title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3094/98 von den Abgeordneten Angela SIERRA GONZÁLEZ , Pedro MARSET CAMPOS , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ an die Kommission. Maßnahmen des nachhaltigen Tourismus in der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU initiative
environmental impact
sustainable development
tourism

text: 21. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 207/29 Es ist jedenfalls klar, daß das Zentrum allen Verpflichtungen gegenüber der zwischengeschalteten Stelle nachkommen muß. Gemäß den der Kommission vorliegenden Informationen wären die spanischen Behörden jedoch bereit, ein institutionelles Verfahren einzuleiten, damit die Abschlußzahlung für Leader I an CEDER „La montaña“ geleistet werden kann. (1999/C 207/037) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3094/98 von Angela Sierra González (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) und Laura González Álvarez (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Maßnahmen des nachhaltigen Tourismus in der Europäischen Union (16. Oktober 1998) In zahlreichen europäischen Regionen entstehen Initiativen, mit denen das Modell einer nachhaltigen Entwicklung des Tourismus gefördert werden soll. Darunter befinden sich Initiativen zur „nachhaltigen Entwicklung auf Inseln“, lokale Programme für Tourismusstandorte im Rahmen der „Agenda 21“, die „Charta des nachhaltigen Tourismus“, die auf Betreiben der UNESCO im Jahr 1995 auf Lanzarote veranstalteten Weltkonferenz verabschiedet wurde. Es erscheint notwendig, daß die Europäische Union, die einer der großen touristischen Anziehungspunkte der Welt darstellt und gleichzeitig Ausgangspunkt großer Touristenströme ist, durch die Europäische Kommission Strategien zur Aufwertung der touristischen Gebiete der Gemeinschaft, insbesondere der „stark frequentier- ten“, entwirft. Unter anderen sollte eine Politik entwickelt werden, die angesichts der Zunahme der Fremdenverkehrsströme abzielt auf: ein größtmögliches Maß an Erhaltung der natürlichen Ressourcen, die umweltschonende Gestaltung der touristischen Aktivitäten in Gebieten von hohem landschaftlichen Wert und großem Arten- reichtum; Erarbeitung von Leitlinien für die Belastbarkeit der touristischen Ziele, usw. Hat die Kommission die Möglichkeit in Erwägung gezogen, Initiativen im Sinne der Politik des nachhaltigen Tourismus in der Europäischen Union zu fördern, unter Berücksichtigung der Wichtigkeit dieses wirtschaft- lichen Sektors, seiner Bedeutung innerhalb der Raumordnung und der wachsenden Wettbewerbsfähigkeit dieses Sektors auf internationaler Ebene? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (7. Dezember 1998) In Anbetracht der Verpflichtung, Umweltschutz in die Gemeinschaftspolitiken einzubeziehen, analysiert die Kommission die notwendige Strategie, um dieser Auflage auch im Bereich Tourismus nachzukommen. Ferner wartet die Kommission ab, daß der Rat ein erstes Mehrjahresprogramm für europäischen Tourismus verabschiedet (1), das unter anderem auf die Förderung von umweltfreundlichem Tourismus durch eine gesamtstrategische Planung und der verschiedenen Politiken, Programme und Initiativen abzielt, die zu ihrer Entwicklung beitragen. Das integrierte Qualitätsmanagement am Reiseziel ermöglicht einen generellen Ansatz in allen Bereichen, die auf die Entwicklung des Tourismus einwirken, u. a. eine sinnvolle Verwaltung natürlicher Ressourcen. 1997 ließ die Kommission drei Untersuchungen über das integrierte Qualitätsmanagement an Reisezielen an der See, auf dem Land und in Städten durchführen. Diese Untersuchungen sollen vorbildliche Vorgehens- weisen für integriertes Qualitätsmanagement in den Ländern des Europäischen Wirtschaftsraums ermitteln und auswerten. Darüber hinaus sollen sie zum Austausch von Erfahrungen und Know-how-Transfer innerhalb Europas beitragen. Die Untersuchungen sollen als Richtlinie sowohl für den öffentlichen Sektor (insbesondere lokale Behörden) als auch den privaten Sektor (insbesondere Reisewirtschaft) dienen. Die Ergebnisse werden Anfang 1999 vorliegen. Der Kommission ist bewußt, daß über die Auswirkungen des Tourismus auf die Umwelt auf Gemeinschafts- ebene nur wenig Daten vorliegen. Die Kommission arbeitet bereits in der Anfangsphase an der Vorbereitung von Indikatoren für eine umweltfreundliche Entwicklung von Verkehr und Energie und beteiligt sich aktiv an OECD-Gesprächen über Umweltschutzindikatoren in der Landwirtschaft. Zur Zeit prüft die Kommission die Möglichkeit, als nächsten Schritt die Vorbereitung von Indikatoren für die nachhaltige Entwicklung im Bereich Tourismus einzuleiten. (1) KOM(96) 635 endg


