalenken tapaus) (28) vai- kutuksia siihen, kuinka laajasti yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia myönteisiä toimia aliedustettuna olevalle suku- puolelle voidaan toteuttaa. Lisäksi Amsterdamin sopi- muksen (29) mahdollinen vaikutus yhtäläisiin mahdolli- suuksiin tulee perusteellisesti tutkia. Euroopan parlamen- tin naisten oikeuksien valiokunnan 27. tammikuuta 1998 järjestämässä seminaarissa todettiin, että yhtäläisiä mah- dollisuuksia koskeviin toimenpiteisiin liittyy epävarmuus- tekijöitä (30). Komission olisi annettava ohjeita näiden epävarmuustekijöiden poistamiseksi. Kokonaisarvioinnin puuttuminen 21. Seurantakomiteat ja komissio eivät ole tutkineet yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamista järjestelmälli- sesti. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva komission ensimmäinen vuosikertomus ei sisällä analyysia toteutet- tujen hankkeiden määrästä, niihin osallistuneiden mää- rästä eikä tuloksista. Komissio ei voinut laatia kunnollista tutkimusta, koska sillä ei ollut käytettävissään tavoitteen 3 toimenpideohjelmia koskevia välivaiheen arviointikerto- muksia kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Vuoden 1997 loppuun mennessä ei ollut käytettävissä yleistä (Euroopan unionin) analyysia yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien kauden 1994—1996 toimenpiteiden tuloksista. Tilintar- kastustuomioistuin havaitsi saman ongelman edellisessä (27) Eurostat, lokakuu 1997. (28) Naisiin kohdistuvia erityisetuja sisältäviä koulutustoimia voi- daan toteuttaa täysin tasavertaisten mahdollisuuksien varmis- tamiseksi. (29) Amsterdamin sopimuksen 2 artiklaan ja konsolidoidun teks- tin 141 artiklaan sisältyy naisten ja miesten tasa-arvon tavoite kaikilla aloilla. Neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 1993 antaman asetuksen (ETY) N:o 2081/93 1, 3 ja 7 artiklan mukaan yhtäläiset mahdollisuudet ovat edellytyk- senä yhteisrahoitukselle ESR:stä. (30) M. C. Lefebren Birminghamissa 26. —28. toukokuuta 1998 järjestetyn ESR:n seminaarin jälkeen komissiolle laatimassa kertomuksessa todetaan, ettei EU:n toimilla naisten hyväksi ole ollut siihen mennessä [eli siis ennen tuomioistuimen vuoden 1997 oikeuskäytäntöä] kunnollista oikeusperustaa. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/29 3 tarkastuksessaan (31). Baijeria (Saksa) koskevan esim. tavoitteeseen toimenpideohjelman kuuluvan (1994—1999) väliarviointikertomus (32) sisälsi kuitenkin yksityiskohtaisen analyysin naisia koskevista toimenpi- teistä, naispuolisten osallistujien määrästä ja uudelleensi- joittumista koskevista luvuista. Vaikka yleistä strategiaa koskevia tietoja on vähän, Baijerin kertomus osoittaa sen, että on mahdollista koota merkityksellistä tietoa yhtäläis- ten mahdollisuuksien toteuttamisesta ja että naisten uudelleensijoittumista koskevat hankkeet onnistuivat useammin kuin miehille suunnatut vastaavat hankkeet. 22. Kreikan tilastotiedot työnhakijoina olevista naisista ovat puutteelliset, koska työnvälityskeskuksia ei ole perustettu toimenpideohjelmien suunnitelmien mukai- sesti. Niinpä ei ole tutkittu esimerkiksi naisten koulutus- tai muita tarpeita tai sitä, onko annettu koulutus vastan- nut heidän toiveitaan. Ei ollut siis käytettävissä paljon- kaan aineistoa toimenpiteiden onnistumisen arvioimi- seksi. Vaikka mittareita oli laadittu, ei ollut tehty arvioin- teja sen tutkimiseksi, oliko tavoitteet saavutettu. Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden luomien mittareiden luotettavuutta ei ole tutkittu, ja arviointijärjestelmä on vielä kehitettä- vänä. Yhteisrahoitus 23. Useissa jäsenvaltioissa (33) suurin osa yhteisrahoituk- sen kansallisesta osuudesta tulee työttömyyskorvauksen ja sosiaalietuuksien kautta, eikä tämä osa ole suoraan yhteydessä koulutukseen osallistumiseen. Vaikka koulu- tettava voi saada pienen lisäavustuksen koulutusta varten, suurin osa maksetusta summasta ei riipu lainkaan amma- tilliseen koulutukseen osallistumisesta, ja se maksettaisiin joka tapauksessa joko työttömyyskorvauksena tai sosiaa- lietuutena. Yhteisrahoituksen kansallisen osuuden määrä vaihteleekin koulutettavien välillä heidän sosiaalietuuk- siensa mukaan. Paitsi että tämä tilanne vähentää koulu- tukseen käytettävissä olevia kokonaissummia, se merkit- see sitä, että kansalliset viranomaiset vähentävät koulu- tuskursseja ja muita vastaavia toimia koskevaa seurantaa, koska kyseessä ei ole kansallinen rahoitus (34). miehellään on työpaikka, nainen ei ehkä ole oikeutettu työttömyys- ja koulutustukeen. Tämän kohderyhmän osalta yhteisrahoituksen kansallisen osuuden saatavuuden varmistaminen on erityisen ongelmallista. Joissakin jäsenvaltioissa (35) koulutuksen antamisen 25. kannalta välttämättömät liitännäistoimenpiteet kuten las- tenhoito ja kuljetuksen järjestäminen kodin ja koulutus- paikan välillä, silloin kun yhteiskunta ei ole järjestänyt mitään näistä, eivät täysimääräisinä järjestelmällisesti kuulu kansallisen yhteisrahoituksen piiriin. Tällaiset kus- tannukset kohdistuvat erityisesti sosiaalisesti muita huo- nommassa asemassa oleviin naisiin, ja tämänkaltaisella rahoituksella voi olla jopa ratkaiseva merkitys sille, voiko asianomainen henkilö osallistua kurssille vai ei. Koska nämä liitännäistoimenpiteet vaikuttavat yhtäläisiä mah- dollisuuksia koskeviin toimiin, komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistettava, että ESR:n tukemat hankkeet saavat tämänkaltaista tärkeätä tukea. NOW-TYÖLLISYYSALOITE NOW-aloitteen tilanne 26. NOW-aloitteen piiriin kuuluvia hankkeita koskeva tilintarkastus kohdistui yhteisön nykyisen tukikehyksen ajalle (1995—1997). Tämän tukikehyksen jakson on tar- koitus päättyä vuoden 1997 lopussa tai vuoden 1998 aikana. 27. Päätökset NOW-aloitteen piiriin kuuluvien kansallis- ten ohjelmien perustamisesta tehtiin vuoden 1994 lopulla, minkä vuoksi aloitteen toimeenpano viivästyi. Lisäksi edeltävällä kaudella (1990—1993) toteutettujen NOW- ohjelmien päättämisessä ilmenneiden viipeiden vuoksi jo toteutettuja hankkeita koskevia arvioita ei useimmissa tapauksissa ollut saatavilla, mikä vaikutti haitallisesti uusien hankkeiden suunnitteluun. Kyseisten kahden ajan- jakson väliltä puuttui myös jatkuvuus (36). Ranskassa kansallinen tekninen apu, jota rahoitettiin pääasiassa yhteisön talousarviosta, keskeytyi lähes vuodeksi suunnit- telu- ja rahoitusviipeiden vuoksi. Nämä viipeet estivät myös aiempien kausien aikana saavutettujen tulosten arvioinnin. 24. Yhteisrahoituksella saattaa olla vaikutuksia naisten mahdollisuuksiin osallistua yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin toimiin. Useissa jäsenvaltioissa työttömyystuki perustuu edunsaajan työkokemukseen. Sellaisessa ta- pauksessa, jossa nainen on työskennellyt vasta vähän aikaa (on esimerkiksi palaamassa töihin) ja hänen avi0- (31) Varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistui- men kertomus, kohta 8. 16 ja sitä seuraavat kohdat. (32) Tavoitteeseen 3 kuuluvaa Baijerin aluetta (Saksa) koskevan toimenpideohjelman arviointikertomus (1994—1999), joulu- kuu 1996. (33) Erityisesti Tanskassa, Saksassa ja Alankomaissa, mutta suu- relta osin myös muissa jäsenvaltioissa. (34) Näin on käynyt erityisesti Ranskassa ja Saksassa. NOW-aloitteen toteutus 28. Tarkastetuissa NOW-hankkeissa ilmeni erityisesti Ranskan osalta maksuviipeitä, jotka aiheutuivat hitaista hallintomenettelyistä (37). Marraskuussa 1995 tehtyjen sopimusten mukainen tuki maksettiin vasta lokakuussa (35) Tämä on yksilöity joissakin Ranskan ja Saksan toimenpide- ohjelmissa. (36) Jatkuvuuden puuttuminen havaittiin myös edellisessä tilintar- kastuksessa. Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8. 33. (37) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastus- tuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8. 8. C 393/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 1997. Koulutuksen tarjoajat totesivat, että niiden oli ollut pakko ottaa yhden vuoden rahoitusta vastaavia lainoja, mistä oli aiheutunut lisäkustannuksia hankkeelle. Jotkut koulutuksen tarjoajat aikoivat tulevaisuudessa rajoittaa osallistumistaan NOW-hankkeisiin. 29. Useat Baijerissa, Saksassa toteutetuista hankkeista saivat lopullisen hyväksynnän viranomaisilta vasta useita kuukausia hankkeen käynnistymisestä. Tällä välin han- ketta toteutettiin tilapäisen hyväksynnän nojalla, joka sekin joissakin tapauksissa annettiin vasta hankkeen käynnistymisen jälkeen. Tällainen käytäntö luo epävar- muutta ja lisää yleensä kustannuksia, koska sopimuspuo- let hyödyntävät ulkopuolisia lyhyen aikavälin sopimuksia, kunnes asiat on ratkaistu. Mahdollisesti jopa viisi tai kuusi kuukautta kestävien rahoitusviipeiden aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi Baijerin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön ESR:ään liitettävän ennakkorahaston. Tästä huolimatta ”ennakon” maksamisessa esiintyy jos- kus usean kuukauden mittaisia viipeitä. 30. NOW-hankkeiden valinta ja lopullinen hyväksyntä kesti vuonna 1995 Italiassa noin vuoden kauemmin kuin muissa jäsenvaltioissa. Hankkeiden hyväksyttäväksi jättä- misen määräaika oli 20. kesäkuuta 1995. Hankkeita ei voitu aloittaa tai niihin ei voitu saada rahoitusta ennen kuin kansallinen yhteisrahoitus oli hyväksytty. Alustava hyväksyntä hankkeille annettiin vasta huhtikuussa 1996; näihin lupiin sisältyi kuitenkin vaatimus hankkeiden mukauttamisesta pyydettyjen summien vähentämiseksi. 31. Kaikki Italiassa tarkastetut hankkeet kärsivät tästä samasta ongelmasta, ja valtioiden rajat ylittävissä hank- keissa tämä näkyi siten, että ne jäivät alkuvaiheessa kokonaan ilman Italiaa edustavaa osapuolta. Yhteistyön osapuolten nimeämisen jälkeen muut kuin italialaiset osapuolet täyttivät sopimusvelvoitteensa keskenään vuo- den 1997 syyskuun ja joulukuun välillä, kun taas ita- lialaiset osapuolet kykenivät täyttämään nämä velvoitteet vasta muutamaa kuukautta myöhemmin. 32. Lisäksi on tarpeen varmistaa, että hankkeet ja pyrki- mykset vastaavat todellisia työmahdollisuuksia erityisesti niiden koulutettavien kannalta, jotka asuvat kaukana työnvälityskeskuksista. Tämä käy ilmi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetusta hankkeesta, jossa kurssin aloittaneista 17 harjoittelijasta ainoastaan yksi sai (osa- aikaista) työtä kurssin päätyttyä. Hankkeen kokonaiskus- tannukset olivat noin 364 000 ecua, mistä summasta noin 99 000 ecua oli ESR:n yhteisrahoitusta. Valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden soveltaminen vuus (38). Ne koulutusmenetelmät, työkäytännöt ja kan- salliset toimintalinjat, joita toteutetaan naisten pääsemi- seksi työelämään ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistä- miseksi, eroavat huomattavasti jäsenvaltioittain. Tämän vuoksi kokemusten vaihto on hyödyllistä. NOW-aloitteen valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden tarkoituksena on helpottaa tätä vaihtoa, mutta aloitteen täytäntöönpano edellyttää olennaisia parannuksia. 34. Valtioiden rajat ylittävää hanketta ei hyväksytä sel- laisenaan. Kukin jäsenvaltio hyväksyy hankkeen oman alueensa osalta yhteistyön osapuolista riippumatta. Mikään Ranskassa toteutetun hankkeen alkuperäisistä osapuolista ei ollut saanut kansallisten viranomaisten hyväksyntää. Tämänhetkiset osapuolet, joista jokaisen jäsenvaltio osoitti alkuperäisen osapuolen tilalle, toimivat ekologian, tuulivoiman, puutarhanhoidon, maaseudun työllisyyden, teollisuusöljyn ja aluesuunnittelun alalla, ja näillä osapuolilla on vain vähän yhteistä Ranskaa edusta- van osapuolen kanssa, joka vuorostaan toimii kotihoidon ja kotiavun alalla. 