title: Kommissionens förordning (EG) nr 2237/98 av den 16 oktober 1998 om leverans av mjölkprodukter som livsmedelsbistånd

text: 17. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 281/11 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2237/98 av den 16 oktober 1998 om leverans av mj(cid:148)lkprodukter som livsmedelsbist(cid:134)nd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av livs- medelsbist(cid:134)nd samt om s(cid:132)rskilda st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r livsme- delsf(cid:148)rs(cid:148)rjningen (1), s(cid:132)rskilt artikel 24. 1 b i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver l(cid:132)nder och organ som har r(cid:132)tt att motta gemenskapsbi- st(cid:134)nd och anges de allm(cid:132)nna kriterierna f(cid:148)r transport av livsmedelsbist(cid:134)ndet efter fob-stadiet. Som en f(cid:148)ljd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bist(cid:134)nd har kommissionen tilldelat vissa mottagare mj(cid:148)lk- pulver. Dessa leveranser b(cid:148)r ske i enlighet med best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 av den kommissionens 16 december 1997 om allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser f(cid:148)r anskaffning av varor som skall levereras som livsmedelsbi- st(cid:134)nd fr(cid:134)n gemenskapen i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 (2). Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ange tidsfrister och leveransvillkor f(cid:148)r att best(cid:132)mma de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande kostnaderna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Mj(cid:148)lkprodukter skall framskaffas inom gemenskapen som livsmedelsbist(cid:134)nd f(cid:148)r leverans till de mottagare som (cid:132)r f(cid:148)rtecknade i bilagan i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Anbudsgivare skall anses ha k(cid:132)nnedom om och ha accep- terat alla till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda villkor. Alla andra villkor eller f(cid:148)rbeh(cid:134)ll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft en dag efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 281/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 10. 98 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 283/97 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland tfn (31-70) 33 05 757, fax 36 41 701, telex 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: Demokratiska republiken Kongo 5. Vara som skall framskaffas: vitaminiserat skummj(cid:148)lkspulver 6. Total kvantitet (ton netto): 150 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (I B 1) 9. Emballage (7): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (6. 3 A och B. 2) 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (I B 3) — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: franska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad Tillverkning av skummj(cid:148)lkspulver och tillsats av vitaminer skall ske efter det att leverans tilldelats 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 23. 11–13. 12. 1998 — andra leveranstid: 7–27. 12. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — f(cid:148)rsta leveranstid: 2. 11. 1998 — andra leveranstid: 16. 11. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 20 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bryssel; telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4): Bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt den 13. 10. 1998 fastst(cid:132)llt genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2024/98 (EGT L 262, 25. 9. 1998, s. 4). 17. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 281/13 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: Andr(cid:130) Debongnie (tfn (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn (32-2) 299 30 50). (2) Den leverant(cid:148)r som tilldelats kontrakt skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt v(cid:132)nda sig till mottagaren f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka fraktdokument som kr(cid:132)vs. (3) Den leverant(cid:148)r som tilldelats kontrakt skall till mottagaren (cid:148)verl(cid:132)mna ett intyg fr(cid:134)n ett officiellt organ som visar att de till(cid:132)mpliga normerna f(cid:148)r radioaktiv str(cid:134)lning i den ber(cid:148)rda medlemsstaten inte har (cid:148)verskridits f(cid:148)r den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall inneh(cid:134)lla uppgift om halterna cesium-134 och cesium-137 samt halten jod-131. (4) Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 259/98 (EGT L 25, 31. 1. 1998, s. 39), (cid:132)r till(cid:132)mplig vad avser export- bidrag. Den dag som avses i artikel 2 i den f(cid:148)rordningen (cid:132)r den som avses i punkt 22 i denna bilaga. Leverant(cid:148)ren ombeds s(cid:132)rskilt uppm(cid:132)rksamma artikel 4. 1 sista stycket i n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning. En kopia av licensen skall (cid:148)vers(cid:132)ndas s(cid:134) snart exportdeklarationen har godk(cid:132)nts (faxnummer: (32-2) 296 20 05). (5) Den leverant(cid:148)r som tilldelats kontrakt skall till mottagaren eller dennes representant (cid:148)verl(cid:132)mna f(cid:148)ljande dokument vid leveransen: — Ett sundhetscertifikat, utf(cid:132)rdat av ett officiellt organ, i vilket intygas att produkten framst(cid:132)llts under utm(cid:132)rkta sanit(cid:132)ra f(cid:148)rh(cid:134)llanden som kontrolleras av kvalificerad teknisk personal. Sundhetscertifikatet skall ange past(cid:148)riseringens temperatur och varaktighet, temperaturen och tiden f(cid:148)r behandling i spraytorkningstornet, samt sista f(cid:148)rbrukningsdag. — Ett veterin(cid:132)rintyg, utf(cid:132)rdat av ett officiellt organ, i vilket intygas att det i det omr(cid:134)det d(cid:132)r den obehandlade mj(cid:148)lken producerats inte har konstaterats mul- och kl(cid:148)vsjuka eller andra anm(cid:132)lningsplik- tiga infekti(cid:148)sa eller smittsamma sjukdomar under de sista tolv m(cid:134)naderna f(cid:148)re bearbetningen. (6) Trots punkt I. A. 3 c i EGT C 114 av den 29 april 1991 skall p(cid:134)skriften lyda p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: m(cid:132)rkning ”Europeiska gemenskapen”. (7) Frakten skall ske i 20-fotscontainrar enligt FCL/FCL-villkoren (varje container skall inneh(cid:134)lla h(cid:148)gst 15 ton netto). Leverant(cid:148)ren skall b(cid:132)ra kostnaden f(cid:148)r containrarna fram till att containrarna staplas i containerterminalen i utskeppningshamnen. Mottagaren skall b(cid:132)ra alla ytterligare lastningskostnader, inklusive kostnaden f(cid:148)r att flytta containrarna fr(cid:134)n containerterminalen. Leverant(cid:148)ren som tilldelats kontrakt skall till spedit(cid:148)ren, l(cid:132)mna en fullst(cid:132)ndig packlista f(cid:148)r varje container, med uppgift om det antal som omfattas av varje aktionsnummer enligt vad som anges i (cid:148)ppen upphand- lingsinfordran. Leverant(cid:148)ren som tilldelats kontrakt skall f(cid:148)rsegla varje container med en numrerad f(cid:148)rsegling (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 eller liknande f(cid:148)rseglingar med h(cid:148)g s(cid:132)kerhet) och mottagarens representant skall informeras om detta nummer