title: Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu enerģijas jomā

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role

formats: pdf print

text: L 337/36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. PROTOKOLS par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu enerģijas jomā Protokols “Enerģija” Preambula VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, AUSTRIJAS REPUBLIKA, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, MONAKO FIRSTISTE, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, kā arī EIROPAS KOPIENA SASKAŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu, IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta, APZINOTIES tādu enerģijas ražošanas, piegādes un izmantošanas veidu nozīmi, kas saudzē dabu un ainavu un ir savienojami ar vides aizsardzību un veicinātu enerģijas taupīšanas pasākumus, IEVĒROJOT nepieciešamību samazināt siltumnīcas efektu veicinošu gāzu emisiju arī Alpu telpā un tādējādi Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām saistības, ievērot PĀRLIECINĀTAS par to, ka nepieciešams harmonizēt ekonomiskās intereses un ekoloģijas prasības, APZINOTIES to, ka Alpu videi ir īpaša nozīme Eiropas kartē un tā ģeomorfiskā nozīmē veido klimata, ūdens, veģetācijas, faunas, ainavas un kultūras dabas mantojumu, kas ir gan vienots, gan daudzveidīgs, un augstie kalni, ielejas un Alpu pakāje ir vides vienības, kuru aizsargāšana nav tikai Alpu valstu pienākums, APZINOTIES to, ka Alpi ir ne tikai dzīves un darba vieta vietējiem iedzīvotājiem, bet tiem ir arī ļoti liela nozīme ārpus Alpiem esošām teritorijām, jo tie ir tranzīta reģions ne tikai Eiropas pasažieru un preču pārvadājumiem, bet arī starptau- tiskiem enerģijas piegādes tīkliem, 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/37 ŅEMOT VĒRĀ Alpu telpas vides jutību, mijiedarbībā ar dabas aizsardzības aspektiem, teritorijas labiekārtošanu un augsnes izmantošanu, it īpaši enerģijas ražošanas, transportēšanas un lietošanas jomā, kas atrodas ŅEMOT VĒRĀ to, ka pastāv vides aizsardzības riski, it īpaši iespējamās klimata pārmaiņas cilvēka darbības rezultātā, ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību ciešajām saitēm starp cilvēka ekonomiskajām un sociālajām darbībām un ekosis- tēmu saglabāšanu, kas prasa Alpu telpai piemērotus un daudzveidīgus pasākumus, kopīgi vienojoties ar vietējiem iedzī- votājiem, politiskajām institūcijām un ekonomiskajām un sociālajām organizācijām, PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem noteikt savu sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības plānu un piedalīties tā īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros, PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt atrisinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopīgus pasākumus no Alpu valstīm un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, PĀRLIECINĀTAS par to, ka enerģijas nodrošinājums ir nozīmīgs ekonomiskās un sociālās attīstības faktors gan Alpu telpā, gan ārpus tās, APZINOTIES tādu ekonomikas instrumentu tālākas izmantošanas un attīstības nozīmi, pateicoties kuriem varētu labāk ņemt vērā patiesās izmaksas enerģijas cenas aprēķinos, PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpa ilgstoši apmierina enerģijas pieprasījumu Eiropā un ka tai pašai – bez pietieka- miem dzeramā ūdens resursiem – nepieciešami pietiekami enerģētiskie resursi, lai uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus un celtu ekonomisko produktivitāti, PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpai ir īpaši nozīmīga loma Eiropas valstu enerģētisko sistēmu savstarpējā sasaistē, PĀRLIECINĀTAS par to, ka Alpu telpā racionālas enerģijas izmantošanas pasākumi un ilgtspējīga ūdens un kokmateriālu resursu izmantošana nacionālās ekonomikas ietvaros veicina enerģētiskā pieprasījuma apmierināšanu, un biomasas un saules enerģijas izmantošanai ir pieaugoša nozīme, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Mērķi Līgumslēdzējas puses apņemas izveidot vispārējos nosacījumus un veikt pasākumus, lai ekonomētu enerģiju ražošanas, trans- porta, piegādes un izmantošanas jomā un teritoriālajās robežās lietotu enerģiju saskaņā ar Alpu Konvenciju, īstenojot ilgstpējīgu attīstību enerģijas jomā, kas būtu savienojama ar specifiskajiem Alpu telpas ierobežojumiem; to darot, Līgumslēdzējas puses dos nozīmīgu ieguldījumu iedzīvotāju un vides aizsardzībā, dabas resursu un klimata saglabāšanā. 2. pants Vispārējās saistības Saskaņā ar šo protokolu, Līgumslēdzējas puses izvirza 1. mērķi: a) saskaņot enerģijas taupīšanas plānošanu ar vispārējo Alpu telpas vispārējo labiekārtošanas plānu; b) pielāgot enerģijas ražošanas, transporta un piegādes sistēmas ar mērķi uzlabot Alpu telpas infrastruktūras sistēmu, ņemot vērā vides aizsardzības prasības; c) ierobežot enerģētiskas izcelsmes iedarbību uz vidi, uzlabojot lietotājiem un enerģijas sniegšanu gala pakalpojumu pieņemot, cik iespējams, šādus pasākumus: — enerģijas patēriņa samazināšanu, tehnoloģijas, izmantojot efektīvākas — plašāku atlikušā enerģijas patēriņa nosegšanu ar atjauno- jamas enerģijas avotiem, — pastāvošo iekārtu uzlabošanu, lai ražotu enerģiju no neatjaunojamas enerģijas avotiem; L 337/38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. d) ierobežot negatīvo enerģētikas infrastruktūras iedarbību uz vidi un ainavu, ieskaitot to, kas attiecas uz atkritumu apsaim- niekošanu, pieņemot jaunajām infrastruktūrām un, ja nepieciešams, veicot pastāvošo iekārtu uzlabošanu. aizsardzības pasākumus Līgumslēdzējas puses apņemas ņemt vērā šā protokola 2. mērķus citās savās nostādnēs, īpaši teritorijas labiekārtošanas jomā un reģionālajā attīstībā, transporta, zemkopības un mežko- pības, kā arī tūrisma nozarēs, izvairītos no negatīvām vai lai pretrunīgām sekām Alpu telpā. Gadījumā, ja tiek veidotas jaunas, lielas infrastruktūras vai 2. ievērojami palielināta esošās infrastruktūras jauda, Līgumslē- dzējas puses saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem izvērtē to iedarbību uz Alpu vidi un novērtē to sekas no sociālā un ekonomiskā viedokļa atbilstīgi 12. pantam. Ja šiem projektiem var būt pārrobežu sekas, Puses atzīst nepieciešamību konsultē- ties starptautiskā līmenī. Tās savā enerģētikas politikā ņem vērā to, ka Alpu telpā 3. lietojami atjaunojamas enerģijas avoti un veicina savstarpēju sadarbību šīs jomas programmu attīstīšanā. Līgumslēdzējas puses aizsargā aizsargājamās vietas ar 4. buferzonām, citas aizsargājamas zonas un klusas zonas, kā arī dabas un ainavas ziņā neaizskaramas zonas; tās uzlabo enerģē- tikas infrastruktūru, vadoties no dažādiem ievainojamības, tole- rances un bojājumu līmeņiem Alpu ekosistēmā. Līgumslēdzējas puses apzinās to, ka piemērota pētījumu 5. un attīstības politika, kas atspoguļojas aizsardzības un uzlabo- šanas pasākumos, var dot ievērojamu ieguldījumu Alpu aizsar- dzībā pret enerģētikas infrastruktūru iedarbību uz vidi. Puses veicina pētniecisko un attīstības darbību šai virzienā un apmainās ar svarīgākajiem rezultātiem. 4. pants Vietējo pašvaldību piedalīšanās Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja 1. puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veici- nātu to atbildības solidaritāti, proti, izmantojot un attīstot siner- ģiju enerģētikas politikas īstenošanā Alpu telpā, kā arī veicot no tās izrietošos pasākumus. Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības ir neatņemama sastāv- 2. daļa šīs politikas un pasākumu dažādās sagatavošanas un īste- nošanas fāzēs, ievērojot viņu atbildību spēkā esošajos institucio- nālajos ietvaros. Līgumslēdzējas puses veicina tieši iesaistīto institūciju 3. starptautisko sadarbību, risinot ar enerģiju un vidi saistītās problēmas, ar nolūku veicināt vienotu risinājumu meklēšanu kopīgām problēmām. II NODAĻA SPECIFISKIE PASĀKUMI 5. pants Enerģijas taupīšana un racionāla enerģijas izmantošana Alpu telpa prasa specifiskus pasākumus enerģijas taupī- 1. šanā, tās piegādē un racionālā izmantošanā; šiem pasākumiem jāņem vērā: a) enerģijas patēriņš tiek sadalīts plašā teritorijā, kas ir ļoti dažāda pēc tās atrašanās augstuma, sezonas un tūrisma prasībām; Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai enerģijas jomā attīstītu 6. metodes, ar kurām labāk iespējams ņemt vērā patiesās izmaksas. b) vietēju atjaunojamas enerģijas avotu pieejamība; 3. pants Atbilstība starptautiskajām tiesību normām un citām nostādnēm Šā protokola izstrādāšana notiek saskaņā spēkā 1. esošajām starptautiskajām tiesību normām, īpaši Alpu Konvenciju un sastādītajiem protokoliem tās piemērošanā, kā arī spēkā esošajām starptautiskajām vienošanām. ar it c) atmosfēras izmešu īpašās sekas baseinos un ielejās ģeomorfoloģiskā novietojuma dēļ. to Līgumslēdzējas puses raugās, lai uzlabotu vides savienoja- 2. mību ar enerģijas izmantošanu un īpaši veicinātu taupīgu un racionālu enerģijas izmantošanu, it īpaši attiecībā uz ražošanas procesiem, sabiedriskajiem pakalpojumiem un lielajām viesnīcu infrastruktūrām, kā arī transporta iekārtām, sporta un atpūtas darbībām. 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/39 3. Tās veic pasākumus un izstrādā noteikumus šādās jomās: a) ēku izolācijas uzlabošana un siltuma piegādes sistēmu efek- tivitāte; b) apkures iekārtu rentabilitāte, ventilācija un kondicionēšana; 7. pants Hidroelektriskā enerģija ekoloģiskās Līgumslēdzējas puses nodrošina 1. funkcijas ūdenstecēs un ainavas veselumu ar tādiem atbilstīgiem pasāku- miem kā minimālā caurplūduma noteikšana, normu izstrādā- šana mākslīgo ūdens līmeņu svārstību samazināšanai un garan- jaunu hidroelektrocentrāļu būvēšanas tijas gadījumā un, ja iespējams, jau esošajās hidroelektrostacijās. faunas migrācijai c) termisko iekārtu periodiska kontrole un nepieciešamības gadījumā piesārņojošo izmešu samazināšana; Līgumslēdzējas puses var veikt pasākumus ar mērķi ievērojot 2. uzlabot pastāvošo hidroelektrostaciju konkurētspēju, to drošības normas un vides aizsardzības normas. d) enerģijas taupīšana, pateicoties modernām tehnoloģijām enerģijas izmantošanā un pārveidošanā; e) individuālie siltuma un siltā ūdens izmaksu aprēķini; Turklāt tās apņemas saglabāt ūdens režīmu dzeramā ūdens 3. ieguvei paredzētajās zonās, vietās, kas aizsargātas ar bufer- zonām, citās aizsargājamās un miera zonās, kā arī dabas un ainavas ziņā neskartās zonās. f) jaunu ēku plānošana un attīstīšana, izmantojot tehnoloģijas ar mazu enerģijas patēriņu; Līgumslēdzējas puses iesaka atjaunot pamestās hidroelek- 4. trostacijas tā vietā, lai celtu jaunas. 1. daļas noteikumi par ūdens ekosistēmu saglabāšanu un citām attiecīgajām sistēmām piemē- rojami arī pastāvošo hidroelektrostaciju darbības atjaunošanai. g) kopēju/vietēju enerģētikas un klimatisko projektu izstrādā- šana un atbalstīšana saskaņā ar 2. panta 1. c daļā paredzēta- jiem pasākumiem; h) ēku enerģētiskā uzlabošana renovācijas laikā un vidi saudzē- jošu apkures sistēmu izmantošanas veicināšana. Līgumslēdzējas puses var saskaņā ar nacionālajiem tiesību 5. aktiem izskatīt, kādā veidā tās var likt samaksāt gala patērētā- jiem par Alpu resursiem ar atbilstošām tirgus cenām un kādā mērā vispārējās interesēs vietējo iedzīvotāju sniegtie pakalpojumi var tikt taisnīgā veidā kompensēti. 6. pants 8. pants Atjaunojamas enerģijas resursi Enerģija no fosilajiem energonesējiem Līgumslēdzējas puses apņemas savu finansiālo resursu 1. robežās veicināt un izmantot atjaunojamas enerģijas avotus, kas atbilst vides un ainavas aizsardzības prasībām. Tās veicina arī tādu decentralizētu iekārtu izmantošanu 2. atjaunojamas enerģijas avotu izmantošanā kā ūdens, saule un biomasa. Līgumslēdzējas puses 3. resursus, pat kombinācijā ar pastāvošo tradicionālo piegādi. atjaunojamās veicina enerģijas Līgumslēdzējas puses garantē to, ka jaunajās siltumiekārtās 1. fosilo energonesēju izmantošanu elektroenerģijas un/vai ar siltumenerģijas labākās pieejamās metodes. Alpu telpā esošajās iekārtās Līgumslēdzējas puses iespēju robežās ierobežo izmešu daudzumu, pieprasot piemē- rotu tehnoloģiju un/vai degvielu izmantošanu. ražošanā tiks izmantotas Līgumslēdzējas puses pārbauda tehnisko un ekonomisko 2. īstenojamību, kā arī savienojamību ar vidi, aizvietojot siltumie- kārtas, kas izmanto fosilos energonesējus, ar iekārtām, kas avotus un decentralizētas izmanto atjaunojamas iekārtas. enerģijas Līgumslēdzējas puses īpaši veicina racionālu ūdens un izriet no ilgtspējīgas kalnu 4. kokmateriālu izmantošanu, kas mežu apsaimniekošanas enerģijas ražošanai. Līgumslēdzējas puses pieņem pasākumus, kas racionālākai 3. enerģijas izmantošanai veicina koģenerāciju. L 337/40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. Robežzonās Līgumslēdzējas puses iespēju robežās veic 4. izmešu un imisijas kontroles sistēmu harmonizēšanu un savie- nošanu. krātuvēs, kur veikti komunālās vai privātās celtniecības darbi enerģētikas jomā ar ietekmi uz vidi un ekosistēmām Alpu telpā, izmantot, cik iespējams, vidi saudzējošas inženiertehnolo- ģijas. 9. pants Kodolenerģija 12. pants Ietekmes uz vidi novērtēšana Līgumslēdzējas puses 1. starptautisko konvenciju ietvaros apņemas apmainīties ar visa veida informāciju par kodolener- ģijas un citām kodoliekārtām, kuras var vai varētu izraisīt sekas Alpu telpā, lai ilgtermiņā aizsargātu iedzīvotāju veselību, faunu, floru, biocenozi, to vidi un mijiedarbību. Līgumslēdzējas puses esošo nacionālo tiesību spēkā 1. normu, starptautisko konvenciju un nolīgumu ietvaros veic iepriekšēju novērtējumu ietekmei uz vidi, kādu atstās jebkurš energoiekārtu projekts, kas minēts šā protokola 7. , 8. , 9. un 10. punktā un jebkuras šo pašu iekārtu būtiskas pārveides. Bez tam Līgumslēdzējas puses iespēju robežās pārrauga 2. vides radioaktivitātes uzraudzības sistēmu saskaņošanu un savie- nošanu. Līgumslēdzējas puses atzīst par iespējamu pieņemt cik 2. iespējams labākās pieejamās tehnikas, lai novērstu vai mazinātu ietekmi uz vidi, paredzot pamestu, vides prasībām neatbilstošu iekārtu nojaukšanu. 10. pants Enerģijas transports un piegāde Visās pastāvošajās infrastruktūrās Līgumslēdzējas puses 1. seko to racionalizācijai un uzlabošanai, ņemot vērā vides aizsar- jutīgās dzības prasības un, proti, nepieciešamību saglabāt ļoti ekosistēmas un ainavu, tai pat laikā un nepieciešamības gadī- jumā veicot iedzīvotāju un Alpu vides aizsardzības darbības. teritorijās Ja piegulošajās tiek būvētas elektroenerģijas 2. transporta līnijas un elektrostacijas, kā arī naftas un gāzes pārvadi, ieskaitot sūknēšanas un kompresijas stacijas un iekārtas, kam ir liela nozīme no vides aizsardzības viedokļa, Līgumslē- dzējas puses izstrādā visa veida nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu traucējumu iedzīvotājiem un videi, ja iespējams, izmantojot jau pastāvošās būves un līnijas. Attiecībā uz elektroenerģijas transporta līnijām Līgumslē- 3. dzējas puses īpaši ņem vērā aizsargājamo zonu ar to bufer- zonām nozīmi, citas aizsargājamās un klusas zonas, kā arī no dabas un ainavas viedokļa neskartās zonas, kā arī putnu popu- lācijas. 11. pants Dabiskās vides atjaunošana un inženiertehniskie darbi Līgumslēdzējas puses spēkā esošajos normatīvajos aktos pare- dzētajos projektos un pētījumos par sekām uz vidi iestrādā teritorijas dabiskās vides atjaunošanas iespējas un paredz ūdens- 13. pants Saskaņošana Līgumslēdzējas puses apņemas iepriekšēji konsultēties par 1. ietekmi uz vidi projektos, kam var būt pārrobežu sekas. Attiecībā uz projektiem, kam var būt pārrobežu sekas, 2. iesaistītām Līgumslēdzējām pusēm nepieciešams lietderīgā laikā formulēt savus apsvērumus, kuri tiks atbilstoši ņemti vērā atļauju izsniegšanas fāzē. 14. pants Papildu pasākumi Līgumslēdzējas puses var veikt papildu pasākumus šajā proto- kolā minētajiem enerģijas un ilgstpējīgas attīstības sakarā. III NODAĻA PĒTĪJUMI, APMĀCĪBA UN INFORMĀCIJA 15. pants Pētījumi un novērošana Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā un ņemot vērā jau 1. rezultātus dažādos nacionālajos un starptautiskajos iegūtos līmeņos veicina un saskaņo pētījumus un sistemātisku novēro- šanu, īpaši attiecībā uz metodēm, analīzes un novērtēšanas kritērijiem par ietekmi uz dabu un klimatu, kā arī specifiskajām tehnoloģijām enerģijas taupīšanai un tās racionālai izmantošanai Alpu telpā. īstenotu šā protokola mērķus, lai it 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/41 Tās ņem vērā šo pētījumu rezultātus enerģētiskās politikas 2. mērķu vai pasākumu definēšanā un pārbaudīšanā, kā arī savā apmācības un tehniskās palīdzības darbībā vietējā mērogā iedzī- votāju, ekonomisko operatoru un vietējo pašvaldību interesēs. Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju 3. pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adre- sējot to Alpu konferencei. Līgumslēdzējas puses pārrauga, lai pētījumu un sistēmā- 3. tiktu integrēti kopējā tiskās novērošanas nacionālie rezultāti pastāvīgā novērošanas un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai esošajos institucionālajos ietvaros. 16. pants Apmācība un informācija Līgumslēdzējas puses veicina sākotnējo un tālāko apmā- 1. cību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un to īstenošanu. Tās veicina it īpaši izglītības tālāku attīstību, tālākizglītību, 2. kā arī tehnisko palīdzību enerģētikas jomā, ieskaitot vides, dabas un klimata aizsardzību. IV NODAĻA ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA 17. pants Īstenošana Līgumslēdzējas puses apņemas pārraudzīt, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot piemērotus pasākumus pastāvošajos institu- cionālajos ietvaros. 18. pants Saistību ievērošanas kontrole Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai 1. par veiktajiem pasākumiem šā protokola īstenošanā. Ziņojumos skarts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Alpu konference nosaka šo ziņojumu periodiskumu. Ja tā Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. 4. konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt reko- mendācijas. 19. pants Noteikumu efektivitātes novērtēšana Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā proto- 1. kola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā. tās Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šai novērtēšanā tiek šajā jomā 2. iesaistītas pašvaldības. aktīvām nevalstiskajām organizācijām. Iespējams konsultēties ar V NODAĻA NOSLĒGUMA NOTEIKUMI 20. pants Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta 1. un citu atbilstīgu konvencijas pantu nozīmē. Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav 2. parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denon- sēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai. Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos 3. jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgum- slēdzējas puses. Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, 2. vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrie- tošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstī- gajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus. 21. pants Parakstīšana un ratificēšana Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra 1. valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā. L 337/42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas 2. izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu rati- ficēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu. Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu 3. uzņemties protokola spēkā trīs saistības, protokols mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņem- šanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem. stājas 22. pants Piezīmes Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus: a) visus parakstus; b) ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesnieg- šanas; c) visus spēkā stāšanās datumus; d) visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus; e) visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu. Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm


title: Informazione relativa all'entrata in vigore dell'accordo sul reciproco riconoscimento tra la Comunità europea e il Canada

eurovoc_concepts:
Canada
Community certification
EC conformity marking
agreement (EU)
harmonisation of standards
mutual recognition principle
quality label
quality standard
sectoral agreement

text: L 280/66 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 10. 98 Informazione relativa all’entrata in vigore dell’accordo sul reciproco riconoscimento tra la Comunità europea e il Canada L’accordo sul reciproco riconoscimento tra la Comunità europea e il Canada, che il Consiglio ha deciso di concludere il 20 luglio 1998, entra in vigore il 1o novembre 1998, essendo state ultimate il 18 settembre 1998 le procedure previste all’articolo XIX, paragrafo 1, dell’accordo stesso


title: WRITTEN QUESTION No. 3068/98 by Werner LANGEN to the Council. Plans to make lotteries subject to European competition law

eurovoc_concepts:
Germany
competition
free movement of capital
freedom to provide services
game of chance
liberalisation of the market
single market
tax system

formats: html pdf print

text: C 142/80 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 5. 1999 (1999/C 142/097) SKRIFTLIG FRÅGA P-3064/98 från Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen (2 oktober 1998) Angående: Portugisiska projekt på energiområdet Kommissionen beslutade att finansiera 116 demonstrationsprojekt inom det energitekniska området och 120 följdåtgärder till ett belopp på totalt 110,5 miljoner ecu. Kan kommissionen informera mig om det bland dessa projekt och följdåtgärder finns några som är avsedda för Portugal samt det belopp som beviljats sådana eventuella projekt och följdåtgärder? Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (23 oktober 1998) Inom ramen för programmet för icke-nukleär energi, demonstrationsdelen (Thermie), har 12 förslag om demonstrationsprojekt (typ A) med 16 portugisiska deltagare utvärderats av kommissionen. Den sammanlagda beräknade bidragssumman för dessa 12 förslag uppgår till 8,1 miljoner ecu. Kommissionen har dessutom utvärderat 19 förslag om kompletterande åtgärder (typ B), med ett planerat deltagande av 20 portugisiska organisationer, för en sammanlagd summa av 2,7 miljoner ecu. Kommissionen översänder en fullständig förteckning över dessa 31 förslag (12 projekt av typ A och 19 av typ B) direkt till frågeställaren och till parlamentets generalsekretariat. I denna anges referens, titel, kostnad, beräknat stöd och den portugisiske förslagsställaren. (1999/C 142/098) SKRIFTLIG FRÅGA E-3068/98 från Werner Langen (PPE) till rådet (16 oktober 1998) Angående: Planer på att lotterier skall underkastas europeisk konkurrenslagstiftning Beslutet att väcka talan om fördragsbrott mot Irland i enlighet med artikel 169 i EG-fördraget, en finsk domstols begäran om förhandsavgörande från Europeiska gemenskapernas domstol och planerna på att lotterier skall underkastats den europeiska konkurrenslagstiftningen och inte medlemsstaternas lagstift- ning har utlöst omfattande diskussioner i Tyskland. Enligt uppgifter jag förfogar över avser de tyska delstaterna ännu inte att göra den tyska lotterimarknaden tillgänglig för utländska organisatörer av pristävlingar. I sammanhanget är en mängd olika frågor av avgörande betydelse, i synnerhet skatterelaterade argument. 1. Vad har föranlett rådet att förkasta sin ursprungliga förklaring om att man vill avstå från en reglering av lotterier, som gjordes vid toppmötet i Edinburgh den 12 december 1992? 2. Vilket yttrande har rådet avgivit i det ärende som gäller en finsk domstols begäran om förhands- avgörande från Europeiska gemenskapernas domstol i mål C-124/97 Läärä? 3. Har frågan behandlats i Ekofin-rådet? Om detta inte är fallet, när planeras en sådan behandling?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3091/98 do Deputado Joan VALLVÉ à Comissão. A Declaração Universal dos Direitos Linguísticos

eurovoc_concepts:
EU financing
cultural heritage
linguistics
minority language
non-governmental organisation
project evaluation
regional language
translation

text: 21. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 207/27 (1999/C 207/034) PERGUNTA ESCRITA E-3090/98 apresentada por Richard Howitt (PSE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Projecto para uma instalação de tratamento de águas residuais com utilização do processo «N-Viro» em Stambridge Poderá a Comissão investigar que perigos para a saúde pública representa o fabrico de adubo mediante o processo «N-Viro» e indicar se o produto em questão foi testado e se a sua inocuidade para fins agrícolas foi provada? A «Anglian Water» propõe construir na minha circunscrição uma nova instalação de tratamento de águas residuais que utilizará este processo; a população está naturalmente preocupada com um produto pouco conhecido e que poderá ser perigoso do ponto de vista sanitário. Poderá a Comissão igualmente indicar se o processo «N-Viro» é utilizado noutros países da Europa? Resposta da Comissária R. Bjerregaard em nome da Comissão (21 de Janeiro de 1999) imposto pela Directiva 91/271/CEE do Conselho (1), de O tratamento das águas residuais urbanas, 21 de Maio de 1991, alterada pela Directiva 98/15/CE da Comissão (2), de 27 de Fevereiro de 1998, produz lamas de depuração. O artigo 14o da Directiva 91/271/CEE estipula que as lamas resultantes do tratamento de águas residuais devem ser reutilizadas sempre que possível. A este respeito, a Directiva 86/278/CEE do Conselho (3), de 12 de Junho de 1986, relativa à protecção do ambiente, e em especial dos solos, na utilização agrícola de lamas de depuração, prevê, no artigo 6o, que as lamas sejam tratadas antes de utilizadas na agricultura. O tratamento tem por objectivo reduzir o poder de fermentação e os inconvenientes sanitários da utilização das lamas. Consiste, designadamente, em eliminar os microrganismos patogénicos que as lamas de depuração podem conter. Deve notar-se que o referido artigo 6o esclarece igualmente que a utilização das lamas não tratadas pode ser autorizada se elas forem injectadas ou enterradas no solo. Na medida em que garantam um nível suficiente de inocuidade em relação aos microrganismos patogénicos e aos microcontaminantes (com destaque para os metais pesados), as lamas de depuração podem ter real interesse para alguns solos agrícolas, dado o seu valor de correcção orgânica e o seu contributo fertilizante. O «N-Viro», que o Senhor Deputado menciona, parece ser um processo de tratamento de lamas de depuração. A Comissão procede neste momento à recolha de dados a seu respeito, a fim de verificar, em especial, se tal processo permite atingir os objectivos acima enunciados. (1) (2) (3) JO L 135 de 30. 5. 1991. JO L 67 de 7. 3. 1998. JO L 181 de 4. 7. 1986. (1999/C 207/035) PERGUNTA ESCRITA E-3091/98 apresentada por Joan Vallvé (ELDR) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: A Declaração Universal dos Direitos Linguísticos Em 6 de Junho de 1996, foi aprovada, em Barcelona, a Declaração Universal dos Direitos Linguísticos, no âmbito da Conferência Mundial dos Direitos Linguísticos, por iniciativa do Comité de Traduções e Direitos Linguísticos do PEN Club Internacional e do Ciemen («Centre Internacional Escarré per a les Minories ètniques i les nacions») e com o apoio moral e técnico da UNESCO. O objectivo primordial desta declaração, que foi fruto do trabalho de diversas ONG e de peritos em questões linguísticas e teve o apoio de numerosas individualidades internacionais de diferentes domínios, é promover o respeito e o desenvolvimento pleno de todas as línguas, bem como preservar a diversidade linguística mundial. Tendo em conta todos estes aspectos, tenciona a Comissão dar apoio à referida declaração a fim de assegurar o direito de todas as comunidades a conservarem e a promoverem a sua língua?