35. Eräs Alankomaissa toteutettu hanke valmisteltiin yhteistyössä Espanjaa, Portugalia ja Irlantia edustaneiden suunniteltujen osapuolten kanssa, mutta Espanjaa ja Por- tugalia edustaneet osapuolet eivät olleet kansallisten viranomaisten osoittamia. Korvaavat osapuolet edustivat Ranskaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Saksaa, mikä muutti hankkeen tasapainoa ja viivytti sitä 15 kuukau- della. Yhdistyneen kuningaskunnan teknisen avun toimis- ton (39) laatiman arvion mukaan noin kaksi kolmasosaa hyväksytyistä Yhdistyneen kuningaskunnan hankkeista (1994—1996) oli menettänyt vähintään yhden hankkeen alkuperäisistä osapuolista. 36. Useimmat jäsenvaltiot eivät edellytä, että valtioiden rajat ylittäviin toimiin olisi käytettävä jokin tietty osuus saadusta tuesta. Ranskassa tämän osuuden on kuitenkin oltava 15—20 prosenttia hankkeen talousarviosta. Vasta vuoden 1997 loppupuolella komissio antoi ohjeet valtion rajat ylittävien toimien käyttöön ottamisesta. Ihanteelli- sinta olisi, jos hankkeen osapuolet vaihtaisivat keskenään sopimuksia, joista kävisivät ilmi kunkin osapuolen vas- tuualueet sekä tähän tarkoitukseen varatut määrärahat. Näin ei tällä hetkellä tapahdu, eikä osapuolten talousarvi- oita vaihdeta jäsenvaltioiden tai osapuolten kesken, mikä on johtanut hankkeen koordinointia koskeviin ongelmiin sekä varojen tuhlaukseen. Talousarvioiden vaihtamisella mahdollistettaisiin myös valtioiden rajat ylittävien toi- mien onnistumisen arviointi. 37. NOW-hankkeissa ei ole johtajaa eikä valtioiden rajat ylittävän NOW -yhteistyön hallinnoinnista vas- tuussa olevaa henkilöä. Tämä puute voi niin ikään aiheuttaa varojen tuhlausta. Jäsenvaltioita koskevien hankkeiden tarkastus toi esiin puutteita, kuten koordi- noinnin selkeän ohjauksen puuttumisen: kumppanit eivät 33. Komission päätöksessä edellytyksistä hankkeen hy- väksymiselle yhteisön NOW-aloitteen piiriin yhtenä perusteena on yhteistyön valtioiden rajat ylittävä ulottu- (38) Komission 15 päivänä kesäkuuta 1994 tehty päätös (EYVL C 180, 1. 7. 1994). (39) ECOTEC Research and Consulting Ltd. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/31 pitäneet yhteyttä toisiinsa eikä koulutusta saatettu pää- tökseen suunnitelmien mukaisesti. Tämän vuoksi toivot- tuja tuloksia ei saavutettu. Tekninen apu 38. Tilintarkastustuomioistuimen laatima selvitys tuo ilmi taipumuksen valita hankkeen osapuolet naapuri- maista. Jotta mahdollisimman laaja-alaisia kokemuksia voitaisiin jakaa jäsenvaltioiden kesken ja jotta parhaita käytäntöjä voitaisiin levittää, komission ja EU:n teknisen avun toimiston olisi aktiivisesti kannustettava koko Euroopan laajuista yhteistyötä (40). Tähän mennessä näin ei ole tehty. 39. NOW-hankkeiden valtioiden rajat ylittävän ulottu- vuuden kustannuksista suuri osa liittyy matkoihin ja oleskeluun sekä kumppaneiden vastaanottamisesta aiheu- tuneisiin kuluihin, mukaan lukien tulkkauskulut. Voi- massa ei kuitenkaan ole selkeitä sääntöjä siitä, mikä hankkeen osapuolista voi vaatia mitäkin kuluja erityisesti vastaanotto- ja tulkkauskulujen osalta. Tällainen epävar- muus olisi poistettava laatimalla asiaa koskevat EU:n säännöt. Esimerkiksi vaadittaessa valtioiden rajat ylittäviä kuluja korvattaviksi komissio voisi vaatia (todistusten ja muiden vastaavien avulla) todisteita siitä, että hankkeen muut osapuolet eivät enää esitä vaatimuksia samojen kulujen korvaamiseksi. Lisäksi komission olisi suoritet- tava hankkeen osapuolia koskevia valtioiden rajat ylittä- viä tarkastuksia. Komissio ei ollut vuoden 1997 loppuun mennessä suorittanut NOW-hankkeen kulujen osalta yhtäkään tällaista tarkastusta (41). 40. Ennen hanketta koskevan ehdotuksen lähettämistä tehdystä työstä aiheutuneita kuluja ei makseta takaisin. Tämän vuoksi hankkeiden johtajat yrittävät joskus sisäl- lyttää uusia hankkeita koskevien ehdotusten laatimiskus- tannukset osaksi muiden hankkeiden kustannuksia. Esi- merkiksi Ranskassa vuonna 1996 kustannuksia, jotka olivat aiheutuneet erään toisen ohjelman (Leonardo) pii- riin kuuluneen ehdotuksen valmistelusta ja hyväksyttä- väksi jättämisestä, siirrettiin NOW-hankkeen kustannus- ten osaksi. Samoin Kreikassa muiden hankkeiden valmis- telua oli rahoitettu NOW-hankkeelle myönnetyillä varoilla. Tämä heijastaa hankkeiden seurannan puutteelli- suutta. 41. Tietyt valtioiden rajat ylittäviin toimiin liittyvät näkökohdat, kuten tekijänoikeus, tuotanto-oikeus sekä oikeus hyötyä taloudellisesti yhteistyön tuotteista kuin myös oikeus tai velvollisuus levittää tuloksia, ovat epä- määräisiä. Komission olisi selvennettävä nämä näkökoh- dat, koska epämääräisyys estää yhteistyöllä saavutettujen tulosten tehokkaan levittämisen. (40) Italian NOW-hanketta koskevan kansallisen tuen toimiston (ISFOL) laatimassa valtioiden rajat ylittäviä toimia koske- vassa kertomuksessa todettiin, että taitotietoa olisi levitettävä tavoitteen 1 alueille. (41) Katso myös varainhoitovuotta 1996 koskeva tilintarkastus- tuomioistuimen vuosikertomus, kohdat 7. 20—7. 29. 42. NOW-aloitteen mukainen tekninen apu käsittää kunkin jäsenvaltion tukitoimistot ja EU:n teknisen avun, jota myöntää Brysselissä sijaitseva toimisto. Tilintarkas- tustuomioistuimen suorittama EU:n teknisen avun toimis- toa (NOW-hankkeen osalta) koskeva tarkastus osoitti, että toimiston hallinto on parantunut kokemuksen lisään- tymisen myötä. Ajanjaksolta 1994—1996 ei ennen maa- liskuuta 1996 kuitenkaan ollut käytettävissä jäsenval- tioissa hyväksyttyjen hankkeiden luetteloa (42). Komission olisi vahvistettava ja kehitettävä järjestelmää, jolla saavu- tettujen tulosten hyödyntäminen mahdollisimman laajasti voidaan varmistaa. Onnistuneiden hankkeiden tulosten entistä laajempaa soveltamista ESR:ssä olisi harkittava. Tällaisten näkökohtien sisällyttämistä tarkastettuihin hankkeisiin ei edellytetty eikä niitä varten tarvinnut varata määrärahoja. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että nämä näkökohdat olisi otettava huomioon. Hank- keen johtajan puuttumisen vuoksi hankkeen tulosten kokoaminen ja hyödyntäminen on hankalaa. Lisäksi monet hankkeet eivät sisältäneet yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten hankkeen tulokset oli tarkoitus levittää. 44. Ranskassa ja Alankomaissa tarkastetut toteutettujen hankkeiden tukijat olivat suurelta osin epätietoisia siitä, millaista tukea niiden kansallinen tai alueellinen tukivi- rasto olisi voinut myöntää, minkä vuoksi ne kääntyivät suoraan ulkomailla sijaitsevien yhteystahojensa puoleen. Jäsenvaltioita koskevat huomautukset 45. ESR:stä annetussa asetuksessa mahdollistetaan am- matillisen koulutuksen järjestelmien nykyaikaistaminen. Italiassa kaksi viidestä tarkastetusta NOW-hankkeesta tähtäsi tiettyjen koulutuskeskusten toiminnan parantami- seen. Naiset eivät suoraan hyötyneet myönnetystä tuesta. Kansalliset edustajat toivat esiin sen, että tällainen rahoi- tus ei ollut epätavallista ja että sen tarkoituksena oli lisätä määrärahojen käyttöastetta, koska koulutuskeskus- ten työntekijöitä koskevat hankkeet olivat nopeammin ohjelmoitavissa ja toteutettavissa kuin naisten pääsyä takaisin työelämään edistävät koulutustoimet. Komission olisi tutkittava tällaista NOW-hankkeen piirissä myönnet- tyjen varojen käyttöä erittäin huolellisesti. 46. Erässä toisessa NOW-hankkeessa kohderyhmänä oli 135 naispuolista kunnan hallintohenkilöstön jäsentä. Tämän yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä paikallis- (42) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastus- tuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8. 38 myöhään anne- tun teknisen avun osalta. C 393/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 toimen issa viranomaisissa koskevan tukikelpoisuus ESR:ssä on kyseenalaista, koska kyseessä ei ollut tavoit- teen 1 alue. Lisäksi koulutettavat eivät olleet työttömiä eikä heitä uhannut työttömäksi joutuminen, joten heidän ei olisi pitänyt olla tukikelpoisia. Komissio totesi tilintar- kastustuomioistuimen vuoden 1996 vuosikertomuksen 7. 26 kohtaan antamassaan vastauksessa, että ESR:stä Ruotsille maksettu rahoitus, joka suunnattiin julkisen sektorin työntekijöiden koulutukseen, oli poikkeus. Tätä kysymystä ei vielä ole ratkaistu uusissa tuen myöntämis- perusteissa tyydyttävällä tavalla. Komission olisi omak- suttava tässä asiassa selkeä ja koko EU:n huomioon ottava kanta. tuloksista keskusteltiin kuitenkin seurantakomiteoissa, ja tällä tavoin kuten myös teknisen avun kertomusten avulla (jotka saatiin valmiiksi ajoissa) voitiin jossakin määrin kompensoida joidenkin kansallisten välikertomusten laa- dinnassa tapahtuneita viivästyksiä. Vuoden 1997 loka- kuussa komissio laati käyttämällä saatavilla olevia tietoja kertomusluonnoksen yhtäläisistä mahdollisuuksista jäsen- valtioiden kanssa käytäviä keskusteluja varten, ja lopulli- nen versio julkaistiin vuoden 1998 kesäkuussa. Joidenkin jäsenvaltioiden välikertomusten laadinnassa tapahtuneet viivästykset ovat valitettava asia tilintarkastustuomioistui- men yksilöimien ongelmien ja erityisesti valtioiden rajat ylittävän toiminnan kannalta. 47. Erään Ranskassa toteutetun hankkeen, jonka kus- tannukset olivat 318 000 ecua ja jota ESR tuki 143 000 eculla, tarkoituksena oli auttaa vähän tai ei lainkaan koulutusta saaneita naisia omien pienyritysten perustami- sessa. Kutakin koulutettavaa varten varattiin 30 tuntia ohjausta ja neuvontaa kurssien muodossa. Vaikka 30 tuntia ei todennäköisesti riitä osallistujien perehdyttämi- seen paikalliseen lainsäädäntöön, työhönottoon, henkilös- töön, työpaikalla sattuviin onnettomuuksiin, verotukseen, tilinpitoon, vakuutuksiin ja muuhun vastaavaan, vain harvat koulutettavista suorittivat kaikki kurssit. Useim- mat koulutettavat osallistuivat kuitenkin viikon mittai- seen oleskeluun Espanjassa tai Italiassa, joka myös rahoi- tettiin hankkeelle myönnetyillä varoilla. Tällainen heikko hankkeen suunnittelu voi johtaa varojen tuhlaukseen. 48. Eräässä Espanjassa toteutetussa NOW-hankkeessa (jonka kokonaiskustannukset olivat 40 000 ecua) kaup- pakamari tarjosi neuvontaa ja tiedotusta naisille, jotka halusivat perustaa oman yrityksen tai parantaa omien yritystensä toimintaa. Läheisten alueellisten viranomaisten rahoittama, tavoitteen 1 toimenpideohjelmaan kuulunut samankaltainen hanke (jonka kokonaiskustannukset oli- vat 110 000 ecua) ei ollut kauppakamarin tiedossa. Näi- den kahden hankkeen välinen yhteydenpito olisi nostanut hankkeen laatua ja lisännyt tehokkuutta. 49. Myös aiheettomia tukihakemuksia on esitetty. Erään Espanjassa toteutetun hankkeen kuluihin sisältyi 11 500 ecun arvosta tietokonelaitteiden hankintakuluja, vaikka hankkeen kuluihin olisi pitänyt merkitä ainoastaan 4 000 ecun suuruinen poisto. Edellä mainitun Ranskassa toteu- tetun hankkeen kuluiksi merkityistä hotellikuluista ja päivärahoista ei pystytty esittämään todisteita eikä selvi- tyksiä, ja hankkeen matkakuluille haettiin tukea kahteen kertaan. YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA KOSKEVA TOIMINTA- OHJELMA KAUDELLE 1996—2000 51. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa tarkas- tuksessa havaittiin, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koske- van toimintaohjelman hankkeiden ja ESR:n toimien, eri- tyisesti NOW-aloitteen hankkeiden tai ESR:n yleisen ohjelman kokeiluhankkeiden välillä ei ollut havaittavia eroja. Tämä johtaa yhteensovitusongelmiin ja asettaa hankkeiden erillisen toteuttamisen hyödyllisyyden tämän toimintaohjelman alaisuudessa kyseenalaiseksi. Tilintar- kastustuomioistuin havaitsi joissakin hankkeissa puutteita erityisesti valtioiden rajat ylittävän toiminnan osalta, ja vaikka hallinnointi tuli kalliiksi, hankkeiden valvontaa oli syytä vahvistaa. Toimintaohjelman hallinnointi 52. Toimintaohjelmaa hallinnoi komissio hallintokomi- tean avulla. Komiteassa on 18 jäsentä, jotka ovat kansal- lisia viranomaisia, puheenjohtaja komissiosta ja sihteeri. Tämän lisäksi on yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva neu- voa-antava komitea, jolla on eri tehtäväalue kuin hallin- tokomitealla ja jossa on 46 jäsentä ja 23 tarkkailijaa. Molemmat komiteat pitävät Brysselissä säännöllisesti kokouksia, joista aiheutuu kuluja. Kun otetaan huo- mioon hallinnoitavien hankkeiden lukumäärä sekä tarve laatia yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjel- man mukaiset poliittiset suuntaviivat, hallinnon kannalta voisi olla hyödyllistä yksinkertaistaa näitä tehtäviä, ja komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa arvioitava kummankin komitean toimintaa. 