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3090/98 von Richard HOWITT an die Kommission. Geplantes N-Viro-Klärwerk in Stambridge

eurovoc_concepts:
EC Directive
data collection
domestic waste
environmental protection
public health
wastewater
water treatment

formats: html pdf print

text: 21. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 207/27 (1999/C 207/034) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3090/98 von Richard Howitt (PSE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Geplantes N-Viro-Klärwerk in Stambridge Kann die Kommission untersuchen, ob das N-Viro-Dünger-Verfahren für die Volksgesundheit Gefahren birgt, und mitteilen, ob das betreffende Produkt geprüft und für die landwirtschaftliche Verwendung als sicher befunden wurde? Anglian Water plant in meinem Wahlkreis den Bau eines neuen Klärwerks, in dem dieses Verfahren zur Anwendung kommen soll, und es gibt natürlich Besorgnisse im Hinblick auf ein Produkt, über das noch zu wenig bekannt ist und daß sich als gefährlich für die Volksgesundheit erweisen könnte. Kann die Kommission ferner mitteilen, ob das N-Viro-Verfahren auch in anderen europäischen Ländern angewandt wird? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (21. Januar 1999) Bei der gemäß der Richtlinie 91/271/EWG des Rates (1) vom 21. Mai 1991, geändert durch die Richtlinie 98/ 15/EG der Kommission (2) vom 27. Februar 1998, vorgeschriebenen Behandlung von kommunalem Abwasser fällt Klärschlamm an. Nach Artikel 14 der Richtlinie 91/271/EWG ist der Klärschlamm nach Möglichkeit wiederzuverwenden. Nach Artikel 5 der Richtlinie 86/278/EWG des Rates (3) vom 12. Juni 1986 über den Schutz der Umwelt und insbesondere der Böden bei der Verwendung von Klärschlamm in der Landwirtschaft muß dieser vor einer entsprechenden Verwendung behandelt werden. Durch diese Behandlung sollen die Zersetzbarkeit des Klärschlamms sowie die Gefahren für die menschliche Gesundheit und die Umwelt verringert werden. Die Behandlung besteht insbesondere darin, die pathogenen Mikroorganismen abzutöten, die der Klärschlamm enthalten kann. Es wird darauf hingewiesen, daß Artikel 5 der Richtlinie ebenfalls festlegt, daß die Verwendung nichtbehandelten Schlamms gestattet werden kann, wenn dieser in den Boden eingespült oder eingegraben wird. Sofern er im Hinblick auf Krankheitserreger und Mikrokontaminanten (insbesondere Schwermetalle) in ausreichendem Maße unbedenklich ist, kann Klärschlamm wegen seiner Leistungsfähigkeit hinsichtlich einer organischen Bodenverbesserung und aufgrund seiner guten Düngeeigenschaften für bestimmte landwirt- schaftliche Böden von Interesse sein. Beim vom Herrn Abgeordneten angesprochenen N-Viro-Verfahren scheint es sich um ein Verfahren für die Schlammbehandlung zu handeln. Die Kommission sammelt zur Zeit Informationen über dieses Verfahren, insbesondere um zu prüfen, ob die vorstehend genannten Ziele erreicht werden können. (1) ABl. L 135 vom 30. 5. 1991. (2) ABl. L 67 vom 7. 3. 1998. (3) ABl. L 181 vom 4. 7. 1986. (1999/C 207/035) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3091/98 von Joan Vallvé (ELDR) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Allgemeine Erklärung der Sprachenrechte Am 6. Juni 1996 wurde in Barcelona im Rahmen der Weltkonferenz für Sprachenrechte auf Anregung vom Komitee für Übersetzung und Sprachenrechte des internationalen PEN Clubs und von CIEMEL (Centre Internacional Escarré per a les Minories èthniques i les nacions) und mit der moralischen und technischen Unterstützung der UNESCO, die Allgemeine Erklärung der Sprachenrechte verabschiedet. Das Hauptziel dieser Erklärung, die das Ergebnis der Arbeit verschiedener NROs und von Sprachwissen- schaftlern ist und von vielen internationalen Persönlichkeiten aus verschiedenen Bereichen Unterstützung erhalten hat, ist es, die Achtung und die volle Entfaltung aller Sprachen zu fördern und die Sprachenvielfalt in der Welt zu bewahren. Gedenkt die Europäische Kommission, die genannte Erklärung zu unterstützen, mit dem Ziel, das Recht jeder Sprachgemeinschaft auf Erhaltung und Förderung ihrer Sprache zu gewährleisten?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3108/98 van Hilde HAWLICEK aan de Commissie. Toerisme in de ontwikkelingslanden - veiligstelling van een belangrijke bron van inkomsten