title: WRITTEN QUESTION No. 3094/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ , Pedro MARSET CAMPOS , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ to the Commission. Sustainable tourism policies in the EU

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/29 Ryhmän on joka tapauksessa täytettävä kaikki velvoitteensa, jotta välittäjäelimen kanssa yhdessä sovittuja sääntöjä noudatettaisiin. Komission saamien tietojen mukaan Espanjan viranomaiset olisivat kuitenkin valmiita aloittamaan institutionaaliset toimet Leader I:tä koskevan loppusumman maksamiseksi maaseudun kehittämiskeskukselle (La montaña). (1999/C 207/037) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3094/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) ja Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Kestävän matkailun politiikka EU:ssa (16. lokakuuta 1998) Monilla Euroopan alueilla on syntymässä matkailun kestävää kehitystä edistäviä aloitteita. Niiden joukossa on saarten kestävää kehitystä koskeva aloite, paikallinen matkakohteiden Agenda 21 -ohjelma, ja kestävän matkailun peruskirja, joka hyväksyttiin UNESCO:n tukemassa Lanzaroten maailmanlaajuisessa konferenssissa vuonna 1995, jne. Eräänä maailman suurimmista turistikohteista ja samalla merkittävänä matkailijoiden lähteenä Euroopan unionin olisi muotoiltava komissiossa strategia yhteisön matkailukohteiden, etenkin ns. massaturismikohtei- den, tilanteen parantamiseksi. Muiden näkökohtien ohella olisi kehitettävä toimia, joilla suojeltaisiin mahdollisimman tehokkaasti kehittyvän matkailun uhkaamaa luontoa, huolehdittaisiin siitä, että matkailutoiminta ei vahingoita maisemaltaan ja luonnoltaan arvokkaita seutuja sekä luotaisiin matkailukohteiden ”kantokykyä” koskevat ohjeet jne. Onko komissio harkinnut, miten se voi edistää kestävää matkailupolitiikkaa koskevia aloitteita EU:ssa ottaen huomioon alan taloudellisen tärkeyden, sen merkityksen aluesuunnittelulle ja matkailualan kansainvälisen kilpailukyvyn? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Komissio on sitoutunut sisällyttämään ympäristön yhteisön politiikkoihin ja selvittää parhaillaan strategiaa, jolla tämä velvoite toteutetaan matkailualalla. Komissio odottaa, että neuvosto hyväksyy ensimmäisen monivuotisen ohjelman Euroopan matkailun edistämiseksi (1). Ohjelmassa tarkastellaan muiden tavoitteiden lisäksi kestävän matkailun edistämistä koko- naisvaltaisen strategisen suunnittelun avulla sekä tavoitteen saavuttamiseen vaikuttavien politiikkojen, ohjelmien ja aloitteiden edistämistä. Matkailukohteissa toteutettavan kokonaisvaltaisen laadun parantamisen kannalta kaikkia matkailun kehitykseen vaikuttavia aloja, luonnonvarojen hoito mukaan lukien, olisi tarkasteltava yleisesti. Komissio käynnisti vuonna 1997 kolme tutkimusta kokonaisvaltaisesta laadun parantamisesta ranta-, maaseutu- ja kaupunkimatkailukohteissa. Tutkimusten tarkoituksena on yksilöidä ja analysoida parhaimpia kokonaisvaltaisessa laadun parantamisessa Euroopan talousalueella noudatettavia käytäntöjä ja edistää kokemusten ja tietojen vaihtoa Euroopassa. Tutkimuksia voidaan hyödyntää sekä julkisella (paikalliset viranomaiset) että yksityisellä sektorilla (matkatoimistot). Tutkimustulokset valmistuvat vuoden 1999 ensim- mäisellä vuosipuoliskolla. Komissio on tietoinen siitä, että matkailun ympäristövaikutuksista on hyvin vähän yhteisönlaajuista tietoa. Komissio on juuri aloittanut alustavat työt valmistellakseen indikaattorit matkailun ja energiasektorin kestävän kehityksen seuraamista varten. Lisäksi komissio ottaa aktiivisesti osaa OECD:ssä käytäviin neuvotteluihin maataloudessa käytettävistä ympäristöindikaattoreista. Komissio harkitsee seuraavaksi mahdollisuutta laatia matkailualan kestävää kehitystä koskevat indikaattorit. (1) KOM(96) 635 lopullinen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3150/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Fontes de energia renováveis e parques eólicos

eurovoc_concepts:
clean technology
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
industrial project
noise pollution
project evaluation
renewable energy
wind energy

text: 14. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 135/173 Tendo em conta o facto de os fundos disponíveis serem relativamente limitados, a Comissão deve identificar prioridades em áreas que possam ser razoavelmente tratadas. Uma assistência material de larga escala ao sector de saúde pública no seu conjunto é infelizmente um objectivo irrealista e que está para além dos recursos disponíveis, pelo que a Comissão decidiu concentrar os seus esforços em acções nos domínios acima referidos. Presentemente, a Comissão está a examinar a viabilidade de expandir os seus programas em matéria de tratamento da tuberculose que é, presentemente, uma das prioridades mais urgentes da saúde pública. (1999/C 135/215) PERGUNTA ESCRITA E-3148/98 apresentada por Rainer Wieland (PPE) ao Conselho (19 de Outubro de 1998) Objecto: Proposta de directiva relativa à proibição de publicidade a automóveis ou outros bens É exacto que o Conselho, segundo informações divulgadas por alguns órgãos de imprensa (p. ex. , Bild am Sonntag, de 19. 7. 1998), está actualmente a considerar uma eventual proibição ou restrição da publicidade a veículos automóveis? Em caso afirmativo, qual o teor de tais considerações e que medidas se propõe o Conselho adoptar? Está o Conselho igualmente a considerar uma eventual proibição da publicidade a quaisquer outros produtos ou serviços? Em caso afirmativo, qual o teor de tais considerações e que medidas se propõe o Conselho adoptar? Resposta (20/21 de Dezembro de 1998) Até à data, o Conselho não recebeu da Comissão qualquer proposta de directiva que preveja a proibição ou a limitação da publicidade aos veículos automóveis. Como o Senhor Deputado certamente não ignora, há Códigos de Conduta − aplicados voluntariamente em alguns Estados-membros − que incentivam as agências de publicidade e a indústria automóvel a limitarem as mensagens publicitárias susceptíveis de incitarem os automobilistas a comportamentos perigosos. O Conselho não tem conhecimento de quaisquer eventuais iniciativas da Comissão destinadas a intro- duzirem semelhante código à escala comunitária e, menos ainda, a proporem disposições de carácter obrigatório. (1999/C 135/216) PERGUNTA ESCRITA E-3150/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) à Comissão Objecto: Fontes de energia renováveis e parques eólicos (16 de Outubro de 1998) Os parques eólicos contribuem decisivamente para a produção de energia limpa. A exploração do potencial eólico de uma região através da instalação de parques eólicos não deve, no entanto, fazer-se em detrimento do ambiente natural e construído. Em muitos casos verificam-se tentativas de instalação de parques eólicos em localizações demasiado próximas de aglomerados, de residência permanente ou de veraneio, causando uma degradação visual do ambiente e possívelmente de ruído que pode resultar do funcionamento dos geradores das eólicas. Pergunta-se à Comissão como tenciona reagir para que os Estados-membros sejam obrigados a localizar os parques eólicos de modo a evitar efeitos ambientais desfavoráveis de degradação ambiental resultantes da instalação anárquica de geradores eólicos?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3207/98 do Deputado Livio FILIPPI à Comissão. Encerramento da Solvay em Ferrara

eurovoc_concepts:
Italy
cessation of trading
collective dismissal
job preservation
labour law
multinational enterprise
worker consultation
worker information
works council

text: C 118/186 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 No que diz respeito (cid:224) posi(cid:231)ªo da Comissªo sobre o encerramento, a curto prazo, das unidades 1 a 4 da central nuclear de Kozloduy, convida-se o Senhor Deputado a consultar a resposta da Comissªo (cid:224) sua pergunta escrita E-2174/98 (2). A import(cid:226)ncia de encerrar as referidas unidades em datas oportunas, de acordo com o acordo Conta de Seguran(cid:231)a Nuclear (Nuclear Safety Account-NSA) conclu(cid:237)do com a BulgÆria foi reiterada no (cid:226)mbito da reuniªo entre o Presidente da Comissªo e o Presidente da BulgÆria em 8 de Outubro de 1998. JO L 82 de 29. 3. 1990. (1) (2) Ver p. 38. (1999/C 118/240) PERGUNTA ESCRITA P-3207/98 apresentada por Livio Filippi (PPE) (cid:224) Comissªo (16 de Outubro de 1998) Objecto: Encerramento da Solvay em Ferrara A Solvay decidiu encerrar uma das suas instala(cid:231)ıes › a de Ferrara › que emprega 200 trabalhadores, facto que suscitou justos protestos por parte dos sindicatos e das institui(cid:231)ıes locais. JÆ sªo demasiados os casos de empresas multinacionais que despedem pessoal ou encerram instala(cid:231)ıes sem se preocuparem com as consequŒncias sociais. Pode o ComissÆrio Flynn verificar se a empresa em questªo cumpriu o seu dever de consultar os trabalhadores, tal como prevŒ a directiva sobre o comitØ de empresa europeia, e indicar que medidas tenciona tomar para que sejam respeitados os direitos fundamentais do trabalho e salvaguardado o emprego? Resposta dada por PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (16 de Novembro de 1998) A Comissªo estÆ a par dos problemas relacionados com o encerramento de uma fÆbrica Solvay em Ferrara (ItÆlia). O artigo 13o da Directiva do Conselho 94/45/CE, relativa (cid:224) institui(cid:231)ªo de um Conselho de Empresa Europeu ou de um procedimento de informa(cid:231)ªo e consulta dos trabalhadores nas empresas ou grupos de empresas de dimensªo comunitÆria (1), confere aos parceiros sociais a possibilidade de conclu(cid:237)rem um acordo que preveja a institui(cid:231)ªo de um conselho de empresa europeu, por forma a cumprir as obriga(cid:231)ıes estabelecidas na directiva. No grupo Solvay existe um acordo do tipo previsto no artigo 13o, mas a Comissªo desconhece de momento se esse acordo foi plenamente respeitado no contexto do encerramento da fÆbrica de Ferrara. Aguarda-se mais informa(cid:231)ªo. Deve salientar-se que os Estados-membros sªo os primeiros responsÆveis pela implementa(cid:231)ªo, aplica(cid:231)ªo e entrada em vigor das directivas comunitÆrias. (1) JO L 10 de 16. 1. 1998. (1999/C 118/241) PERGUNTA ESCRITA E-3338/98 apresentada por Anita Pollack (PSE) (cid:224) Comissªo (10 de Novembro de 1998) Objecto: Acordo Multilateral de Investimentos (AMI) Considerando que as negocia(cid:231)ıes na OCDE foram reatadas tendo em vista conseguir um acordo no dom(cid:237)nio do AMI, qual o papel que a Comissªo tenciona desempenhar, e irÆ o Parlamento ter uma nova oportunidade de dar a conhecer os seus pontos de vista quando o texto revisto for elaborado?