53. Vaikka komissio on tavallisesti toimittanut tiedot hallintokomitealle viikkoa ennen kokousta, tämä aika ei aina riitä siihen, että komitean jäsenet voisivat valmistella kokouksia asianmukaisesti. 50. Työllisyyttä koskevista yhteisöaloitteista (myös NOW-aloitteesta) tehdyistä 17 kansallisesta välivaiheen arviointikertomuksesta yksitoista laadittiin vuoden 1997 puoliväliin mennessä. Tilintarkastuksen aikana (vuoden 1997 lopussa ja vuoden 1998 alussa) kertomuksia ei vielä ollut käytettävissä Italian ja Kreikan osalta. Välivaiheen Teknisen avun antaminen 54. Komissio toteuttaa yhtäläisiä mahdollisuuksia kos- kevan toimintaohjelman päivittäisen toiminnan hallin- 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/33 noinnin alihankintana, mukaan lukien hankkeiden hallin- nointi ja varainhoidon valvonta. Yhtäläisiä mahdolli- suuksia koskevan toimintaohjelman vuosittaiset maksu- määrärahat ovat noin 6,5 miljoonaa ecua. Teknistä apua koskeva sopimus, joka on EU:n teknisen avun toimiston ainoa toiminta-ala, aiheuttaa vuosittain 3,1 miljoonan ecun kustannukset (43). Summasta 1,2 miljoonaa ecua koostuu henkilöstö- ja hallintokuluista. Tämä summa on suhteettoman suuri verrattuna ohjelmasta myönnettäviin varoihin. (Loput 1,9 miljoonaa ecua on tarkoitettu tie- donlevitykseen, seminaareihin ym. ) väksi. Erään toimiston emoyhtiön kanssa tehdyn henki- löstön antamista koskevan alihankintasopimuksen arvo oli sopimuksen ensimmäisen vuoden osalta 55 000 ecua, ja sopimuksen arvoa korotettiin toisena vuonna 164 450 ecuun. Sopimuksen mukaiset summat EU:n teknisen avun toimisto suoritti ilman emoyhtiön laatimaa laskua ja asianmukaisia todisteita, joilla olisi perusteltu sen henki- löstön käyttämä aika EU:n teknisen avun toimiston puo- lesta. Komissio on ilmoittanut tilintarkastustuomioistui- melle, että se on ryhtynyt toimenpiteisiin vaatiakseen tulevaisuudessa asianmukaisia todisteita. 55. Budjettikohdassa B3-4 0 1 2, joka kattaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman toimintaku- lut, asetetaan 1,75 miljoonan ecun enimmäissumma nii- den kulujen kattamiseksi, jotka aiheutuvat hankkeeseen erottamattomana osana kuuluvista ja hankkeen tavoit- teen saavuttamisen kannalta tarpeellisista selvityksistä, asiantuntijakokouksista, konferensseista ja kongresseista, tiedotuksesta ja julkaisutoiminnasta lukuun ottamatta toiminnan johtamisesta ja yleisestä hallinnoinnista aiheu- tuneita kuluja. Komission edellä mainituille toimille suo- raan varaamat maksusitoumusmäärärahat olivat vuonna 1997 1 386 526 ecua. Näiden maksusitoumusmääräraho- jen lisäksi toimintaohjelman kyseisiin toimiin käytettiin EU:n teknisen avun toimistolle osoitettu maksusitoumus- määräraha, jonka arvo oli 1 509 396 ecua. Tämän vuoksi 1,75 miljoonan ecun suuruinen enimmäismäärä ylitettiin noin 1,1 miljoonalla eculla. 56. Komissio tarkasti sopimuksen kesäkuussa 1997. Seurantatoimenpiteisiin oli ryhdytty erilaisten esiin tuotu- jen ongelmien ratkaisemiseksi, mutta jäljellä on vielä joitakin ongelmia, kuten esimerkiksi puutteet asiantunti- joiden kanssa tehtävissä alihankintasopimuksissa, valinta- menettelyjen avoimuuden puute ja kiinteämääräiset palk- kiot. 57. Teknisen avun tarjoamista koskeva tarjouskilpailu julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Kil- pailun voittaneen sopimuspuolen kanssa tehtiin vuoden sopimus, joka uusittiin neljästi vuoden ajaksi sekä viiden- nen kerran puoleksi vuodeksi (yhteensä siis 5,5 vuodeksi). Sopimuksen kokonaisarvo oli 16,8 miljoonaa ecua. Komission sopimuksen ehdot ovat epäselvät. Kuten komissio on itse huomauttanut oman tilintarkastuksensa yhteydessä, se on sitoutunut maksamaan sopimuksessa ilmoitetun summan, mutta ei kuitenkaan ole määritellyt sitä, miten sopimuksen mukaiset kulut lasketaan. Tämä on johtanut viivytyksiin EU:n teknisen avun toimiston esittämien maksuvaateiden käsittelyssä. Maaliskuussa 1998 komissio ei ollut vielä määrittänyt 18. heinäkuuta 1997 päättyneen ensimmäistä vuotta koskevan sopimuk- sen mukaisesti maksettavan summan suuruutta. 58. EU:n teknisen avun toimisto antoi toimintaohjelman hallinnoinnin osittain erään toisen alihankkijan tehtä- (43) Anima (Euroopan taloudellinen etuyhtymä). 59. Ensimmäinen komission ja sopimuspuolen välinen sopimus, jossa EU:n teknisen avun toimisto nimetään sopimuspuoleksi, allekirjoitettiin 19. heinäkuuta 1996. Samana päivänä tehtävään nimitetyn toimiston johtaja allekirjoitti kuukausiarvoltaan 31 500 Ranskan frangin suuruisen sopimuksen, jolla toimistolle palkattiin koordi- naattori, johtajan kanssa arvoltaan vuodessa 85 000 ecun suuruisen sopimuksen hallintopalvelujen suorittamisesta. Tällaisiin sopimusjär- jestelyihin liittyy selviä taloudellisia riskejä. Tilintarkas- tustuomioistuin suosittaa, että Euroopan taloudellisen etuyhtymän hallintoneuvosto allekirjoittaisi sellaiset sopi- mukset. joka allekirjoitti toimiston 60. Edellä mainitun koordinaattorin työsopimuksen en- simmäisen vuoden osalta komission ja EU:n teknisen avun toimiston tekemän sopimuksen ecumääräisen sum- man ja toimiston kanssa tehdyssä työsopimuksessa Rans- kan frangeina ilmoitetun summan välinen erotus suoritet- tiin sopimuskauden jälkeen. Tämä maksu suoritettiin toisena emoyhtiölle, vuonna, eikä kyseiselle henkilölle. joka palkkasi koordinaattorin 61. Muut henkilöt saivat EU:n teknisen avun toimistolta sopimuksia tehtävien suorittamisesta. Heille maksettiin palkkiot bruttomääräisinä, eikä niihin liittynyt laskuja tai muita tyydyttäviä todisteita suoritetusta työstä. 62. EU:n teknisen avun toimisto tarkastaa hankkeiden varainhoidon valvonnan yhteydessä lopulliset kustannuk- sia koskevat ilmoitukset ja toimittaa ne hyväksyttäviksi komissiolle. Kokonaissumma maksetaan tämän jälkeen EU:n toimistolle, joka vuorostaan toimittaa sen kaikille sopimuspuolille. Tammikuuhun 1998 mennessä komissio ei ollut laatinut tehokkaita järjestelmiä jäljellä olevien summien suorittamiseksi. Suurin osa 68 hankkeesta oli saatu päätökseen 30. kesäkuuta 1997 mennessä. Komis- sio sai EU:n teknisen avun toimistolta maksuvaateen 28 hankkeesta vasta 16. joulukuuta. Ainoastaan 13 hank- keen vaateet oli suoritettu 1. huhtikuuta 1998 mennessä. Nämä viivytykset aiheutti tehoton hallinto, sillä komissio suorittaa maksut EU:n toimistolle vasta sitten, kun kaik- kien hankkeiden vaateet on vastaanotettu ja hyväksytty. C 393/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 63. Euroopan unioni ei ole lainkaan arvioinut kyseisten hankkeiden tuloksia. Arviointi rajoittui sopimuspuolen suorittamaan ”itsearviointiin”, joka sisältyi heinäkuussa 1997 toimitettuun loppukertomukseen. 64. EU:n teknisen avun toimisto osallistui myös 12 tutkimussopimuksen valintaan (noin 100 hakijan jou- kosta), jotka rahoitettiin yhtäläisiä mahdollisuuksia kos- kevan toimintaohjelman varoista ja joita tehtiin eri aiheista. Erään sopimuksen alaisesta tutkimuksesta vas- taava ranskalainen yliopiston professori oli ollut vuotta ennen sopimuksen allekirjoittamista hallituksen jäsenenä toisessa niistä yhdistyksistä, jotka perustivat yhdessä EU:n teknisen avun toimiston. Tässä tapauksessa EU:n teknisen avun toimiston olisi pitänyt ilmoittautua esteelli- seksi. Vaikka sopimus tehtiin erään Ranskan yliopiston kanssa, maksut osoitettiin suoraan kyseiselle henkilölle. 65. Komission pyynnöstä EU:n teknisen avun toimisto teki myös yhteensä 365 000 ecun arvosta sopimuksia muutamien tasa-arvo- ja oikeudellisten asiantuntijoiden kanssa. Maksut suoritettiin vaiheittain sopimusehtojen mukaan ilman laskua tai vastaavanlaisia tositteita. Lisäksi jotkin maksut suoritettiin asiantuntijoille itselleen sen sijaan, että ne olisi suoritettu yliopistolle tai jollekin muulle elimelle, joka oli tehnyt sopimuksen asiantunte- muksen tarjoamisesta. Valtioiden rajat ylittävät toimet 66. Neuvoston yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toi- mintaohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen 15 joh- dantokappaleessa todetaan, että ”on syytä edistää - - - valtiosta riippumattomien järjestöjen - - - välistä kumppa- nuutta”. Tärkein peruste komission hallinnoimalle EU:n toimintaohjelmalle onkin ohjelman valtioiden rajat ylit- tävä ulottuvuus, koska ainoastaan se erottaa tämän toi- mintaohjelman alaiset hankkeet ESR:n yleisten ohjelmien kokeiluhankkeista (44). Suurimmassa osassa tarkastetuista yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman alaisista hankkeista kunkin osapuolen tehtäviä sekä hank- keen talousarvion kohdentamista ei ollut kuitenkaan yksi- löity selkeästi. Komissio olisi voinut käyttää sille annet- tuja toimeenpanovaltuuksia (44) asianmukaisten sääntöjen vahvistamiseksi. 67. Tietojen levittäminen valtioiden rajojen yli on yksi toimintaohjelman keskeisistä tavoitteista; tämä piirre vah- (44) Katso miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koske- vasta yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (1996—2000) 22 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn neuvos- ton päätöksen 95/593/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohta. (45) Neuvoston 22 päivänä joulukuuta 1995 tekemän päätöksen 95/593/EY 9 artikla. vistetaan hankkeiden kuvauksissa. Jäsenvaltioissa suorite- tut yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjel- man alaisten hankkeiden tarkastukset osoittivat kuiten- kin, että tietojen jakeluun osoitetut summat olivat riittä- mättömiä ja suhteettoman pieniä verrattuina hankkeen muihin kuluihin. Jos hankkeiden tuloksia ei pystytä jaka- maan, hankkeisiin kohdistetut investoinnit menevät suu- relta osin hukkaan ja hankkeiden vaikutukset jäävät hyvin vähäisiksi. EU:n teknisen avun toimiston toteuttama hankkeiden hallinnointi 68. Sopimuksen alussa EU:n teknisen avun toimisto jätti monessa tapauksessa vastaamatta sopimuspuolten esittä- miin kysymyksiin tai antoi opastusta liian myöhään. Tällaiset viipeet saattavat aiheuttaa sen, että sopimus- puolten on vaikea toteuttaa hankkeita menestyksellisesti. Tilanne on parantunut, kun EU:n teknisen avun toimisto on saanut kokemusta hankkeiden hoitamisesta. 69. Toimiston tekemien hankkeita koskevien sopimusten voimassaolo alkoi 1. lokakuuta 1996, mutta monessa tapauksessa ne allekirjoitettiin vasta joulukuussa 1996 tai tammikuussa 1997. Joissakin tapauksissa allekirjoituk- sista puuttui päiväys. Komission edustajat ovat todenneet, että aikarajoitteen vuoksi sopimuspäivämäärien aikaista- minen oli tarpeen, koska muussa tapauksessa vuosittaiset määrärahat olisivat saattaneet jäädä käyttämättä. Tämä on selvä epäkohta. Tämän epävarmuustekijän vuoksi sopimuspuolet eivät voineet sitoutua hankkeisiin, mikä vuorostaan aiheutti hankkeiden viivästymistä. 70. Sopimuksen myöhäisestä allekirjoittamisesta johtuva kolmen kuukauden viive erään saksalaisen hankkeen aloittamisessa vaikutti haitallisesti hankkeen tehokkuu- teen, joten vuoden 1998 alussa suoritetun tarkastuksen aikaan muut jäsenvaltiot eivät tienneet hankkeen tulok- sista, vaikka hyvin samanlaista hanketta oltiin toteutta- massa Alankomaissa. Tällaisissa tilanteissa on vaara, että EU:n myöntämiä varoja tuhlautuu. 