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
developing countries
economic development
environmental protection
market access
social development
sustainable development
tourism

text: C 118/180 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 4. 1999 Is de Raad niet van mening dat het eenieder vrij moet staan om geregelde of incidentele sportevenementen in de beroeps- en amateursport te organiseren in een vrijemarktstelsel dat haaks staat op het monopolis- tische Italiaanse stelsel dat wordt gedomineerd door het Italiaans Olympisch ComitØ welk voor vele miljarden lire steun krijgt? Antwoord (7 december 1998) Gezien de wijze waarop in het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap de bevoegdheden tussen de instellingen zijn verdeeld, kan de Raad het geachte parlementslid er slechts op wijzen dat deze kwestie krachtens met name de bepalingen van de artikelen 89 en 90 van het EG-Verdrag onder de bevoegdheden van de Commissie valt. (1999/C 118/231) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3103/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie Betreft: De aankoop van de voetbalclub Manchester United (8 oktober 1998) Kan de Commissie, met het oog op de aankoop van de voetbalclub Manchester United door Rupert Murdoch, bevestigen dat iedere poging om televisiestations (die geen deel uitmaken van het media- imperium van de heer Murdoch) te dwarsbomen bij de verwerving van televisie-uitzendrechten een overtreding van artikel 86 inhoudt? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (28 oktober 1998) Op grond van artikel 86 van het EG-Verdrag mogen ondernemingen geen misbruik maken van een machtspositie op de gemeenschappelijke markt of op een wezenlijk deel daarvan, voor zover de handel tussen lidstaten daardoor ongunstig kan worden be(cid:239)nvloed. Bij de toepassing van artikel 86 in een individueel geval is echter de juridische en economische context van doorslaggevend belang, teneinde met name vast te stellen of de betrokken onderneming een machtspositie heeft en, zo ja, of haar gedrag neerkomt op misbruik van deze positie. Op dit moment kan nog niet worden vastgesteld of › ingeval het bod van BSkyB op de voetbalclub Manchester United succesvol is en de overname wordt goedgekeurd › het toekomstige optreden van BSkyb een overtreding van artikel 86 van het EG-Verdrag inhoudt. (1999/C 118/232) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3108/98 van Hilde Hawlicek (PSE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Toerisme in de ontwikkelingslanden › veiligstelling van een belangrijke bron van inkomsten Het toerisme is in vele ontwikkelingslanden een van de voornaamste bronnen van inkomsten. Maar slecht opgezette projecten in de sector van het toerisme hebben dikwijls ook ongunstige economische en ecologische gevolgen voor deze landen. Heeft de Europese Unie overwogen hoe zij een sociaal en ecologisch zinvolle bijdrage kan leveren tot het toerisme in de derde wereld?


title: Protokol o provedbi Alpske konvencije iz 1991. u području zaštite tla – Protokol o zaštiti tla