title: Peace and reconciliation : An imaginative approach to the European programme for northern Ireland and the Border Counties of Ireland.

eurovoc_concepts:
EU programme
EU regional policy
Northern Ireland
industrial development
job creation
peacekeeping
quality of the environment
settlement of disputes
social rehabilitation


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3077/98 του Gerhard HAGER προς το Συμβούλ ο. Πρόστιμα για παραβάσεις του κώδικα κυκλοφορίας

eurovoc_concepts:
European driving licence
Schengen Agreement
fine
highway code
road safety
road traffic
traffic control
traffic regulations

text: 14. 5. 1999 EL Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των C 135/165 Απα´ ντηση του κ. van den Broek εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (10 Νοεµβρι´ου 1998) Η Επιτροπη´ συµµερι´ζεται την ανησυχι´α του Αξιο´τιµου Με´λους του Κοινοβουλι´ου σχετικα´ µε την οικονοµικη´ και δηµοσιονοµικη´ κατα´σταση της Ρωσι´ας. Ση´µερα, δεν υπα´ρχουν εκκρεµει´ς πιστω´ σεις µε τη Ρωσι´α. Εκει´νες που ει´χαν χορηγηθει´ το 1991 (κοινοτικη´ εγγυ´ηση για πιστω´ σεις εξαγωγη´ς υ´ψους 500 εκατ. ECU και δα´νειο υ´ψους 1. 250 εκατ. ECU προς την πρω´ ην )νωση Σοβιετικω´ ν Σοσιαλιστικω´ ν ∆ηµοκρατιω´ ν (ΕΣΣ∆) για επισιτιστικη´ και ιατρικη´ βοη´θεια) επανει- σπρα´χθηκαν πλη´ρως. Μακροοικονοµικη´ βοη´θεια δεν χορηγη´θηκε ποτε´ στη Ρωσι´α. -σον αφορα´ τη δυνατο´τητα νε´ων πιστω´ σεων για να βοηθηθει´ η Ρωσι´α να ξεπερα´σει τη σηµερινη´ οικονοµικη´ κρι´ση, η Επιτροπη´ θα ακολουθη´σει τις κατευθυντη´ριες γραµµε´ς που καθο´ρισε το Ευρωπαι¨κο´ Συµβου´λιο του Cardiff. Οποιαδη´ποτε µακροοικονοµικη´ βοη´θεια πρε´πει να παρε´χεται µε´σω των διεθνω´ ν χρηµατοοικονο- µικω´ ν οργανισµω´ ν και πρε´πει να συνδυα´ζεται µε την εφαρµογη´, απο´ τη ρωσικη´ κυβε´ρνηση, µιας αξιο´πιστης πολιτικη´ς οικονοµικη´ς µεταρρυ´θµισης. (1999/C 135/204) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3077/98 υποβολη´ : Gerhard Hager (NI) προς το Συµβου´λιο (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Προ´στιµα για παραβα´σεις του κω´ δικα κυκλοφορι´ας Προετοιµα´ζοντας την ε´ναρξη ισχυ´ος της Συνθη´κης του 2µστερνταµ, η Οµα´δα Εργασι´ας του Συµβουλι´ου για το κεκτηµε´νο του Schengen ασχολει´ται µε τη διαµο´ρφωση του εν λο´γω κεκτηµε´νου. Συγχρο´νως, πληροφορι´ες απο´ τα µε´σα ενηµε´ρωσης αναφε´ρουν ο´τι βρι´σκεται υπο´ διαµο´ρφωση «σχε´διο συµφωνι´ας για τη συνεργασι´α στη δι´ωξη παραβα´σεων κατα´ του κω´ δικα κυκλοφορι´ας και την εφαρµογη´ σχετικω´ ν χρηµατικω´ ν προστι´µων και ποινω´ ν». − Γνωρι´ζει το Συµβου´λιο την υ´παρξη ενο´ς τε´τοιου σχεδι´ου σε σχε´ση µε το κεκτηµε´νο του Schengen; − Εα´ν ναι, σε ποιο´ στα´διο βρι´σκεται αυτο´ το σχε´διο; − Ποιο´ ει´ναι, ακριβω´ ς το περιεχο´µενο του εν λο´γω σχεδι´ου; − Με ποιο τρο´πο σχεδια´ζεται η επι´λυση του προβλη´µατος των διαφορετικω´ ν τυπικω´ ν και ουσιαστικω´ ν σχετικω´ ν ρυθµι´σεων που ισχυ´ουν στα δια´φορα κρα´τη µε´λη; Απα´ ντηση (20/21 ∆εκεµβρι´ου 1998) Το Συµβου´λιο δεν ει´ναι σε θε´ση να ενηµερω´ σει το Ευρωπαι¨κο´ Κοινοβου´λιο σε σχε´ση µε σχε´δια νοµοθετικω´ ν πρα´ξεων που εξετα´ζονται στο πλαι´σιο του Σε´γκεν. Ωστο´σο, το Συµβου´λιο ε´χει υπο´ψη ο´τι η Προεδρι´α του Σε´γκεν ενηµερω´ νει τακτικα´ τα ο´ργανα του Ευρωπαι¨κου´ Κοινοβουλι´ου σχετικα´ µε τρε´χουσες εργασι´ες. (1999/C 135/205) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3078/98 υποβολη´ : Gerhard Hager (NI) προς την Επιτροπη´ (9 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Προ´στιµα για παραβα´σεις του κω´ δικα κυκλοφορι´ας Προετοιµα´ζοντας την ε´ναρξη ισχυ´ος της Συνθη´κης του 2µστερνταµ, η Οµα´δα Εργασι´ας του Συµβουλι´ου για το κεκτηµε´νο του Schengen ασχολει´ται µε τη διαµο´ρφωση του εν λο´γω κεκτηµε´νου. Συγχρο´νως, πληροφορι´ες απο´ τα µε´σα ενηµε´ρωσης αναφε´ρουν ο´τι βρι´σκεται υπο´ διαµο´ρφωση «σχε´διο συµφωνι´ας για τη συνεργασι´α στη δι´ωξη παραβα´σεων κατα´ του κω´ δικα κυκλοφορι´ας και την εφαρµογη´ σχετικω´ ν χρηµατικω´ ν προστι´µων και ποινω´ ν»


title: Verordnung (EG) Nr. 2235/98 der Kommission vom 16. Oktober 1998 über die für die private Lagerhaltung von Schlachtkörpern und Schlachtkörperhälften von Lämmern in Finnland, Irland und im Vereinigten Königreich im voraus festzusetzende Beihilfe

eurovoc_concepts:
Finland
Ireland
United Kingdom
private stock
sheepmeat
storage premium

text: L 281/8 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 17. 10. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2235/98 DER KOMMISSION vom 16. Oktober 1998 (cid:129)ber die f(cid:129)r die private Lagerhaltung von Schlachtk(cid:148)rpern und Schlachtk(cid:148)rper- h(cid:132)lften von L(cid:132)mmern in Finnland, Irland und im Vereinigten K(cid:148)nigreich im voraus festzusetzende Beihilfe DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3013/89 des Rates vom 25. September 1989 (cid:129)ber die gemeinsame Marktor- ganisation f(cid:129)r Schaf- und Ziegenfleisch (1), zuletzt ge(cid:132)n- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 1589/96 (2), insbeson- dere auf Artikel 7 Absatz 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die besonderen Bestimmungen zur Vorausfestsetzung einer pauschalen Beihilfe sind festgelegt durch die Verordnung (EWG) Nr. 3446/90 der Kommission vom 27. November 1990 mit Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen betreffend die Gew(cid:132)hrung von Beihilfen f(cid:129)r die private Lagerhaltung von Schaf- und Ziegenfleisch (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 3533/93 (4). Die je Vertrag einzuhaltenden Mindestmengen sind gere- gelt durch die Verordnung (EWG) Nr. 3447/90 der Kommission vom 28. November 1990 (cid:129)ber besondere Bestimmungen f(cid:129)r die Gew(cid:132)hrung von Beihilfen f(cid:129)r die private Lagerhaltung von Schaf- und Ziegenfleisch (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 40/96 (6). Die Anwendung von Artikel 7 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3013/89 kann die Gew(cid:132)hrung einer Beihilfe f(cid:129)r die private Lagerhaltung zur Folge haben. Die Anwen- dung dieser Maßnahme sich gem(cid:132)ß dem genannten Artikel nach der im jeweiligen Notierungsge- biet bestehenden Lage. Wegen der in Finnland, Irland und im Vereinigten K(cid:148)nigreich besonders schwierigen Marktlage empfiehlt es sich, dieses Verfahren einzuleiten. richtet Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Schaf- und Ziegenfleisch — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Unbeschadet der Verordnung (EWG) Nr. 3447/90 darf in Finnland, Irland und im Vereinigten K(cid:148)nigreich die Beihilfe f(cid:129)r die private Lagerhaltung von Schlachtk(cid:148)r- pern und Schlachtk(cid:148)rperh(cid:132)lften von L(cid:132)mmern zwischen dem 19. Oktober und 20. November 1998 f(cid:129)r h(cid:148)chstens 150 Tonnen f(cid:129)r Finnland, 450 Tonnen f(cid:129)r Irland und 2 400 Tonnen f(cid:129)r das Vereinigte K(cid:148)nigreich beantragt werden. Nicht angenommen werden Antr(cid:132)ge, die an dem Tag oder nach dem Tag, an dem insgesamt mehr als die in Absatz 1 genannten Mengen beantragt werden, oder sp(cid:132)ter gestellt werden. Die am Tag der (cid:154)berschreitung der Obergrenze beantragten Mengen werden anteilig verringert. (2) F(cid:129)r die Mindestlagerzeit von drei Monaten wird eine Beihilfe von 1 400 ECU pro Tonne gew(cid:132)hrt. Die tats(cid:132)ch- liche Lagerdauer wird vom Lagerhalter bestimmt. Sie reicht von mindestens drei Monaten bis h(cid:148)chstens sieben Monate. Dauert die Lagerhaltung (cid:129)ber drei Monate, erh(cid:148)ht sich die Beihilfe um 1,45 ECU pro Tonne und Tag. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 16. Oktober 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 289 vom 7. 10. 1989, S. 1. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 25. (3) ABl. L 333 vom 30. 11. 1990, S. 39. (4) ABl. L 321 vom 23. 12. 1993, S. 9. (5) ABl. L 333 vom 30. 11. 1990, S. 46. (6) ABl. L 10 vom 13. 1. 1996, S. 6


title: Komission asetus (EY) N:o 2238/98, annettu 16 päivänä lokakuuta 1998, valkoisen sokerin toimittamisesta elintarvikeapuna