71. Pitkän aikavälin suunnittelu on ollut puutteellista. Euroopan Iris-verkko, joka perustettiin komission toi- sessa toimintaohjelmassa (1988—1992), tähtäsi ammatil- lisesta koulutuksesta vastaavien elinten välisten yhteyk- sien tehostamiseen sekä naisten koulutusta koskevan asiantuntemuksen vaihtoon. Komissio lakkautti Iris- verkolle myönnetyn tuen vuoden 1995 puolivälissä. Samoin komission toisessa ja kolmannessa toimintaohjel- massa oli osallistuttu päiväkotiverkon yhteisrahoitukseen; tämä verkko lakkasi vuodet 1996—2000 kattavan yhtä- läisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman myötä. Komission kolmannessa toimintaohjelmassa perustettiin myös yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva asiantuntija- verkko, jonka toiminta lopetettiin yhtäläisiä mahdolli- suuksia koskevassa toimintaohjelmassa. Myös tällä het- kellä toteutettavan toimintaohjelman kohdalla pitkän aikavälin suunnittelun puute on johtanut varojen tuh- 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/35 laukseen; perustettu Internet-sivusto lakkautettiin vuoden 1997 puolivälissä; sivuston tänä aikana aiheuttamat kus- tannukset olivat noin 24 600 ecua. Kussakin esitetyssä tapauksessa sijoitusten tuottavuus oli siis heikko (tähän puutteeseen on kiinnittänyt huomiota myös talous- ja sosiaalikomitea) (46). 72. Tarkastuksessa kävi myös ilmi, että eräs konsultti oli palkattu kahdella sopimuksella konsultiksi sekä tämän lisäksi vielä eri sopimuksella hankkeen järjestäjäksi. Toteutettuja selvityksiä tarkasteltaessa havaitaan, että maksuja suoritettiin naisten tilannetta käsittelevien kerto- musten muunnelmista. Komission olisi tarkasteltava täl- laisen päällekkäisrahoituksen riskiä yhtäläisiä mahdolli- suuksia koskevassa toimintaohjelmassa. 73. Erään toisen hankkeen tavoitteena oli analysoida ja tehdä tunnetuksi Rooman peruskirjan yhtäläisiä mahdol- lisuuksia koskevia neljää sivua. Hankkeeseen palkattiin kahdeksan asiantuntijaa, mutta sopimuspuoli ei kyennyt antamaan selvitystä näiden asiantuntijoiden erillisistä teh- tävistä. Postituksesta ja tietojen syötöstä vastaaville asian- tuntijoille maksettiin viiden kuukauden ajalta (yhteensä 18 000 ecua) 2 300 osoitteen syöttämisestä sekä vastaa- vien osoitelappujen valmistelusta; tällainen osoiteluettelo oli kuitenkin jo laadittu ainakin yhdessä muussa yhtäläi- siä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman alaisessa hankkeessa. Lisäksi hankkeen vastuuhenkilön sekä hank- keen johtajan palkkaan käytettiin 30 600 ecua. PÄÄTELMÄT 74. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa tarkas- tuksessa ilmeni useita hyödyllisiä yhtäläisiä mahdollisuuk- sia edistäviä koulutustoimia, ja komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa edistynyt tasa-arvopolitiikan kehit- tämisessä ja toteuttamisessa. Kuitenkin yhtäläisiä mahdol- lisuuksia koskevan politiikan toteuttaminen ESR:n yleis- ten toimien, NOW-aloitteen ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman piirissä on ollut puutteellista. Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden ja hankkeiden osapuolten kanssa ponnisteltava enemmän tällä alalla asetettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi sekä yhteisön toimien vaikutusten tehostamiseksi. ilmeni, että komission on syytä 75. Tarkastuksessa parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan politiikan kehittämisen ja toteuttamisen kokonaisstrategiaa. Niin ikään ei ole onnistuttu määrittelemään selkeitä tavoitteita eikä poistamaan oikeudellisia epäselvyyksiä tekijänoikeu- desta sekä siitä, mihin määrään asti tiettyä ihmisryhmää suosivaa politiikkaa voidaan toteuttaa. 76. ESR:stä vastaavien komission yksiköiden ja sen tasa- arvoyksikön välinen koordinointi on riittämätöntä. Samoin tasa-arvoyksikön ja jäsenvaltioiden tasa-arvoval- tuutettujen väliset kuulemiset ja ohjaus ovat riittämättö- miä. Tämä sekä valtioiden rajat ylittävissä toimissa havai- tut ongelmat ovat estäneet parhaiden käytäntöjen hyö- dyntämisen EU:ssa. 77. Vaikka yhtäläisten mahdollisuuksien seurantaa ja arviointia ESR:n yleisissä toimissa koskevat komission aloitteet ovat olleet hyödyllinen edistysaskel, niiden vai- kutus on jäänyt vähäiseksi niiden myöhäisen aloituksen vuoksi (helmikuussa 1996). Lisäksi komission olisi yhteis- työssä jäsenvaltioiden kanssa varmistettava kattavien ja luotettavien tietojen saatavuus tulosten arviointia ja yhtä- läisiä mahdollisuuksia koskevan strategian kehittämistä varten. 78. Tilintarkastus toi esiin useita puutteita yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutettujen hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa. Nämä hankkeet muodos- tavat tällä hetkellä ainoastaan 1,6 prosenttia ESR:n kuluista. Olisi varmistettava, että näiden kulujen toivottu nouseminen 15 prosenttiin suunnitellaan selkeästi ja että kyseiset määrärahat kohdennetaan tarkasti. 79. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tarkastelee yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toiminta- ohjelman alaisen teknistä apua koskevan sopimuksen toimintaa, mukaan lukien hankkeiden valintamenettely sekä sopimusehdot. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. ja 15. loka- kuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN Presidentti (46) Komission välikertomus, joka koskee tiedonantoa ”Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan toimintaan kaikilla aloilla”. KOM(98) 122 lopullinen, 4. maaliskuuta 1998. ja C 393/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 KOMISSION VASTAUKSET JOHDANTO Naisten asema työmarkkinoilla 6. Neuvosto otti tilintarkastustuomioistuimen mainitse- mien suositusten lisäksi esiin kolmannen tavoitteen, joka koskee naisten ja miesten työelämään palaamisen helpot- tamista sekä urakehityksen edistämistä työelämästä pois- saolon jälkeen. — Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat koulutus- toimien liitännäistoimenpiteet (kuljetuksen järjestämi- nen, lastenhoito) ovat tukikelpoisia ESR:ssä. Joissakin tapauksissa saattaa käydä niin, että ammatillisen kou- lutuksen tuntikustannuksia kuvaavissa asteikoissa ei oteta huomioon liitännäistoimenpiteistä, kuten lasten- hoidosta, aiheutuvia kustannuksia. Komissio on tilin- tarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että nämä kustannukset olisi kuitenkin otettava huomi- oon. YHTEENVETO HUOMAUTUKSISTA 8. sopimuksen määräykset, direktiivit — Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet ovat olleet yhteisön politiikan painopistealue useiden vuo- sien ajan. Toiminta yhtäläisten mahdollisuuksien alalla käsittää oikeudellisia toimenpiteitä (kuten Ams- terdamin ja komission tiedonannot), hallinnollisia toimenpiteitä (kuten yksiköiden välinen yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä ryhmä ja tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten ryhmä, joiden toimintaan komission kaikki yksiköt osallistuvat) ja työvälineiden (kuten jonka sukupuolivaikutusten arviointiopas, avulla arvioidaan rakennerahastoista rahoitettavien toimenpiteiden yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä vaikutuksia) kehittämistä. Näihin toimenpiteisiin liit- tyy lisäksi erittäin tehokas koko Euroopan unionin kattava tiedotuspolitiikka. Etenkin valtavirtaistamista (mainstreaming) (1) korostavan lähestymistavan käyt- töönotto on johtanut siihen, että yhtäläiset mahdolli- suudet ovat entistä paljon näkyvämmin mukana yhteisön toiminnassa (työllisyyspolitiikan suuntaviivat ja rakennerahastojen uudistamista koskevat ehdotuk- set). — Sekä Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia yhteisön ohjelmia on sää- dösten mukaan arvioitava säännöllisesti. Arviointeja suoritetaan tämän mukaisesti myös yhtäläisiä mahdol- lisuuksia koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa. Käytettävissä olevista tuloksista voidaan mainita luonnollisesti edellisten ohjelmien arvioinnit (yhtäläi- siä mahdollisuuksia koskevan kolmannen toimintaoh- jelman arviointi ja ESR:n aihekohtainen arviointi vuo- delta 1993). Ainoa päätökseen saatettu nykyisten ohjelmien tuloksia koskeva arviointi on ESR:n väliar- viointi, joka saatettiin päätökseen maaliskuussa 1998. Komissio on koonnut katsauksen yhtäläisiä mahdolli- suuksia koskevissa kysymyksissä saavutetuista tulok- sista (2). (1) Eli naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttä- minen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla. (2) Euroopan sosiaalirahaston väliarviointeja koskevat päätelmät — osa VI: Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet ESR:n tukitoimissa. 9. NOW-hankkeiksi voidaan hyväksyä lopullisesti aino- astaan sellaiset hankkeet, joihin osallistuu vähintään yksi yhteistyökumppani jostakin toisesta jäsenvaltiosta. Rajat- ylittävyyden soveltamista käytännössä käsitellään myös tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa oppaassa. Oppaaseen sisältyy käytännön esimerkkejä ja suuntavii- voja, ja kansalliset tukea myöntävät tahot ovat jakaneet tätä opasta runsaasti hankkeiden johtajien käyttöön. Yhteisön toimintaohjelmassa neuvoston päätöksen 4 artiklaa täydennetään liitteellä, jossa annetaan yksityis- kohtaisempi kuvaus tukikelpoisista toimista sekä näihin toimiin liittyvästä rajatylittävyyden vaatimuksesta. Pää- töksen mukaisesti ohjelman lisäarvo syntyy hyviä käytän- tojä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien alalla koskevien tietojen ja kokemusten yksilöinnistä ja vaih- dosta. Ohjelman tukikelpoisuusvaatimukset täyttääkseen toimien on muun muassa tuotava lisäarvoa Euroopan unionin tasolla eli mahdollistettava tietojen rajatylittävä vaihto. Lisäksi rajatylittävyyden käsitettä kuvataan ja selitetään myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa ehdotuspyynnössä sekä hakijoille hakukaa- vakkeen kanssa toimitettavissa suuntaviivoissa (katso liit- teet, ehdotuspyynnön osa III, suuntaviivojen osa II). Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan yhteisön toiminta- ohjelman soveltamisala on huomattavasti ESR:n sovelta- misalaa laajempi. Sellaisia hankkeita, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia muualla kuin työmarkkinoilla, voidaan yhteisrahoittaa ainoastaan tästä toimintaohjel- masta. Toimintaohjelmasta saadaan siis selvää lisäarvoa. 10. — Kysymys hankkeiden johtajien käyttöön myönnettyjen määrärahojen maksamisessa ilmenneistä viipeistä on luonteeltaan erilainen NOW-yhteisöaloitteessa ja yh- täläisiä mahdollisuuksia koskevassa yhteisön toimin- taohjelmassa. Ensin mainitussa tapauksessa komissio vastaa ohjelmien eikä hankkeiden toteuttamisesta, minkä vuoksi määrärahat kulkevat jäsenvaltioiden 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/37 kautta. Rahoitusketju on pitkä, minkä vuoksi jäsen- valtioissa saattaa ilmetä viipeitä. Jälkimmäisessä tapauksessa hankkeita hallinnoi suoraan komissio, joka noudattaa maksujen suorittamista koskevia mää- räaikoja (katso jäljempänä vastaukset tilintarkastus- tuomioistuimen esittämiin huomautuksiin). ten mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön poli- tiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla antaman tiedon- annon (4) soveltamisessa. Opas on epävirallinen val- misteluasiakirja, eikä sitä ole suunnattu erityisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevista ESR:n toimista vastaaville virkamiehille. — NOW-aloitteen tapauksessa käytössä on erittäin kat- tava teknisen tuen rakenne, johon kuuluvat Brysselin toimisto, kunkin jäsenvaltion kansalliset toimistot ja jopa aluetoimistot joissakin jäsenvaltioissa. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevalle yhteisön toimintaohjel- malle on perustettu kyseisen ohjelman tarpeisiin mukautettu teknisen tuen rakenne. Komission suorit- taman tarkastuksen jälkeen niitä sopimusoikeudellisia määräyksiä, jotka sitovat komission yhtäläisiä mah- dollisuuksia koskevan teknisen avun toimistoon, muutettiin hallinnoinnin tason pa- rantamiseksi. toimintaohjelman ESR:N YLEISET TOIMENPIDEOHJELMAT Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian puuttu- minen 11. — Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toimenpideohjel- mia hallinnoidaan yhteistyössä yhtäläisten mahdolli- suuksien täytäntöönpanosta ensi kädessä vastuussa olevien jäsenvaltioiden kanssa. — Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi sovelle- taan todellista strategiaa, joka koostuu kolmesta osasta; nämä osat ovat ESR:n yleiset toimenpideohjel- mat, NOW-yhteisöaloite sekä yhteisön toimintaoh- jelma (katso johdanto). Tämänkaltainen kolmikanta- rakenne edellyttää moitteetonta koordinointia. — Komissio perusti vuonna 1996 koordinoinnin varmis- tamiseksi rakennerahastoista ja yhdenvertaisuudesta vastaavan alaryhmän (joka toimii yksiköiden välisen yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavan ryhmän alai- suudessa). Kyseinen ryhmä koostuu rakennerahasto- jen maantieteellisten yksiköiden edustajista sekä yhtä- läisistä mahdollisuuksista vastaavasta yksiköstä. Li- säksi tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virka- miesten ryhmä antoi 15. syyskuuta 1997 sukupuoli- vaikutusten arviointioppaan (3). Kyseinen opas kehi- tettiin välineeksi, jolla komission yksiköitä voidaan yleisesti tukea komission naisten ja miesten yhtäläis- — Vuoden 1997 lopussa 120 väliarviointikertomuksesta oli käytettävissä 118. Vaikka näissä kertomuksissa käsiteltiin yhtäläisiä mahdollisuuksia, suurimmassa osassa niiden käsittely oli todellakin yksinomaan mää- rällistä (eli niissä ilmoitettiin ESR:n toimiin osallistu- neiden henkilöiden lukumäärä). Vastaisuudessa kysy- myksen laadullista arviointia on syytä tehostaa esi- merkiksi yksilöimällä naisia työmarkkinoilla haittaa- via tekijöitä. 12. Valtavirtaistamista koskevia toimia tarkasteltaessa on otettava huomioon puolueettomuus, jota jäsenvaltiot ovat noudattaneet määritellessään käytännön menette- lyitä yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämiseksi toi- menpideohjelmiin sekä valitessaan seurantakomiteoiden jäseniä. Komissio oli tietoinen tavoitteen 4 täytäntöönpanoon liittyvistä vaikeuksista. Komissio oli ottanut asian esiin lukuisissa seurantakomiteoissa kohdistaakseen ponniste- lut ongelman ratkaisemiseen. Yhtenäisen ohjelma-asiakir- jan kattaman ajanjakson aikana saavutettiin merkittävää edistystä. Komissio jatkaa erittäin huolellista seurantaa nykyisen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ohjelmakaudella varmistaakseen, että kyseistä tavoitetta edistetään perus- teellisesti ja asianmukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käynnistivät äskettäin yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan aihekohtai- sen arvioinnin, jonka tulokset ovat käytettävissä vuoden 1998 syksyn alussa. 14. Koska mainitut ohjelmat ovat vielä kesken, niiden toteuttamisesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä. 15. Säännölliset kuulemiset yhtäläisistä mahdollisuuk- sista jäsenvaltioissa vastaavien virkamiesten ja komission välillä toteutetaan seuraavissa elimissä: — naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittele- vässä neuvoa-antavassa komiteassa, jossa kansalliset yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavat elimet ja yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaava komission yk- sikkö tapaavat säännöllisesti (5). Komitea koostuu kunkin jäsenvaltion edustajista, yhtäläisiä mahdolli- suuksista vastaavista kansallisista edustajista sekä työ- markkinaosapuolista. Komitea kokoontuu vähintään (3) Oppaan valmistelu muodosti osan valtavirtaistamista koske- van strategian täytäntöönpanoa; yksiköiden välinen yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä ryhmä hyväksyi kyseisen strate- gian 12. helmikuuta 1997. (4) KOM(96) 67, 21. helmikuuta 1996. (5) Komission päätös, tehty 19. heinäkuuta 1995, EYVL L 249, 17. 10. 1995. C 393/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 kolmesti vuodessa ja antaa lausunnon komission tie- donannosta sekä tarvittavasta yhteisön lainsäädän- nöstä antaen samalla tärkeitä alustavia neuvoja ja ohjeita komissiolle siitä, mitä lakiesityksiä jäsenvalti- oissa mahdollisesti hyväksytään. Näin on otettu käyt- töön kumppanuusmenettely jäsenvaltioiden kanssa. rakennetta koskevasta selvityksestä (8), joka toi esille kiin- toisaa tietoa sukupuolten välisestä palkkakuilusta. Ko- missio tukee kaikkia ponnisteluja sukupuolen huomioon ottavien tietojen julkaisemisen edistämiseksi. Tämän perusteella komissio ottaa mielellään vastaan lisää tilasto- tietoja jäsenvaltioiden toimivaltaisilta yksiköiltä. — naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koske- van yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelman (1996–2000) täytäntöönpanosta vastaavassa hallinto- komiteassa, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja joka kokoontuu säännöllisesti keskustelemaan yhteisön antamaa tukea koskevista yleisistä suuntavii- voista (6). 19. Komissio julkaisee vuosittain Työllisyys Euroopassa -kertomuksen, jossa keskitytään yksityiskohtaisesti työlli- syyden suuntauksiin. Lisäksi komissio julkaisee yhteisön toimintaohjelmaan liittyvän, sukupuolta ja työllisyyttä käsittelevän asiantuntijaryhmän kertomuksen, jossa käsi- tellään yksityiskohtaisesti työmarkkinoita. 16. Komissio on tietoinen tästä ongelmasta ja jatkaa ponnisteluja ongelman ratkaisemiseksi. 17. Komissio on kehittänyt yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävää politiikkaa koskevia valistustoimia, jotka on otettu huomioon määriteltäessä ESR:n yleisten toimenpi- deohjelmien toimenpiteitä. Tässä yhteydessä yhtäläisten mahdollisuuksien periaate näkyy ohjelma-asiakirjoissa kahdella tavalla: ensinnäkin tavoitteessa 3 tai tavoitteen 1 henkilöresursseja koskevassa osassa on perustettu nais- puoliseen väestöön kohdistettuja erityistoimia. Toiseksi yhtäläiset mahdollisuudet on otettu ohjelmien kaikki toi- menpiteet läpäiseväksi periaatteeksi. Useimmiten erityis- toimenpiteiden tarkoituksena on täydentää alojenvälistä lähestymistapaa, ja ne on tarkoitettu ensisijaisesti naisille, joiden osallistuminen työmarkkinoille on vaikeinta. 18. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema 1,6 pro- senttia edustaa ainoastaan yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tarkoitettuihin erityistoimenpiteisiin kohden- nettuja määrärahoja. Useimmiten näillä toimenpiteillä kuitenkin ainoastaan täydennetään ohjelmiin sisältyviä alojenvälisiä yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistoi- mia. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen myönnet- tyjen varojen kokonaismäärän selvittäminen edellyttää yhteisön alalla harjoitetun politiikan kummankin lähesty- mistavan huomioon ottamista. Naisten ja miesten yhtäläi- siä mahdollisuuksia koskevat tilastotiedot julkaistaan vuosittain komission vuosikertomuksessa naisten ja mies- ten yhtäläisistä mahdollisuuksista Euroopan unionissa. Kyseisessä julkaisussa annetaan kattava yleiskatsaus asi- aan liittyvistä viimeaikaisista tiedoista. Komissio antoi toisen kertomuksen (vuodelta 1997) 13. toukokuuta (7). Lisäksi Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) antaa säännöllisesti julkaisussaan Statistics in Focus tuo- reet tiedot naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuk- sista. Eurostat julkaisi vuonna 1997 tulokset palkkojen Naisten työttömyyslukuihin jäsenvaltioissa mahdollisesti vaikuttavat tekijät tunnetaan hyvin, ja ne ovat moninai- sia. Näitä tekijöitä ovat muun muassa työllistävät alat, koulutustaso, työntekijän asemaa koskeva joustavuus (kokopäivä- ja osa-aikatyö sekä epätyypilliset työsuhteet) ja hoitojärjestelyt. Vuosikertomuksessa naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista (ja erityisesti sen osissa 2 ja 3) nimetään ja tuodaan esiin koko joukko huomattavia tekijöitä, jotka synnyttävät työmarkkinoille sukupuolten välisiä kuiluja. Kaikkia tekijöitä ja aiheita ei kuitenkaan ole mahdollista vertailla tyhjentävästi selvityksen koh- teena olevien aiheiden laaja-alaisuuden, jäsenvaltioiden antamien tietojen epätasaisuuden sekä kertomuksen sup- peuden vuoksi. 20. Komissio vastasi Euroopan yhteisöjen tuomioistui- men antamaan Kalanken tuomioon antamalla 27. maalis- kuuta 1996 tiedonannon, jossa yksilöitiin joitakin nk. positiivisen syrjinnän malleja (KOM(96) 88 lopullinen). Lisäksi komissio hyväksyi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun direktiivin 76/207/ETY 2 artik- lan 4 kohdan muutosluonnoksen (KOM/96) 93 lopull. ); kyseinen direktiivin kohta oli Kalanken tuomion perusta. Muutoksen tarkoituksena oli selkeyttää sitä, että aliedus- tettua sukupuolta koskevaa positiivista toimintaa voidaan yleensä pitää asiasta annettujen EU:n säädösten mukai- sena, jos yksittäisen tapauksen erityiset olosuhteet otetaan huomioon. Luonnosta on käsitelty Euroopan parlamen- tissa ja neuvostossa, mutta siitä ei ole vielä tehty pää- töstä. Kokonaisarvioinnin puuttuminen 21. Komissio on varmistanut, että yhtäläisten mahdolli- suuksien huomioon ottaminen ESR:n ohjelmissa on yksi niistä seikoista, joihin hallintokomitean nimittämien ohjelmien arvioijien on kiinnitettävä huomiota. Tätä kysymystä on tarkasteltu ja siitä on esitetty huomautuk- sia lähes kaikissa väliarvioinneissa, joita puolestaan on käsitelty järjestelmällisesti hallintokomiteassa, kuten tilin- (6) Katso neuvoston päätöksen 95/593/EY 9 artikla, EYVL L 335, 30. 12. 1995, s. 37. (7) Tilastotietoja esitetään tekstissä ja liitteissä. (8) Espanjassa, Ranskassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningas- kunnassa, Statistics in Focus, nro 15/97. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/39 tarkastustuomioistuin Baijerin osalta toteaa. Yleiskatsaus tuloksista sisältyy Euroopan sosiaalirahaston väliarvioin- teja koskevien päätelmien osaan VI, jossa käsitellään miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia ESR:n tuki- toimissa. Kyseisen osan ensimmäinen luonnos oli saata- villa lokakuussa 1997. Komission ensimmäistä vuosiker- tomusta yhtäläisistä mahdollisuuksista ei tule pitää toi- mintaohjelman eikä ESR:n hankkeiden kokonaisarvioin- tina. 22. Kreikan työllisyysvirasto (OAED) on parhaillaan perustamassa aktiivisesta työllisyyspolitiikasta vastaavia työnvälityskeskuksia. Tämä erittäin merkittävä innovaa- tio vaikuttaa kiistatta myönteisesti yhtäläisten mahdolli- suuksien edistämiseen tähtäävään politiikkaan. Lisäksi Kreikassa ollaan toteuttamassa henkilöresursseja koske- vien toimenpideohjelmien arviointia, jonka perusteella tilintarkastustuomioistuimen esittämiin kysymyksiin voi- daan vastata. Arviointimittareita koskevan yleisen kysymyksen osalta seurantajärjestelmien arvioinnin kattaneessa väliarvioin- nissa havaittiin, että miehiä ja naisia koskevien seuranta- tietojen järjestelmällisessä jaottelussa oli edistytty huo- mattavasti. Arviointitulosten osalta komissio viittaa koh- dassa 20 mainittuihin selvityksiin ja muistuttaa, että nämä tulokset määräytyvät kansallisen ympäristön eri- tyispiirteiden sekä kunkin ohjelman alaisten ESR:n tuki- toimien mukaan. Komission yksiköiden toteuttaman väli- arviointien yhteenvedon perusteella arvioijien päätelmät voidaan jakaa viiteen suureen ryhmään sen mukaan, millaisia vaikutuksia toimilla oli naisten tilanteeseen. Eri- tyistoimet sisällytettiin samaan ryhmään valtavirtaistamis- periaatteen alojenvälisen soveltamisen arvioinnin kanssa. Yhteisrahoitus 23. Rakennerahastoista annetun puiteasetuksen (ETY) N:o 2081/93 13 artiklan 3 kohtaan ja yhteensovittami- sesta annetun asetuksen (ETY) N:o 2082/93 17 artiklan 2 kohtaan ei kumpaankaan sisälly säännöksiä ammatilli- sesta koulutuksesta aiheutuvien kustannusten tukikelpoi- sen osuuden enimmäismäärästä. Kohtien nojalla tukikel- poisiin kustannuksiin sisältyvät myös tukikelpoisista toi- mista hyötyvien henkilöiden korvaukset (asetuksen (ETY) N:o 2084/93 2 artikla). On ilmeistä, että tällainen määrä- rahojen myöntäminen on hyväksyttävää ainoastaan, jos kustannukset on suhteutettu ammatilliseen koulutukseen käytettyyn todelliseen tuntimäärään. Tällainen korvaus voidaan maksaa työttömälle joko työttömyyskorvauksena tai toimeentulotukena. Lisäksi kansallisten tai yhteisön viranomaisten suoritta- essa tilintarkastuksen tarkastus koskee kaikkia menoja, koulutettavien korvaukset mukaan luettuina. 