eurovoc_concepts:
Congo
Madagascar
food aid
white sugar

text: L 281/14 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 10. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2238/98, annettu 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, valkoisen sokerin toimittamisesta elintarvikeapuna EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, 97 (2) annettujen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaan, on tarpeen tarkentaa erityisesti toimittamista koskevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat ja ehdot siit(cid:132) aiheutuneiden kustannusten m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132), ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvi- elintarviketurvaan liittyvist(cid:132) keavun hallinnasta 1996 erityisist(cid:132) ja annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1) erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta tukitoimista sek(cid:132) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitussa asetuksessa vahvistetaan luettelo maista ja ja elimist(cid:132), m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n yleiset perusteet elintarvikeavun kuljettami- sesta fob-toimitusvaiheen j(cid:132)lkeen, joille voidaan toimittaa yhteis(cid:148)n tukea, useiden elintarvikeavun antamista koskevien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten johdosta komissio on my(cid:148)nt(cid:132)nyt tietyille vastaanottajille valkoista sokeria, ja n(cid:132)m(cid:132) toimitukset olisi teht(cid:132)v(cid:132) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 mukaisesti yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna toimi- tettavien tuotteiden liikkeelle saattamista koskevista ylei- sist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2519/ ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Yhteis(cid:148)ss(cid:132) saatetaan liikkeelle valkoista sokeria niiden toimittamiseksi yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna liitteess(cid:132) osoit- etuille vastaanottajille asetuksen (EY) N:o 2519/97 s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)sten mukaisesti ja liitteess(cid:132) luetelluin edellytyksin. Tarjoajan katsotaan saaneen tietoonsa kaikki sovellettavat yleiset ja erityiset ehdot ja hyv(cid:132)ksyneen ne. Mit(cid:132)(cid:132)n muita h(cid:132)nen tarjoukseensa sis(cid:132)ltyvi(cid:132) ehtoja tai varauksia ei oteta huomioon. 2 artikla tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen T(cid:132)m(cid:132) asetus j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1 (2) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23 17. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 281/15 LIITE ER(cid:142) A 1. Toimen N:o: 240/97 (A1); 241/97 (A2); 282/97 (A3) 2. Edunsaaja (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland puh. : (31-70) 33 05 757, telekopio: 36 41 701, teleksi: 30960 EURON NL 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimitt(cid:132)(cid:132) 4. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)maa: A1 ja A2: Madagaskar; A3: Kongon demokraattinen tasavalta 5. Hankittava tuote: valkoinen sokeri 6. Kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia netto): 72 7. Erien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 1; 3 osassa (A1: 36 t; A2: 18 t; A3: 18 t) 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (5) (9): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (V. A. 1) 9. Pakkaaminen (7) (8): katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (11. 2 A 1. b, 2. b ja B. 4) 10. Etiket(cid:148)inti ja pakkausmerkinn(cid:132)t (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (V. A. 3) — merkinn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kieli: ranska — Lis(cid:132)merkinn(cid:132)t: — 11. Tuotteen hankintatapa: neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 24 artiklan 1 a kohdan kuudennen alakohdan mukaisesti yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotettu sokeri sokeri ”A tai B” (a ja b kohdat) 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: — 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka: — 15. Purkaussatama: — 16. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka: — — v(cid:132)lisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika vahvistettuun vaiheeseen: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 23. 11–13. 12. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 7–27. 12. 1998 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — 19. Tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika kello 12:een menness(cid:132) (Brysselin aikaa): — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 2. 11. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 16. 11. 1998 20. Tarjousvakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 15 ecua tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien l(cid:132)hetysosoite (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr. T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; teleksi: 25670 AGREC B; faksi: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ainoastaan) 22. Vientituki (4): valkoiseen sokeriin 9. 10. 1998 sovellettava jaksoittainen tuki, joka on vahvistettu komission asetuksella (EY) N:o 2149/98 (EYVL L 271, 8. 10. 1998, s. 5) L 281/16 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 10. 98 Viitteet: (1) Lis(cid:132)tietoja: Andr(cid:130) Debongnie puh. (32-2) 295 14 65 Torben Vestergaard puh. (32-2) 299 30 50. (2) Toimittajan on otettava yhteytt(cid:132) vastaanottajaan mahdollisimman pian selvitt(cid:132)(cid:132)kseen, mit(cid:132) kuljetusasiakir- joja tarvitaan. (3) Toimittajan on annettava vastaanottajalle viralliselta laitokselta per(cid:132)isin oleva todistus siit(cid:132), ett(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa voimassa olevat ydins(cid:132)teily(cid:132) koskevat normit eiv(cid:132)t ylity toimitettavan tuotteen osalta. Radioaktiivisuustodistuksessa on oltava cesium-134- ja 137- sek(cid:132) jodi-131-taso. (4) Komission asetusta (EY) N:o 259/98 (EYVL L 25, 31. 1. 1998, s. 39) sovelletaan vientitukeen. Edell(cid:132) mainitun asetuksen 2 artiklassa tarkoitettu p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on t(cid:132)m(cid:132)n liitten kohtaan 22 merkitty p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Tavaran toimittajaa pyydet(cid:132)(cid:132)n kiinnitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomiota mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan viimeiseen alakohtaan. Kopio todistuksesta on toimitettava heti vienti-ilmoituksen hyv(cid:132)ksymisen j(cid:132)lkeen telefaxnume- roon (32-2) 296 20 05. (5) Toimittaja toimittaa vastaanottajalle tai t(cid:132)m(cid:132)n edustajalle toimituksen yhteydess(cid:132) seuraavat asiakirjat: — terveystodistus (6) Poiketen siit(cid:132), mit(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) C 114, 29. 4. 1991 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, V. A. 3. c kohdan teksti korvataan seuraavalla tekstill(cid:132): ”merkint(cid:132) 'Euroopan yhteis(cid:148)'”. (7) Sen varalta, ett(cid:132) tavarat mahdollisesti s(cid:132)kitet(cid:132)(cid:132)n uudelleen, toimittajan on toimitettava 2 prosenttia ylim(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)isi(cid:132) tyhji(cid:132) s(cid:132)kkej(cid:132), jotka ovat samaa laatua kuin tavaraa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t s(cid:132)kit ja joissa on merkinn(cid:132)n j(cid:132)lkeen suuraakkojen ”R”. (8) Laivaus on teht(cid:132)v(cid:132) 20 jalan konteissa, ehdoin FCL/FCL. Toimittaja vastaa kustannuksista, jotka aiheutuvat konttien pinoamisesta konttiterminaaliin laivaussata- massa. Vastaanottaja vastaa kaikista sit(cid:132) seuraavista lastauskustannuksista, joihin kuuluvat konttien konttiter- minaalista poisvientikustannukset. Toimittajan on esitett(cid:132)v(cid:132) vastaanottajalle kunkin kontin t(cid:132)ydellinen pakkausluettelo ja ilmoitettava tarkoitettuun toimennumeroon liittyvien s(cid:132)kkien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132). kuhunkin tarjouskilpailuilmoituksessa Toimittajan on suljettava jokainen kontti numeroidun lukituslaitteen (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 tai vastaavat eritt(cid:132)in turvalliset sinetit) avulla ja toimitettava numero tiedoksi edunsaajan edustajalle. (9) Sokeriluokka todetaan sitovasti komission asetuksen (ETY) N:o 2103/77 (EYVL L 246, 27. 9. 1977, s. 12), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 260/96 (EYVL L 34, 13. 2. 1996, s. 16), 18 artiklan 2 kohdan a alakohdan toisessa luetelmakohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) soveltamalla


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3110/98 van Viviane REDING aan de Commissie. Benadeling van Luxemburgse ambachtelijke bedrijven door de Duitse wet over de terbeschikkingstelling van werknemers (AEntG)

eurovoc_concepts:
Germany
Luxembourg
competition
craft business
freedom to provide services
frontier worker
labour mobility
national law
paid leave
social security

formats: html print


title: Verordnung (EG) Nr. 2234/98 der Kommission vom 16. Oktober 1998 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 2814/90 mit Durchführungsbestimmungen zur Definition der zu schweren Schlachtkörpern gemästeten Lämmer

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
carcase
fattening
sheep
sheepmeat