24. ESR:n yhteisrahoittamiin toimiin osallistuvat henki- löt voivat aina saada korvauksen osallistumisestaan kou- lutuskurssiin, vaikka heillä ei enää olisikaan oikeutta työttömyyskorvaukseen. Joissakin harvoissa tapauksissa on kuitenkin totta, että hankkeiden johtajat saattavat saada taloudellista etua suosimalla työttömyyskorvausta saavia osallistujia. Komissio toteuttaa tarvittavat valistus- toimet niissä jäsenvaltioissa, joita kyseinen käytäntö kos- kee. 25. Liitännäistoimenpiteet katsotaan ESR:ssä tukikelpoi- siksi. Harvoissa tapauksissa saattaa olla niin, että itse asiassa ammatillisen koulutuksen tuntikohtaisissa kustan- nustaulukoissa ei oteta huomioon liitännäistoimenpiteitä, kuten tilintarkastus- tuomioistuimen tavoin, että nämä kustannukset olisi kui- tenkin otettava huomioon. lastenhoitoa. Komissio katsoo NOW-TYÖLLISYYSALOITE NOW -aloitteen tilanne 27. Koska ohjelmakaudet seuraavat toisiaan keskeytyk- sittä ja koska ohjelmakauden 1994 1999 valmistelu alkoi ennen vuosien 1990-1993 aloiteohjelmien päättymistä, jälkiarviointien tuloksia ei ole käytettävissä. Tähän vai- kuttaa myös se, että rakennetoimien pitkän aikavälin vaikutukset voidaan havaita vasta useita vuosia toimen päättymisen jälkeen. Toisaalta väliarvioinnin tulokset ja vastaavasti vuosien 1990–1993 NOW-ohjelmien loppuar- vioinnin tulokset olivat käytettävissä valittaessa Emplo- yment-NOW -aloitteen toisen vaiheen hankkeita vuonna 1997. Ranskassa ensimmäisellä ohjelmakaudella kullakin yh- teisön aloiteohjelmalla oli oma teknisen avun toimisto. NOW-aloitteessa toimistona toimi naisten oikeuksista vastaava yksikkö. Seuraavalle ohjelmakaudelle Ranskan viranomaiset ovat valinneet yhteisön tukikehyksen hyväk- symisen jälkeen ja tarjouskilpailun perusteella kaikille yhteisön aloiteohjelmille yhteisen teknisen avun toimis- ton. Naisen oikeuksista vastaava yksikkö on siis luopunut tästä tehtävästä. Tilintarkastustuomioistuimen mainitse- jääneet mana siirtymäaikana suoritettiin maksamatta osuudet. NOW-aloitteen toteutus 28. Komissio suoritti 29. joulukuuta 1994 Ranskalle alustavan maksun, joka vastasi 50:tä prosenttia ensim- mäisen vuoden toimintaan aloitteessa tarkoitetusta vuo- tuisesta kokonaismäärärahasta. Komissio myöntää, että Ranskan maksumenettelyt ovat liian hitaat, mutta panee kuitenkin merkille, että tilintar- kastustuomioistuimen suorittaman tarkastuksen ajankoh- tana kaikki NOW-ohjelman edunsaajat olivat saaneet vähintään yhden maksuerän ESR:stä (vuoden 1995 koko erän sekä vuoden 1996 ensimmäisen ennakon). C 393/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 29. Yleensä hankkeet käynnistettiin sen jälkeen, kun kansallisilta viranomaisilta oli saatu lopullinen hyväk- syntä. 30. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema tilanne ei koske ainoastaan NOW-aloitetta. Komissio tunnustaa, että Italiaa koskevien ESR:n yhteisrahoittamien hankkei- den kansallisen yhteisrahoituksen saamisessa käyttöön oli viipeitä vuosina 1994 ja 1995. Näiden vuosien jälkeen tilanne on kuitenkin korjaantunut. kurssiin osallistuneisiin harjoittelijoihin vaan niiden vai- kutus ulottuu kaikkiin nykyisiin ja tuleviin harjoittelijoi- hin, jotka hyötyvät tästä hankkeesta saaduista opeista ja osallistuvat työmarkkinapolitiikan kehittämiseen Yhdisty- neessä kuningaskunnassa ja muissa jäsenvaltioissa. Valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden soveltaminen 33. Komissio on tietoinen siitä, että rajatylittävän ulot- tuvuuden soveltamisessa on vielä parantamisen varaa. Italian kansallisen yhteisrahoituksen käyttöön saami- 31. sessa ilmenneitä viipeitä koskevat ongelmat ovat sittem- min ratkenneet (katso vastaukset kohtiin 7. 54 ja 7. 57 tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varain- hoitovuodelta 1996). 34. Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman yhteis- työkumppanuuden tarkoituksena oli kartoittaa erilaisten järjestöjen ja NOW-aloitteen mahdollisten soveltamisalo- jen monimuotoisuutta. Komission ehdotuksen mukaisesti jäsenvaltiot hyväksyi- vät NOW-aloitteen toista vaihetta (1997–1999) varten yhteisen aikataulun valintamenettelyn eri vaiheille; aika- tauluun sisältyvät määräajat hakemusten jättämiselle, jäsenvaltioiden suorittamalle arvioinnille ja alustavalle valinnalle, vaihe ulkomaisten yhteistyökumppanien etsi- miselle sekä hankkeiden lopullinen valinta. Kaikki jäsen- valtiot suostuivat soveltamaan sovittua aikataulua ja onnistuivat muutamaa jäsenvaltiota lukuun ottamatta noudattamaan aikataulua samaan tahtiin. Yhteisen aikataulun huomattavin etu koskee rajatylittä- vyyttä. Yhteiseen aikatauluun pyrkivään lähestymistapaan kuului osana myös useimpien jäsenvaltioiden tekemä sitoumus siitä, että hakijoilta edellytetään ainoastaan ilmoitusta pyrkimyksestä rajatylittävyyteen sen sijaan, että ne olisi velvoitettu ilmoittamaan hakemuksissaan suunniteltujen yhteistyökumppaneidensa nimet. Tämän mukaisesti alustavasti valittuja hankkeita autettiin yhteis- työkumppaneiden etsintävaiheen aikana yhteistyökump- panuuden muodostamisessa toisten alustavasti valittujen hankkeiden kanssa. Näin kaikki toisen vaiheen hankkeet ja yhteistyökumppanuudet käynnistyivät samoihin aikoi- hin. 32. Yksi Employment-aloitteen ensisijaisista tavoitteista on se, että jäsenvaltioiden ohjelmissa tuetaan koordinoi- tua paikallistason lähestymistapaa ja saadaan näin kaikki olennaiset toimijat mukaan. Käytännössä tämä tarkoittaa sellaista bottom up -lähestymistapaa, jossa hankkeet syn- tyvät paikallistasolla havaituista tarpeista ja niiden toteut- tamisesta vastaavat järjestöt, jotka toimivat kohderyh- miensä lähellä ja ymmärtävät kohderyhmien pyrkimyk- siä. 35. Komissio oli tietoinen näistä ongelmista, joita useim- missa jäsenvaltioissa ilmeni Employment-NOW -aloitteen hankkeiden ensimmäisen vaiheen valintamenettelyssä. Tämän vuoksi komissio ehdotti NOW-aloitteen toiseen vaiheeseen (1997–1999) edellä kohdassa 31 kuvattua yhteistä aikataulua ja valintamenettelyä. 36. Vaikka rajatylittävyys on ohjelmaan osallistumisen olennainen edellytys, on kunkin jäsenvaltion vastuulla varmistaa oman valintamenettelynsä aikana, että hank- keelle hyväksyttyyn talousarvioon sisältyy riittävät mää- rärahat ehdotettuja rajatylittäviä toimia varten. Kutakin yhteistyökumppanuutta kannustetaan laatimaan rajatylit- tävää yhteistyötä koskeva työohjelma sekä määrittämään kunkin yksittäisen hankkeen vastuualueet kyseisen työoh- jelman eri osa-alueille. Komissio lujittaa ponnistelujaan tämän käytännön yleistymiseksi jäsenvaltioissa. Komissio muistuttaa kuitenkin siitä, että kunkin yhteisrahoitusta saaneen yhteistyökumppanin on selvitettävä oma osuu- tensa hankkeen aineellisesta ja rahoituksellisesta toteu- tuksesta hankkeen valinneelle kansalliselle viranomai- selle. 37. NOW-hankkeita ohjaavat hankkeiden johtajat, jotka ovat yleensä koulutuslaitoksia tai paikallisviranomaisia. Hankkeiden johtajina niillä olisi oltava selkeä organi- saatiorakenne, jolla varmistetaan selkeä vastuu hank- keesta. Yhteistyökumppaneiden on itse järjestettävä eri hankkei- den rajatylittävän yhteistyökumppanuuden työmenetel- mät. Jotkin yhteistyökumppanit ovat osoittaneet joukos- taan johtavan yhteistyökumppanin. Komissio katsoo kui- tenkin, että tällaisen menettelyn on säilyttävä hankkeisiin osallistuvien yksittäisten yhteistyökumppaneiden oikeu- tena, eikä siitä pidä tehdä pakollista. Aloitteessa pyritään kokeilemaan innovatiivisia menetel- miä koulutuksen, neuvonnan, ohjauksen ja avun antami- sessa, kehittämään yritysten perustamiseen liittyviä inno- vatiivisia oppimateriaaleja, verkostoja ja toimia sekä var- mistamaan se, että nämä innovaatiot valtavirtaistetaan. Kyseisten hankkeiden tulokset eivät näin ollen rajoitu 38. Tietyissä tapauksissa yhteistyökumppanit valitaan viestinnän sujuvuuden perusteella. Tämän vuoksi ei ole kovinkaan yllättävää, että hankkeille etsitään yhteistyö- kumppaneita jäsenvaltioista, joiden kieli on hankkeen omalle kielelle sukua, tai jäsenvaltioista, jotka sijaitsevat 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/41 lähellä. Lisäksi on muistettava, että vaikka jäsenvaltioiden ja yhteisön teknisen avun toimistot pyrkivät saattamaan yhteen samaan aihepiiriin liittyvät hankkeet, yhteistyö- kumppanuuden muodostaminen sekä toivottavista työs- kentelykumppaneista päättäminen kuuluu viime kädessä hankkeisiin osallistuville henkilöille. 39. Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näke- mykseen siitä, että rajatylittävyyden perusteella tukikel- poisiksi katsottavat kulut olisi määriteltävä tarkemmin. Tämän vuoksi komissio harkitsee parhaillaan uuden tuki- kelpoisia kuluja koskevan tiedotteen laatimista. Komissio on lisäksi samaa mieltä tilintarkastustuomiois- tuimen kanssa siitä, että on tarpeen hyväksyä uusi tämän- kaltaisiin hankkeisiin mukautettu tarkastusmenetelmä. Komission yksiköt ovat vuoden 1998 alusta suorittaneet tarkastuksia kaikkien niiden yhteistyökumppaneiden osalta, jotka osallistuvat useisiin komission valitsemiin hankkeisiin. 40. Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen yleiseen huomautukseen. Hankkeiden valinnasta vastaavien kan- sallisten viranomaisten on varmistettava, ettei tällaista tilannetta pääse syntymään. Tilintarkastustuomioistuin mainitsee Ranskassa toteute- tun Leonardo-ohjelmaan kuuluvan hankkeen, jossa vaih- dettiin kaksi insinööriä ranskalaisen hankkeenjohtajan ja belgialaisen kouluttajan välillä. Ranskalainen insinööri antoi lisäksi opetusta NOW-hankkeessa. Kokemus, jonka kyseinen insinööri oli saanut Belgiassa Leonardo-hank- keen alaisuudessa, hyödytti eittämättä epäsuorasti insi- nöörin NOW-hankkeen alaisuudessa kouluttamia henki- löitä. Komissio tutkii tätä tapausta yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa. 41. Koska hankkeet hyväksytään kansallisella tasolla, teollis- ja tekijänoikeuteen liittyvät kysymykset kuuluvat kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön alaisuuteen. Tekninen apu 42. Ensimmäisen vaiheen hankkeista ja yhteistyökump- toisen vaiheen paneista (1997–1999) hankkeista osoittautui tarpeelliseksi koota tietokanta, jota voidaan päivittää jatkuvasti. luettelo, mutta julkaistiin Teknisen avun toimisto laati toisen vaiheen hankkeista erityisen tietokannan, johon kaikkien hankkeiden yksi- tyiskohtaiset tiedot syötettiin välittömästi hankkeiden alustavan valinnan jälkeen. Tietokanta oli käytettävissä yhteisessä aikataulussa (katso edellä kohta 31) määritel- tynä hankkeiden alustavan valinnan ajankohtana, ja kai- kille jäsenvaltioille toimitettiin hyvissä ajoin tarvittavat ohjelmistot valittuja hankkeita koskevien tietojen syöttä- miseksi tietokantaan välittömästi valinnan julkistamisen jälkeen. 43. Saavutettujen tulosten levittämiseksi on käytettävissä lukuisia järjestelmiä: 1. Kunkin hankkeen velvollisuutena on hoitaa tulostensa levittäminen. Se tapahtuu yleensä paikallisesti, mutta joskus myös kansallisesti tai jopa Euroopan laajui- sesti. 2. Kansalliset viranomaiset ovat vastuussa levittämistä ja valtavirtaistamista koskevan kansallisen suunnitelman laatimisesta. Siihen kuluu myös kyseisten toimien kohderyhmien selkeä määrittely ja aikataulun laa- dinta. Jäsenvaltiot järjestävät NOW-aloitteen paino- pistealueiden mukaiset aihekohtaiset toimet, joihin liittyy laajalti levitettäviä julkaisuja ja muita tuot- teita. 3. NOW-hankkeen ensimmäisen vaiheen aikana saavute- tuista tuloksista keskusteltiin vuonna 1997, ja niitä lujitettiin NOW-hankkeen alaisessa yritysten perusta- mista käsittelevässä Euroopan laajuisessa työryh- mässä (9). Komissio on perustanut tänä vuonna yhdeksän erillistä aihekohtaista työryhmää yhteis- öaloitteiden, NOW-aloite mukaan luettuna, tulosten kehittämistä ja levittämistä varten. Kyseiset ryhmät antavat virikkeitä sekä komission että jäsenvaltioiden laatimiin erityisiin ja yleisiin julkaisuihin sekä järjestä- laajuisia tiedotustilaisuuksia taikka vät Euroopan osallistuvat tällaisiin tilaisuuksiin. 44. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema tilanne on ollut mahdollinen joidenkin tarkastettujen hankkeiden johtajien kohdalla, vaikka jäsenvaltioissa on kansallisia ja jopa alueellisia teknistä apua myöntäviä toimistoja. Eräässä Ranskassa laaditussa arviointikertomuksessa ko- rostettiin hankkeiden johtajien ja teknisen avun toimiston välisen yhteydenpidon puutetta, mikä johti tällä hetkellä erittäin aktiivisesti toimivan teknisen avun toimistojen alueverkoston perustamiseen. Jäsenvaltioita koskevat huomautukset Italian toimenpideohjelmassa oli ensimmäisessä vai- 45. heessa tarkoitus luoda edellytykset sille, että tuki voitai- siin kohdistaa entistä paremmin edunsaajille. Tämän vuoksi hankkeissa pyrittiin ensiksi tehostamaan järjestel- mien sekä tukea välittävien laitosten toimintaa. 46. Koska joidenkin yksiköiden yksityistäminen saattaa tuoda mukanaan henkilöstön supistamisen vaaran, tämänkaltainen koulutus voidaan katsoa perustelluksi. Vaikka henkilöstön (kyseiset henkilöt eivät ole virkamie- hiä) määrän supistaminen tapahtuisi ainoastaan kunnalli- (9) Työryhmän toiminta johti Euroopan laajuiseen seminaariin Naisyrittäjät Euroopassa (Female Entrepreneurship in Eu- rope). Tämän aihekohtaisen seminaarin tulokset sekä ehdo- tus hyvän käytännön eurooppalaiseksi malliksi sisältyvät kesällä 1998 annettuun yksityiskohtaiseen kertomukseen. C 393/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 sesti, se on kaikesta huolimatta otettava huomioon. Nais- puolisten työntekijöiden saama ammattitaito vähentää merkittävästi heihin kohdistuvaa työttömäksi joutumisen riskiä, ja sillä voidaan turvata työnsaantimahdollisuudet irtisanomisen jälkeen. Vuoden 1996 vuosikertomusta koskevat tilintarkastus- tuomioistuimen huomautukset liittyivät tavoitteeseen 4 eivätkä NOW-aloitteeseen, joka kattaa yhteisön koko alueen erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2084/93 1 artiklan d kohdan perusteella. 47. Kyseinen koulutustoimi toteutettiin henkilökohtai- sina opastustunteina. Tunteja annettiin osallistujien tarpeiden ja heidän päte- vyystasonsa mukaan. Kaikkien koulutettavien ei siis ollut välttämätöntä osallistua kaikkiin opetusjaksoihin. Osallistujat valittiin heidän yrityssuunnitelmiensa perus- teella. On aivan tavallista, että liiketoimintaa koskevien säännösten sekä neuvotteluissa Ranskan ulkopuolisten tavarantoimittajien ja yhteistyökumppaneiden kanssa tar- vittavien taitojen opettamiseksi järjestetään opintomat- koja ulkomaille. 48. Komissio tulee seurantakomitean seuraavassa ko- kouksessa kannustamaan saman aihepiirin NOW-hank- keiden ja valtavirtaistamista koskevien hankkeiden johta- jien välistä yhteydenpitoa. 49. Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomat Espanjaa ja Ranskaa koskevat epäkohdat on korjattu. 50. Tiettyjen arviointikertomusten viivästyminen ei estä- nyt komissiota parantamasta rajatylittävyyden sovelta- mista hankkeiden valintamenettelyn toisessa vaiheessa. YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA KOSKEVA TOIMINTA- OHJELMA KAUDELLE 1996–2000 51. — Kuten vastauksessa kohtaan 1 todetaan, yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman tavoit- teet on määritelty selkeästi, ja ne eroavat ESR:n toiminta-aloista. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman soveltamisala on ESR:n soveltamis- alaa huomattavasti laajempi. Toimintaohjelmaan si- sältyy toiminta, joka koskee tavoitteita sellaisten väli- neiden ja menettelyiden kehittämiseksi, joilla yhtäläi- siä mahdollisuuksia voidaan panna täytäntöön valta- virtaistamista korostaen. Lisäksi ohjelmassa edistetään sukupuolitasapainoa päätöksenteossa ja tasa-arvo- oikeuksien noudattamista edistävien olosuhteiden syn- tymistä. Ohjelman ensisijaisena tavoitteena on hyviä käytäntöjä koskevien tietojen ja kokemusten vaihto, kehittäminen ja siirto kaikilla aloilla, kun taas ESR:stä myönnetyllä rahoituksella pyritään kokeile- maan ja panemaan täytäntöön työllisyyteen ja työ- markkinoihin liittyviä toimenpiteitä. — Hankkeet ovat yleensä korkeatasoisia niin sisällön, hankkeiden johtajien pätevyyden kuin saavutettujen tulostenkin kannalta. Komissio käsittelee väitettyjä rajatylittävyyttä koskevia puutteita kohdassa 9. Ohjelman hallinnointikuluja käsi- tellään vastaavasti kohdassa 54. Toimintaohjelman hallinnointi 52. Neuvoa-antava komitea on perustettu vuonna 1981, ja se koostuu kunkin jäsenvaltion, yhtäläisiä mahdolli- suuksia edistävien kansallisten elinten sekä työmarkkina- osapuolten edustajista. Komitea mahdollistaa komission, jäsenvaltioiden ja muiden yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä vastaavien keskeisten toimijoiden välisen säännöllisen yhteydenpidon sekä Euroopan että jäsenval- tioiden tasolla. Jotkin kansalliset virkamiehet osallistuvat kumpaankin komiteaan. Komissio on tietoinen komiteoiden toiminnan aiheuttamista kuluista, ja tämän vuoksi se on pyrkinyt sijoittamaan komiteoiden kokoukset samoille viikoille ja näin supistamaan mainittuja kuluja mahdollisimman tehokkaasti. 53. Kokouksia varten valmistellut asiakirjat toimitetaan vastaanottajilleen yleensä viikkoa ennen kokousta. Hallintokomiteaa pidetään jatkuvasti ajan tasalla hank- keiden täytäntöönpanosta. Komitean kokousten aikana annettavien tietojen lisäksi kullekin komitean jäsenelle toimitetaan tiedoksi jäljennös hankkeen alkuperämaassa laaditusta hanke-ehdotuksesta. Lisäksi jäsenistä on laa- dittu postituslista, jonka ansiosta he saavat kaikki julkai- sut. Jäsenet saattoivat tutustua kaikkiin ohjelmaan osal- listuviin hankkeisiin myös jäsenille välittömästi julkaise- misen jälkeen toimitetun hankehakemiston ja vuosikirjan avulla. Teknisen avun antaminen 54. — Teknisen avun toimisto on eurooppalainen taloudelli- nen etuyhtymä (ETEY), jonka on perustanut kaksi yhteistyökumppania ja jonka tarkoituksena on vastata komission esittämiin tarjouspyyntöihin. Tämän vuoksi on odotuksenmukaista, että toimiston toiminta rajoit- tuu komission kanssa tehtyyn sopimukseen. Näin kuluja on myös helpompaa valvoa. — Lisäksi on otettava huomioon, että vuoden 1997 henkilöstö- ja hallintokulut olivat 1 010 337 ecua (tilintarkastustuomioistuimen ilmoittama 1,2 miljoo- nan ecun summa koskee maksusitoumusmäärära- hoja). Juuri vuoden 1997 todellisia hallintokuluja eli miljoonaa ecua on lähennettävä yhteisön toimintaoh- jelmassa vuoden aikana toteutuneisiin maksuihin eli 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/43 6,5 miljoonaan ecuun. Tämän perusteella tässä ohjel- massa vuonna 1997 toteutuneista kuluista 15,4 pro- senttia aiheutui ohjelman hallinnosta. Kyseistä osuutta voidaan pitää kohtuullisena. Suhde on edulli- sempi, jos lähtökohdaksi otetaan talousarviomäärära- hojen kokonaissumma, koska EU:n tuki muodostaa ainoastaan 60 prosenttia hankkeen kokonaistalousar- viosta. 55. On tarpeen erottaa selkeästi toisistaan: — avustavat toimet, joista hyötyy ensi sijassa komissio. Nämä menot olivat 1 509 396 ecua, eli 1,75 miljoo- nan ecun enimmäismäärä alitettiin. — toimet (julkaisut, tutkimukset, seminaarit ja työryh- mät), joista hyötyvät ohjelmien edunsaajat. Nämä menot, jotka eivät sisälly talousarviota koskeviin tilin- tarkastustuomioistuimen olivat 1 386 526 ecua. huomautuksiin, 56. Komissio jatkaa ponnistelujaan asiantuntijoiden kanssa tehtyjen sopimusten puutteiden (valintamenettelyn salassapito, kuluerittelyjen puuttuminen) korjaamiseksi. 57. Komission suorittaman tarkastuksen jälkeen sopi- mussäännöksiä mukautettiin ajanjaksolle heinäkuusta 1997 heinäkuuhun 1998. Tästä lähin sopimuksessa mää- rätään nimenomaisesti, että maksut suoritetaan sopimus- puolelle aiheutuneiden todellisten kulujen perusteella. Komissio suoritti ensimmäisen sopimusjakson jäljellä ole- van osuuden maksun huhtikuussa 1998 tarkastettuaan huolellisesti sopimuspuolen toimittamat kirjanpidolliset asiakirjat eli ajanjakson todellisten kulujen tilityksen, joka toimitettiin lopullisessa muodossaan komissiolle hel- mikuun 1998 puolivälissä. Tilintarkastaja vahvisti tämän tilityksen. 58. nan ja laadun suhde on komission kannalta edullinen ja jos moitteetonta varainhoitoa koskevien säännösten noudattaminen voidaan varmistaa. Komission on lisäksi valvottava näitä sopimuksia tarkkaan. Tilintar- tapauksessa kastustuomioistuimen mainitsemassa nämä edellytykset täyttyivät, koska alihankinnasta ETEY:lle aiheutuneet kulut olivat yhtä suuret kuin ne kulut, jotka olisivat aiheutuneet ETEY:n itse toteutta- masta palvelusta. — Ensimmäiselle vuodelle varatuista 55 000 ecusta käy- tettiin ainoastaan puolet. Määrärahojen käyttöaste sopimuksen toiselta vuodelta ei ole vielä tiedossa, koska sopimuksen voimassaolo ei ole vielä päätty- nyt. — Komissio totesi kesäkuussa 1997 toteuttamassaan tar- kastuksessa, että koska tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien kahden henkilön tarjoamat palvelut oli- vat sopimussäännösten mukaiset, maksut suoritettiin kyseisenä ajankohtana voimassa olleiden sopimus- säännösten mukaisesti. 59. Hankkeen johtaja ja hankkeen koordinaattori mai- nittiin ETEY:n tarjouspyynnön yhteydessä esittämässä ehdotuksessa, jonka komissio myöhemmin hyväksyi. Komissio on kuitenkin samaa mieltä tilintarkastustuo- mioistuimen kanssa siitä, että ETEY:n jäsenkollegion olisi mieluummin pitänyt allekirjoittaa näiden henkilöiden väliset sopimukset. 60. Tätä komission suorittaman tarkastuksen jälkeen esille tullutta seikkaa tutkitaan yksityiskohtaisesti, ja sen korjaamiseksi toteutetaan tarvittavat toimenpiteet. 61. Komission suorittaman tarkastuksen jälkeen vuonna 1997 otettiin sopimuksen tarkistamisen yhteydessä käyt- töön entistä parempi osallistujaluetteloa koskeva järjes- telmä, jonka ansiosta toimitetun palvelun todenmukai- suus voidaan varmistaa. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tapauksessa — joka kylläkin sattui komis- sion suorittaman tarkastuksen jälkeen — voidaan perus- tellusti vaatia, että palvelusta suoritetusta maksusta esite- tään tosite. Komissio sitoutuu suorittamassaan tarkastuk- sessa selvittämään, onko tästä vaatimuksesta poikettu (katso vastaus kohtaan 56). — ETEY käyttää alihankintaa pääasiassa neljällä alalla: työryhmien ja konferenssien järjestämisessä, tutkimus- ten toteuttamisessa, asiakirjojen julkaisemisessa sekä eräissä muissa toimissa (sihteerityöt, työntekijöiden palkkaus ja hankkeiden johtajien kanssa tehtyjen tiet- tyjen sopimusten hallinnollinen seuranta). Tällöin ETEY allekirjoittaa palvelusopimuksen. — Yksi näistä palvelusopimuksista tehtiin ETEY:n ja sen emoyhtiön välillä. Komissio katsoo, että tällaiset sopi- mukset voidaan hyväksyä, jos tarjotun palvelun hin- 62. Ohjelman ensimmäisen täytäntöönpanovuoden ai- kana suurta osaa hankkeen johtajien esittämistä tilityk- sistä oli täydennettävä, ja teknisen avun toimisto sekä komissio suorittivat näitä tilityksiä koskevia perusteellisia tutkimuksia. Lisäksi teknisen avun toimiston on pitänyt ottaa huomioon komission tarkastuksessaan laatimat suositukset. Tämän vuoksi maksut saatiin suoritettua kokonaan toukokuussa 1998. Komissio päätti muuttaa hankkeiden tilinpäätöksessä soveltamaansa menettelyä ja järjesti hankkeiden johtajille osoitetun tiedotustoimen komissiolle esitettyjen tilitysten tason nostamiseksi ja maksuviipeiden lyhentämiseksi. C 393/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 63. Komissio suorittaa ohjelman ulkoisen arvioinnin tar- jouskilpailumenettelyllä. Koska esitetyt ehdotukset eivät kuitenkaan ole täyttäneet asetettuja vaatimuksia, tarjous- kilpailua ei ole voitu ratkaista. Komissio aloittaa piak- koin uuden menettelyn riippumattoman arvioijan valitse- miseksi. 