text: L 281/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 17. 10. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2234/98 DER KOMMISSION vom 16. Oktober 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 2814/90 mit Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen zur Definition der zu schweren Schlachtk(cid:148)rpern gem(cid:132)steten L(cid:132)mmer DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) die Strafen vorgesehen werden, die bei Nichteinhaltung der genannten Auflage zu verh(cid:132)ngen sind. gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Schaf- und Ziegenfleisch — gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3013/89 des Rates vom 25. September 1989 (cid:129)ber die gemeinsame Markt- organisation f(cid:129)r Schaf- und Ziegenfleisch (1), zuletzt ge(cid:132)n- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 1589/96 (2), insbeson- dere auf Artikel 5 Absatz 9, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3901/89 des Rates vom 12. Dezember 1989 zur Definition der zu schweren Schlachtk(cid:148)rpern gem(cid:132)steten L(cid:132)mmer (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1266/95 (4), insbesondere auf Artikel 1 Absatz 2, HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2814/90 erh(cid:132)lt folgende Fassung: in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: „Artikel 2 Mit der Verordnung (EWG) Nr. 2814/90 der Kommis- sion (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1529/96 (6), wurden die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zur Definition der zu schweren Schlachtk(cid:148)rpern gem(cid:132)steten L(cid:132)mmer festgelegt. Durch Artikel 1 Absatz 1 zweiter Unterabsatz der Verord- nung (EWG) Nr. 3901/89 wurde eine vereinfachte Mast- kontrolle bei den L(cid:132)mmern bestimmter Fleischrassen in geographisch genau festgelegten eingef(cid:129)hrt, die Gebieten gehalten werden. Die Definition der zu schweren Schlachtk(cid:148)rpern gem(cid:132)steten L(cid:132)mmer gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2814/90 sollte ge(cid:132)ndert werden, damit auch die vorgeschriebene Verwaltungskon- trolle unter Beibehaltung der Auflage vereinfacht werden kann, alle auf einem Betrieb geborenen L(cid:132)mmer tats(cid:132)ch- lich zu schweren Schlachtk(cid:148)rpern zu m(cid:132)sten. Diese Auflage gilt als erf(cid:129)llt, wenn die Kontrolle ergibt, daß von jeweiligen den insgesamt geborenen L(cid:132)mmern der Fleischrasse mindestens so viel L(cid:132)mmer ausgem(cid:132)stet werden, wie in dem bestimmten Gebiet (cid:129)blich, und daß die zur Einhaltung der Bedingungen nach Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe c) der Verordnung (EWG) Nr. 3901/ 89 erforderliche Mindestmastdauer erreicht ist. Es sollten außerdem die erforderlichen Kontrollmaßnahmen und (1) ABl. L 289 vom 7. 10. 1989, S. 1. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 25. (3) ABl. L 375 vom 23. 12. 1989, S. 4. (4) ABl. L 123 vom 3. 6. 1995, S. 3. (5) ABl. L 268 vom 29. 9. 1990, S. 35. (6) ABl. L 190 vom 31. 7. 1996, S. 32. (1) Damit ein Erzeuger, der Schafmilch oder Schaf- milcherzeugnisse vermarktet, die Ausnahmen nach Artikel 1 Absatz 1 zweiter Unterabsatz der Verord- nung (EWG) Nr. 3901/89 f(cid:129)r L(cid:132)mmer, die den im Anhang derselben Verordnung bestimmten Gebieten und Fleischrassen zuzuordnen sind, in Anspruch nehmen kann, verpflichtet er sich bei der Pr(cid:132)mien- beantragung, auf seinem Betrieb alle L(cid:132)mmer der Mutterschafe, f(cid:129)r welche eine Pr(cid:132)mie beantragt wird, zu auszum(cid:132)sten. Diese Verpflichtung gilt als erf(cid:129)llt, wenn dort mindestens 70 % der geborenen L(cid:132)mmer, außer in ordnungs- gem(cid:132)ß begr(cid:129)ndeten Ausnahmef(cid:132)llen, nach der Geburt w(cid:132)hrend mindestens 75 Tagen gehalten werden. schweren Mastk(cid:148)rpern Erzeuger, die diese Verpflichtung erf(cid:129)llen, erhalten, bezogen auf die in Frage kommenden Mutterschafe, die f(cid:129)r schwere Schlachtk(cid:148)rper der in Artikel 5 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3013/89 genannten Kategorie vorgesehene Pr(cid:132)mie. (2) Erzeuger, welche die in Absatz 1 genannte Verpflichtung eingehen, halten ein Bestandsver- zeichnis auf dem letzten Stand, in das außerdem die jeweiligen Zu- und Abg(cid:132)nge als Bestandsver(cid:132)nde- rungen auf der Mindestgrundlage der Gesamtver(cid:132)nde- rung des Bestands und unter Angabe des Ursprungs bzw. der Bestimmung der Tiere und des Zeitpunkts dieser Bestandsver(cid:132)nderung einzutragen und, im Fall des L(cid:132)mmerverkaufs oder der L(cid:132)mmerschlachtung, die entsprechenden Unterlagen wie Verkaufsrechnung oder Schlachtbescheinigung beizuf(cid:129)gen sind. 17. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 281/7 (3) Unbeschadet der im Rahmen des integrierten Systems gem(cid:132)ß Artikel 6 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 3887/92 einzuhaltenden Vorschriften f(cid:129)hrt die zust(cid:132)ndige Beh(cid:148)rde bei jedem antragstellenden Erzeuger mindestens einmal j(cid:132)hrlich am Geburtsort der betreffenden L(cid:132)mmer die das jeweilige Wirt- schaftsjahr betreffenden Kontrollen durch. Um fest- stellen zu k(cid:148)nnen, ob die genannte Verpflichtung eingehalten ist, erstrecken sich diese Kontrollen auf die auf dem Betrieb gehaltenen L(cid:132)mmer, insbeson- dere die, welche der Erzeuger in das Bestandsver- zeichnis eingetragen hat und f(cid:129)r die er die erforderli- chen Unterlagen beigef(cid:129)gt hat. Wird diese Verpflichtung nicht eingehalten, wird f(cid:129)r die in Frage kommenden Mutterschafe lediglich die f(cid:129)r die leichte Kategorie vorgesehene Pr(cid:132)mie gew(cid:132)hrt. Stellt jedoch die zust(cid:132)ndige Beh(cid:148)rde fest, daß diese Pflichtverletzung auf absichtlich oder grob fahrl(cid:132)ssig eingetragenen Falschangaben beruht, verliert der betreffende Erzeuger den Anspruch auf Pr(cid:132)mienge- w(cid:132)hrung gem(cid:132)ß Artikel 5 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 3013/89 in dem Wirtschaftsjahr, auf das sich die genannte Verpflichtung bezieht. “ Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie betrifft die f(cid:129)r das Wirtschaftsjahr 1999 und die folgenden Wirtschaftsjahre gestellten Pr(cid:132)mienantr(cid:132)ge. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 16. Oktober 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: QUESTION ECRITE no 3143/98 de Joaquín SISÓ CRUELLAS à la Commission. Journée internationale de l'alphabétisation

eurovoc_concepts:
European Union
UNO
Unesco
adult education
education policy
elimination of illiteracy
public awareness campaign
statistics

text: 15. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 297/51 (1999/C 297/066) QUESTION ÉCRITE E-3138/98 posée par Giuseppe Rauti (NI) à la Commission (16 octobre 1998) Objet: Mauvaise gestion des fonds consacrés à la formation professionnelle M. Giovanni De Blasiis, qui dirige les services législatifs du conseil régional de la Basilicate, a adressé au Parlement une pétition relative à la mauvaise utilisation des fonds communautaires destinés à la formation professionnelle. Cette pétition a été inscrite au registre général des pétitions sous le no 47/96, et la commission des pétitions du Parlement européen a, le 26 juin 1996, déclaré «recevables» les questions évoquées par M. De Blasiis. Elle a, dès lors, ouvert la procédure d’examen de la pétition et décidé d’inviter la Commission européenne à prendre position sur les divers aspects de la question. La Commission pourrait-elle dire quelles mesures elle compte prendre en l’espèce? Réponse donnée par M. Flynn au nom de la Commission (16 décembre 1998) En réponse à une demande d’information formulée par la commission des pétitions concernant la pétition no 47/96 de M. Giovanni De Blasiis, la Commission a transmis une réponse à la commission le 12 novembre 1996. La pétition a été examinée lors d’une réunion de la commission des pétitions les 17 et 18 mars 1997, laquelle a refermé le dossier. (1999/C 297/067) QUESTION ÉCRITE E-3143/98 posée par Joaquín Sisó Cruellas (PPE) à la Commission Objet: Journée internationale de l’alphabétisation (16 octobre 1998) Le 8 septembre dernier était organisée, à l’instigation de l’ONU et de l’UNESCO, la journée internationale de l’alphabétisation, dans le but de favoriser une prise de conscience au niveau international et de parvenir à une action mondiale en matière d’éducation et de développement. Des évaluations indiquent en effet qu’en l’an 2005, près de 870 millions de personnes âgées de plus de 15 ans seront analphabètes. Notons dans ce contexte que, suivant les informations de l’Institut national des statistiques espagnol, l’Espagne compte plus d’un million d’analphabètes, dont 960 000 femmes et 380 000 hommes. À ce propos, il serait utile que la Commission réponde aux questions suivantes: ? La Commission sait-elle combien d’analphabètes compte l’Union européenne et pourrait-elle éventuel- lement fournir des pourcentages pour chaque État membre, en distinguant les hommes des femmes? ? Quelles mesures concrètes sont mises en œuvre actuellement au niveau de l’Union pour lutter contre l’analphabétisme? Réponse donnée par Mme Cresson au nom de la Commission (27 novembre 1998) Le 14 mai 1987 des conclusions du Conseil et des ministres de l’Education concernant un programme européen en vue d’intensifier la lutte contre l’analphabétisme ont été adoptées. Elles considèrent que l’analphabétisme, en plus des facteurs relevant de l’école, est le produit d’un ensemble de causes se renforçant l’une l’autre: des facteurs sociaux, géographiques, médicaux, psychologiques, ainsi que le manque de correspondance entre les exigences culturelles et celles des langages utilisés par les médias y compris les langages informatiques. Elles considèrent également que l’obligation scolaire est, à elle seule, incapable d’endiguer l’analphabétisme et des initiatives s’inscrivant dans une stratégie globale devraient être prises pour à la fois prévenir l’analphabétisme à l’école et améliorer l’alphabétisation des adultes


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3206/98 do Deputado Nuala AHERN Förbindelseledningen (el) mellan Skottland och Nordirland

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
Scotland
economic and social cohesion
energy grid
systems interconnection
trans-European network
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 3067/98 by Werner LANGEN to the Council. Negotiating mandate for a European Union free- trade agreement with the Mercosur States and Chile

eurovoc_concepts:
Chile
Mercosur countries
World Trade Organisation
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
farming sector
free-trade agreement
trade agreement (EU)


title: QUESTION ECRITE no 3130/98 de Graham WATSON à la Commission. Autorisation de médicaments à usage vétérinaire

eurovoc_concepts:
animal welfare
equidae
foodstuffs legislation
market approval
pharmaceutical legislation
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug


title: QUESTION ECRITE no 3144/98 de Roberto MEZZAROMA à la Commission. Relations avec l'Afrique du Sud

eurovoc_concepts:
EU programme
South Africa
economic development
economic reconstruction
economic relations
foreign policy
type of business

text: C 118/184 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 4. 1999 RØponse donnØe par M. Bangemann au nom de la Commission (11 novembre 1998) La Commission procŁde actuellement (cid:224) un examen approfondi du problŁme ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ne manquera pas de le tenir informØ aussit(cid:244)t que possible. (1999/C 118/237) QUESTION (cid:201)CRITE E-3144/98 posØe par Roberto Mezzaroma (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Relations avec l(cid:146)Afrique du Sud (16 octobre 1998) La Commission pourrait-elle indiquer, concernant les relations politiques et Øconomiques avec l(cid:146)Afrique du Sud, quelles sont la nature et l(cid:146)importance des programmes ØlaborØs qui doivent Œtre mis en (cid:156)uvre ou qui le sont dØj(cid:224), quels sont les dØlais de mise en (cid:156)uvre et le montant global des ressources utilisØes ou qu(cid:146)il est question d(cid:146)utiliser dans un laps de temps bien dØfini, quelles sont les modalitØs de leur gestion politique, Øconomique et technique, en fonction des spØcificitØs propres (cid:224) chacun des programmes, quelle est la typologie des entreprises, ou des groupes d(cid:146)entreprises, qu(cid:146)il est question d(cid:146)associer (cid:224) la mise en (cid:156)uvre desdits programmes ou avec lesquels le contact a d(cid:146)ores et dØj(cid:224) ØtØ pris et, enfin, quelles sont les rØfØrences dont dispose la Commission quant au poste, (cid:224) la localisation et au nom des responsables directs? RØponse donnØe par M. Pinheiro au nom de la Commission (9 novembre 1998) La Commission fait parvenir directement (cid:224) l(cid:146)Honorable membre et au secrØtariat gØnØral du Parlement une copie du rapport annuel concernant le programme europØen pour la reconstruction et le dØveloppement en Afrique du Sud (PERD) (1996 et 1997). Ce rapport ainsi que ses annexes (base juridique, programme indicatif pluriannuel, listes des marchØs attribuØs) comportent toutes les informations demandØes par l(cid:146)Honorable membre. Une liste des programmes qui seront lancØs en 1998 est Øgalement transmise directement (cid:224) l(cid:146)Honorable membre et au secrØtariat gØnØral du Parlement. La liste des fonctionnaires directement concernØs par la mise en (cid:156)uvre du PERD (cid:224) Pretoria et (cid:224) Bruxelles est transmise directement (cid:224) l(cid:146)Honorable membre et au secrØtariat gØnØral du Parlement. (1999/C 118/238) QUESTION (cid:201)CRITE E-3169/98 posØe par Antonio Tajani (PPE) (cid:224) la Commission (27 octobre 1998) Objet: Attaque militaire libyenne contre un chalutier italien Le jeudi 24 septembre dans le golfe de Sirte situØ dans des eaux internationales, une vedette (cid:224) moteur de la marine de guerre libyenne a attaquØ (cid:224) coups d(cid:146)armes (cid:224) feu et ØpØronnØ le chalutier italien Orchidea, provoquant la mort de Rosario Magiotta, patron de l(cid:146)embarcation. Comment la Commission envisage-t-elle d(cid:146)intervenir pour protØger les pŒcheurs italiens et d(cid:146)autres pays membres de la CommunautØ en MØditerrannØe oø des agressions de plus en plus nombreuses sont perpØtrØes et oø les pays riverains de l(cid:146)Afrique du nord multiplient les violations du droit international?