64. Tutkimusten alalla sopimuspuolten valintaa koske- vien päätösten teko kuuluu komission yksiköille. Tilintar- kastustuomioistuimen mainitsemassa tutkimuksessa sopi- mus tehtiin teknisen avun toimiston ja erään yliopiston välillä. Komissio huomauttaa ensiksikin, että tutkimuksen toteuttaminen ja siitä vastanneen professorin asemaan liittyvä tilintarkastustuomioistuimen huomautus liittyvät eri ajankohtiin. Toisekseen kyseisellä henkilöllä ei ollut komission ja kyseisen yliopiston välistä sopimusta allekir- joitettaessa minkäänlaisia suhteita yhteenkään ETEY:n jäsenjärjestöön. On totta, että maksut olisi pitänyt suorit- taa yliopistolle eikä suoraan kyseiselle henkilölle. Komis- sio suorittaa parhaillaan tähän asiaan liittyviä tarvittavia tutkimuksia. 65. Asiantuntijat toimittavat todisteeksi työstään toimin- takertomuksen teknisen avun toimistolle, mutta vastaa- vien kulujen erittelyjärjestelmää on vielä parannettava. Komission suorittamassa tarkastuksessa on pyritty tähän (katso vastaus kohtaan 56). On totta, että maksut olisi pitänyt suorittaa sopimuspuolelle (katso vastaus kohtaan 64). Valtioiden rajat ylittävät toimet 66. Komissio viittaa vastauksiinsa kohtiin 9 ja 51. Ohjelman tavoite on hyviä käytäntöjä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien alalla koskevien tietojen ja kokemusten vaihto. Rajatylittävä yhteistyö on keino kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, mutta määrärahojen myöntäminen kaikille yhteistyökumppaneille ei kuiten- kaan ole välttämätöntä. Rajatylittävyys on siis mahdol- lista ilman määrärahojen jakamista. Vaihto eri tavoittei- den (kuten kokemusten, tietojen, tulosten tai yhteisten toimien ja vastaavien) saavuttamiseksi voidaan toteuttaa monin tavoin kahdenvälisesti tai monenvälisesti ja joko määrärahat yhteistyökumppaneiden kesken jakamalla tai ne jakamatta jättämällä. 67. Komissio yhtyy näkemykseen, jonka mukaan tieto- jen levittäminen on ohjelman tärkeä tavoite. Tämän vuoksi ohjelman vuotta 1998 koskevaan työohjelmaan sisältyy erityisiä aloitteita ja tukia hankkeiden johtajien toteuttaman levitystoiminnan lujittamiseksi. Hankkeiden lisäksi tietoa levitetään erilaisten julkaisujen ja tiedotusvälineiden avulla sekä siten, että komissio osallistuu erilaisiin seminaareihin ja konferensseihin. Ohjelman postituslistalla on 7 000 osoitetta, joihin toimi- tetaan tietoa ohjelmasta ja kyseisten hankkeiden tulok- sista. Lisäksi on korostettava sitä, että tiettyjen hankkeiden pitkän keston vuoksi niistä saadut tiedot, tulokset ja tuotteet voidaan levittää vasta seuraavien sopimuskausien aikana. EU:n teknisen avun toimiston suorittama hankkeiden hallinnointi 68. Hankkeiden johtajat ovat päivittäin yhteydessä tek- nisen avun toimistoon. Teknisen avun toimisto toimittaa vastaukset hankkeiden johtajille tavallisesti kahdessa vuo- rokaudessa. 69. Komission aikataulu ohjelman käynnistämisessä oli erittäin tiukka: neuvosto teki päätöksen joulukuussa 1995 ja ohjelma alkoi vuodesta 1996. Tämän vuoksi kaikki vastaavat rahoitussitoumukset oli hyväksyttävä ennen vuoden 1996 loppua. Ohjelman valmisteluun yhdeksässä kuukaudessa sisällytettiin ohjelman hallinto- komitean perustaminen, keskustelu ohjelman suuntavii- voista kyseisessä komiteassa, ohjelman tavoitteiden teke- minen tunnetuiksi, hankkeita koskevan tarjouspyynnön esittäminen, saatujen hanke-ehdotusten valitseminen sekä rahoituspalvelujen ja jäsenvaltioiden edustajien suostu- mus valituille hankkeille. Toisena sopimusvuonna sovelletun aikataulun ja menette- lyn ansiosta ohjelman aloitusvuonna ilmenneet viipeet voitiin välttää. 70. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema Saksassa toteutettua hanketta koskeva sopimus allekirjoitettiin 13. joulukuuta 1996 ja ensimmäinen maksuerä suoritettiin 31. tammikuuta 1997. Kuuden viikon mittainen viive ei ylitä hankkeen johtajan ja teknisen avun toimiston sopi- muksen ehtoja. Hankkeen johtaja saattoi työohjelmansa päätökseen. On tärkeää panna merkille, että hanketta käsiteltiin alusta lähtien monivuotisena ja että sitä tuke- vien hankkeiden lisäarvioinnin ja hanketta koskevan esit- teen laajan levityksen suunniteltiin jatkuvan seuraavana toteuttamisvuonna. Hankkeen johtaja, jolla oli yhteistyökumppaneita kaikissa jäsenvaltioissa, vastasi itse kyseiseen hankkeeseen sisälty- vien toimien levittämisestä. Lisäksi yhteisöohjelman hal- lintokomitean jäsenet tiedottivat jäsenvaltioiden hallinto- viranomaisille hankkeeseen sisältyvistä toimista. Mainit- tujen levitystoimien ansiosta melko niukasti rahoitetussa 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/45 (alle 90 000 ecua) hankkeessa saavutettiin laaja maantie- teellinen kattavuus. On kuitenkin epärealistista odottaa, että muille jäsenvaltioille eli muiden jäsenvaltioiden erilai- sille järjestöille ja julkisille toimielimille tiedotettaisiin hankkeen toimista suoraan. tiedotusverkoston. Tietokannan perustaminen mahdollisti kyseisen peruskirjan levittämisen koko Euroopan uni- oniin. jatkuvuuteen ilmenee hyväksytyissä 71. Komissio toi ehdotuksessaan yhtäläisiä mahdolli- suuksia koskevaksi yhteisön toimintaohjelmaksi selkeästi esiin pyrkimyksensä käyttää hyväksi edellisten ohjelmien tuloksia mutta samalla uudistaa lähestymistapaansa. Pyr- kimys toiminta- aloissa ja yhteistyömuodoissa. Komissio ei kuitenkaan voi vuodesta toiseen tukea samojen järjestöjen samoja toimia. Koska toimintaohjelmien yhtenä tavoitteena on myös innovaation tukeminen, jostakin ohjelmasta innovatiivi- suutensa ansiosta tukea saaneet toimet voivat aivan hyvin myöhemmin olla oikeutettuja tukeen jollakin toisella yhteisön politiikan alalla. Näin on erityisesti tilintarkas- tustuomioistuimen mainitsemissa ammatillista koulutusta koskevissa toimissa, joita voidaan tukea Euroopan sosiaa- lirahastosta ja PO XXII:n ohjelmista. Komissio perusti toisen ja kolmannen toimintaohjelman aikana yhdeksän asiantuntijaverkostoa ja tuki niiden toi- mintaa. Uudelle ohjelmalle asetettujen tavoitteiden mu- kaisesti komissio katsoi, että näistä verkostoista saatuja kokemuksia voitaisiin kehittää eri tavoin, eikä tyytynyt toistamaan niitä samanlaisina. Komissio pyysi nykyisten verkostojen toimijoita esittämään hankkeita joko uudessa ohjelmassa tai yhteisön muiden politiikkojen ja toimien yhteydessä. 72. Kyseinen erittäin pätevä henkilö osallistui hankkei- siin konsulttina, jonka toimenkuva oli hyvin suppea, joten kokonaiskustannukset olivat 9 500 ecua. Konsultti oli mukana ohjelmassa pääasiallisesti siten, että hän suo- ritti tieteellistä tutkimusta ensimmäisen hankkeen yhtey- dessä (5 000 ecua). PÄÄTELMÄT 74. Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen huomautukset huomioon ja jatkaa ponnistelujaan kehit- tääkseen ja syventääkseen yhteisön toiminnan vaikutuksia yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. 75. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat säädökset muodostavat yhdessä selkeän ja johdonmukaisen koko- naisuuden, joka ilmentää todellista poliittista tahtoa. Näi- den asiakirjojen perusteella aloitettujen konkreettisten toimien ansiosta yhtäläisiä mahdollisuuksia on voitu kehittää merkittävällä tavalla, vaikka samalla on myön- nettävä, että kehitys on vasta alullaan. Koska hankkeet hyväksytään jäsenvaltioissa, teollis- ja tekijänoikeuteen liittyvät kysymykset kuuluvat kansallisen lainsäädännön alaisuuteen, eikä asiaan tämän vuoksi liity oikeudellista epävarmuutta. Komissio on lisäksi toiminut positiivisen syrjinnän alalla selkeästi ja rakentavasti (katso vastaus kohdassa 20). 76. Säännölliset neuvottelut kyseisten yhteisön yksiköi- den välillä sekä yhtäläisistä mahdollisuuksista jäsenvalti- oissa vastaavien henkilöiden kanssa (erityisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan yhteisön ohjelman ohjauskomitean ansiosta), teknisen avun toimistojen perustaminen yhteisön, jäsenvaltioiden ja jopa alueiden tasolla sekä hankkeiden johtajien tarpeisiin mukautetun aineiston laatiminen muodostavat kokonaisuuden, jonka avulla yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävien toimenpitei- den kehittymistä voidaan pitää yllä. Toisessa hankkeessa tämä konsultti osallistui ainoastaan kertomuksen laadintaan; kyseinen kertomus oli osa nais- ten asemaa päätöksenteossa käsittelevää kansallisten ker- tomusten sarjaa (4 500 ecua). Komission tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin antamista vastauksista käy ilmi, että rajatylittävyys ja hyvien käytäntöjen levittäminen ovat komission ensisijai- sia tavoitteita. Konsultti ei saanut korvausta osallistumisestaan kolman- teen hankkeeseen. 77. NOW-yhteisöaloitteen väliarvioinnit on toteutettu ja niiden tulokset on voitu ottaa huomioon aloitettaessa hankkeiden valinnan toista vaihetta. Komissio pyrkii saamaan keskeiset toimijat mukaan hankkeisiin, mutta samalla se varmistaa, että ketään ei aiheettomasti suosita yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. 73. Tässä hankkeessa yhteistyössä toimineet asiantunti- jat osallistuivat tähän konferenssiin, myötävaikuttivat rat- kaisevasti kumppanuuden kehittämiseen ja muodostivat Yhteisön toimintaohjelman tapauksessa on otettava huo- mioon, että vaikka komission vuosikertomusta yhtäläi- sistä mahdollisuuksista ei voidakaan pitää arviointikerto- muksena, se kuitenkin antaa jo nyt virikkeitä asiasta käytävään keskusteluun, ja sen avulla voidaan määritellä kehittämisen arvoiset politiikat entistä paremmin. Lisäksi komissio ja jäsenvaltiot voivat käyttää kertomusta lähtö- kohtanaan. Riippumattoman arvioijan valintamenettely on myös käynnissä. C 393/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 Käytettävissä on siis huomattavan paljon jäsenvaltioiden toimittamaa tietoa yhtäläisistä mahdollisuuksista, mistä on todisteena edellä mainittu vuosikertomus. rajoissa. Nämä määrittelyä koskevat toimet ovat yhtä tehokkaita ja tarpeellisia kuin määrärahojen lisäämistä koskevat toimet, vaikka niiden ilmaiseminen lukuina onkin huomattavasti vaikeampaa. 78. Yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävä yhteisön poli- tiikka on vasta alullaan, mutta se kehittyy nopeasti. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että sen on jatket- tava ponnistelujaan tällä alalla. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä koskevan poli- tiikan lujittaminen ei tapahdu yksinomaan lisäämällä nai- siin kohdistettuihin erityistoimiin osoitettuja määrära- hoja, vaan lisäksi valtavirtaistamista koskevat painopiste- alueet on määriteltävä uudelleen nykyisten määrärahojen 79. Komissio suoritti heinäkuussa 1997 yksityiskohtai- sen tilintarkastuksen yhteisön toimintaohjelman teknisen avun toimistossa, ennen kuin se päätti uudistaa toimiston sopimuksen. Kyseisen tilintarkastuksen tulokset olivat yleisesti ottaen myönteiset. Teknisen avun toimisto otti komission tilintarkastajien laatimat päätelmät huomioon erityisesti sopimusehtoja muutettaessa (katso kohta 56)