title: 98/604/CE: Decisione della Commissione del 16 ottobre 1998 concernente la partecipazione finanziaria della Comunità all'eradicazione del vaiolo degli ovicaprini in Grecia [notificata con il numero C(1998) 3118] (Il testo in lingua greca è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
aid system
animal disease
slaughter of animals

text: 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 289/37 COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 16 ottobre 1998 concernente la partecipazione finanziaria della Comunit(cid:133) all’eradicazione del vaiolo degli ovicaprini in Grecia [notificata con il numero C(1998) 3118] (Il testo in lingua greca (cid:138) il solo facente fede) (98/604/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la decisione 90/424/CEE del Consiglio, del 26 giugno 1990, relativa a talune spese nel settore veteri- nario (1), modificata da ultimo dalla decisione 94/370/ CE (2), in particolare l’articolo 3, paragrafo 4, considerando che la Commissione ha adottato la deci- sione 97/658/CE, del 1o ottobre 1997, concernente la partecipazione finanziaria della Comunit(cid:133) all’eradicazione del vaiolo degli ovicaprini in Grecia (3); che tale aiuto comunitario poteva essere ottenuto per i focolai di vaiolo degli ovicaprini insorti tra i mesi di novembre 1995 e dicembre 1996; considerando che nuovi focolai di vaiolo degli ovicaprini sono stati denunciati in Grecia nel corso del 1997; che, tenuto conto del grave pericolo costituito da questa malattia per il patrimonio ovicaprino della Comunit(cid:133), si (cid:138) rivelato opportuno proseguirne l’eradicazione, in partico- lare partecipando con un nuovo contributo comunitario all’indennizzo delle perdite subite dagli allevatori; considerando che, una volta confermata ufficialmente la presenza del vaiolo degli ovicaprini, le autorit(cid:133) elleniche hanno notificato di aver adottato i provvedimenti oppor- tuni, nell’ambito delle disposizioni di cui all’articolo 3, paragrafo 2, della decisione 90/424/CEE e delle disposi- zioni di cui alla direttiva 92/119/CEE del Consiglio, del 17 dicembre 1992, che introduce misure generali di lotta contro alcune malattie degli animali nonch(cid:130) misure specifiche per la malattia vescicolosa dei suini (4), modifi- (1) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 19. (2) GU L 168 del 2. 7. 1994, pag. 31. (3) GU L 278 dell’11. 10. 1997, pag. 26. (4) GU L 62 del 15. 3. 1993, pag. 69. cata da ultimo dall’atto di adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia; considerando che sono state rispettate le condizioni stabi- lite per una partecipazione finanziaria della Comunit(cid:133); considerando che il contributo finanziario della Comunit(cid:133) sar(cid:133) versato previa constatazione che le misure sono state poste in atto e che le autorit(cid:133) hanno fornito tutte le informazioni richieste entro i termini previsti; considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato veterinario permanente, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 La Grecia pu(cid:149) ottenere un contributo finanziario della Comunit(cid:133) per i focolai di vaiolo degli ovicaprini insorti nel corso del 1997. Articolo 2 1. Fatti salvi i necessari controlli, il contributo finan- ziario della Comunit(cid:133) viene versato previa presentazione dei relativi documenti giustificativi. 2. I documenti di cui al paragrafo 1 comprendono: a) una relazione epidemiologica riguardante ogni azienda in cui sono stati abbattuti animali; nella relazione devono figurare informazioni sui seguenti aspetti: L 289/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 28. 10. 98 i) per le aziende infette: — ubicazione e indirizzo, — data in cui (cid:138) insorto il sospetto della malattia e data della conferma, — numero di animali abbattuti e distrutti, per specie e categoria, nonch(cid:130) data dell’abbatti- mento e della distruzione, — metodo utilizzato per l’abbattimento e la distru- zione, — tipo e numero di campioni prelevati ed esami- nati al momento del sospetto della malattia; risultati degli esami eseguiti, — tipo e numero di campioni prelevati ed esami- nati al momento dello svuotamento sanitario delle aziende infette; risultanti degli esami eseguiti, — presunta origine dell’infezione, quale risulta dall’indagine epidemiologica eseguita; ii) per le aziende che hanno avuto contatti: — i dati di cui al punto i), primo, terzo, quarto e sesto trattino, — azienda infetta (focolaio) con la quale si sospetta vi siano stati contatti presunti o confermati; tipo di contatto; b) una relazione finanziaria che contenga l’elenco dei beneficiari e il loro indirizzo, il numero, le specie e le categorie degli animali abbattuti, la data dell’abbatti- mento, l’importo corrisposto (IVA esclusa) e la data del pagamento. Articolo 3 1. La domanda di pagamento, accompagnata dai docu- menti giustificativi di cui all’articolo 2, (cid:138) presentata alla Commissione anteriormente al 1o dicembre 1998. 2. La Commissione decide in merito al contributo ante- riormente al 15 aprile 1999. Anteriormente al 1o maggio 1999, essa informa gli Stati membri, riuniti in sede di comitato veterinario permanente, circa la decisione presa, ai fini di una valutazione. Articolo 4 1. La Commissione, in collaborazione con le autorit(cid:133) nazionali competenti, pu(cid:149) effettuare controlli in loco per accertarsi dell’applicazione delle misure e per verificare le spese sostenute. La Commissione comunica agli Stati membri il risultato dei controlli effettuati. 2. Gli articoli 8 e 9 del regolamento (CEE) n. 729/70 del Consiglio, del 21 aprile 1970, relativo al finanzia- mento della politica agricola comune (1), si applicano mutatis mutandis. Articolo 5 La Repubblica ellenica (cid:138) destinataria della presente deci- sione. Fatto a Bruxelles, il 16 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 94 del 28. 4. 1970, pag. 13


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3133/98 af Raimo ILASKIVI til Kommissionen. Global harmonisering af køretøjsbestemmelser

eurovoc_concepts:
UNO
accession to an agreement
approval
approximation of laws
liberalisation of the market
motor vehicle
motor vehicle industry
road safety
standardisation
technical regulations


title: WRITTEN QUESTION No. 3124/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Oligopolies and milk market in Italy

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
State aid
consumer protection
control of State aid
milk
oligopoly
restriction on competition

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/49 Toimeen I kuuluvien vaihto-ohjelmien valintamenettelyn aikataulu antaa vuoden mittaisessa koulutuk- 3. sessa oleville nuorille mahdollisuuden osallistua Leonardo da Vincin lyhytkestoisiin hankkeisiin. Tukea on mahdollista hakea jo ennen kuin ammatillinen peruskoulutus on alkanut. Käytännössä onkin ollut nähtävissä, että useat hankkeen toteuttajat käyttävät tätä mahdollisuutta. 4. Leonardo da Vinci -ohjelmassa on otettu käyttöön toimen I vaihto-ohjelmien hajautettu hallinnointi- järjestelmä 24:ssä valtiossa (tämänhetkinen tilanne). Järjestelmä on toiminut hyvin jo useita vuosia. Kyse ei ole hallinnollisesta lisäportaasta, vaan kansalliset koordinoijat nimenomaan vastaavat vaihto-ohjelmien hallin- noinnista. Ehdotuksessa Leonardo da Vinci -ohjelman toisesta vaiheesta (2000’2004) komissio ehdottaa toimien ja ohjelman hallinnoinnin yksinkertaistamista ja yhä laajempaa hajauttamista, jotta ohjelmaan osallistuminen olisi entistä helpompaa. (1999/C 297/064) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3124/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Oligopoli (muutaman tuottajan ylivalta) ja Italian maitomarkkinat Italian maitomarkkinoita näyttää hallitsevan kahden tai kolmen suuren yrityksen oligopoli. Kunnallisten meijereiden yksityistämisen yhteydessä nämä muutamat yritykset pystyivät tekemään paljon suurempia tarjouksia kuin kilpailevat maataloustuottajayritykset, joilla ei ollut riittävästi resursseja. Eräästä pohjoisitalia- laisesta meijeristä maksettiin kolminkertaisesti sen lähtöhinta. On selvää, että jatkossa kuluttajat kärsivät tästä, sillä he saavat maksaa kalliisti niin sanotusta laatumaidosta, vaikka hintaeroa ei voidakaan perustella laadullisilla eroilla. 1. Onko komissio perillä tilanteesta? 2. Voisiko se selvittää markkinoiden toimintaa ja tarkistaa, onko kilpailulle olemassa todelliset edellytykset 3. Miten oligopoli voi olla kuluttajien edun mukainen, kun on kyse korvaamattomasta peruselintarvik- keesta? 4. Voiko komissio vahvistaa, onko se tarkistanut ja hyväksynyt Rooman meijerin oston? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1998) 1. ’3. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei se ole tietoinen Italian maitotuotteiden markkinoilla toimivien yritysten menettelytavoista, jotka saattavat kuulua EY:n perustamissopimuksen 85 tai 86 artiklan soveltamisalaan. Lisäksi komissio korostaa, että oligopolitilanne ei ole sinällään vastoin EY:n perustamissopimuksen 85 tai 86 artiklaa. Näin ollen komissio voi puuttua oligopolimarkkinoihin ainoastaan, jos sillä on todisteita siitä, että yritysten menettelytavat ovat ristiriidassa 85 ja 86 artiklan määräysten kanssa. 4. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se päätti 25. maaliskuuta 1998 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee Centrale del Latte di Romaa toiminnan ja yksityistämisen edistämiseen myönnettyjen tukien osalta. Komissio tarkastelee parhail- laan tämän menettelyn yhteydessä saatuja huomautuksia. Analysoituaan nämä huomautukset komissio tekee perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti lopullisen päätöksen kyseisistä tuista


title: Commission Regulation (EC) No 2231/98 of 16 October 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 17. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities L 281/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 2231/98 of 16 October 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1498/ 98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 17 October 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 16 October 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. L 281/2 EN Official Journal of the European Communities 17. 10. 98 to the Commission Regulation of 16 October 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (ECU/100 kg) 204 999 052 999 052 388 524 528 999 052 064 400 999 052 060 064 388 400 404 512 800 804 999 052 064 999 95,3 95,3 103,1 103,1 60,2 88,4 51,0 50,9 62,6 97,2 94,9 222,2 138,1 61,7 37,5 42,8 20,7 61,1 76,1 45,5 154,9 96,2 66,3 102,6 60,4 81,5 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'