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
conservation of resources
environmental protection
international convention
soil protection
soil resources
the EU's international role

text: L_2005337HR. 01002901. xml 11/Sv. 37 HR Službeni list Europske unije 177 22005A1222(01) L 337/29 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE PROTOKOL o provedbi Alpske konvencije iz 1991. u području zaštite tla Protokol o zaštiti tla Preambula SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, FRANCUSKA REPUBLIKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KNEŽEVINA MONAKO, REPUBLIKA SLOVENIJA, ŠVICARSKA KONFEDERACIJA i EUROPSKA ZAJEDNICA, U SKLADU sa svojom zadaćom provođenja sveobuhvatne politike za zaštitu i održivi razvoj alpske regije, koja proizlazi iz Konvencije o zaštiti Alpa (Alpska konvencija) od 7. studenoga 1991. ; U SKLADU sa svojim obvezama na temelju članka 2. stavka 2. i 3. Alpske konvencije; S CILJEM smanjenja kvantitativnih i kvalitativnih oštećenja tla, posebno primjenom postupaka u poljoprivrednoj i šumarskoj proizvodnji koji imaju minimalan štetni učinak na tlo, štedljivom uporabom zemljišta, suzbijanjem erozije i ograničavanjem nepropusnosti tla; SVJESNE činjenice da su zaštita alpskih tala, održivo gospodarenje tim tlima i obnavljanje njihovih prirodnih funkcija na oštećenim lokalitetima pitanja od općeg interesa; PREPOZNAJUĆI da se Alpe kao jedna od najvećih prirodnih cjelina u Europi odlikuju ekološkom raznolikošću i jako osjetljivim ekosustavima čiju funkcionalnost treba sačuvati; UVJERENE da lokalnom stanovništvu treba omogućiti da samo odredi svoj plan socijalnog, kulturnog i gospodarskog razvoja i sudjeluje u njegovoj provedbi unutar postojećeg institucionalnog okvira; SVJESNE važnosti Alpa kao životnog i gospodarskog prostora lokalnog stanovništva i mjesta odmora stanovništva iz drugih regija, ali i činjenice da se na ograničenom alpskom prostoru sučeljavaju različiti zahtjevi za korištenje tla koji ugrožavaju očuvanje funkcija tla; stoga je potrebno uskladiti gospodarske interese s ekološkim zahtjevima; PREPOZNAJUĆI da tlo zauzima posebno mjesto u ekosustavima, da se njegovo stvaranje kao i regeneracija oštećenih tala odvija vrlo sporo, da u alpskoj regiji zbog topografskih uvjeta treba očekivati povećanu eroziju tla te da tlo predstavlja ponor štetnih tvari, dok kontaminirana tla mogu biti izvor unosa tih tvari u susjedne ekosustave i time ugroziti ljude, životinje i biljke; SVJESNE da korištenje zemljišta, posebno za potrebe naseljavanja ljudi, razvoja trgovine i industrije, infrastrukture, vađenja minerala, turizma, poljoprivrede, šumarstva i prometa, može dovesti do kvantitativnih i kvalitativnih oštećenja tla te da bi prema tomu trebalo predložiti odgovarajuće integralne mjere za sprečavanje, ograničavanje i uklanjanje štete na tlu; UZIMAJUĆI U OBZIR da zaštita tla ima višestruke implikacije za druge politike u alpskoj regiji te bi je stoga trebalo koordinirati na interdisciplinarni i međusektorski način; UVJERENE da se određeni problemi mogu riješiti samo u prekograničnim okvirima, što zahtijeva poduzimanje zajedničkih mjera alpskih država, koje će potpisnice provesti u skladu s raspoloživim sredstvima, SPORAZUMJELE SU SE: POGLAVLJE I. OPĆE OBVEZE Članak 1. Ciljevi 1. Ovaj Protokol služi provedbi obveza u području zaštite tla koje su preuzele ugovorne stranke Alpske konvencije. 2. Alpsko će se tlo zaštititi na održiv način kako bi moglo obavljati: 1. svoje prirodne funkcije kao (a) temelj života i životni prostor ljudi, životinja, biljaka i mikroorganizama; (b) značajan element prirode i krajolika; (c) sastavni dio ekološke ravnoteže, posebno s obzirom na kružne tokove vode i hranjivih tvari; (d) medij za pretvorbu i kompenzaciju unosa tvari, posebno s obzirom na sposobnost tla da služi kao filter, pufer i skladište – posebno u interesu zaštite podzemnih voda; (e) genetski spremnik; 2. svoju funkciju arhiva povijesti prirode i civilizacije; kao i 3. svoje funkcije kao: (a) mjesto obavljanja poljoprivredne djelatnosti, uključujući pašarenje i šumarstvo; (b) prostor za naseljavanje ljudi i turističku djelatnost; (c) mjesto za druge komercijalne namjene, promet, opskrbu i distribuciju te zbrinjavanje vode i otpada; (d) izvor sirovina. Pritom će se posebno kvalitativno i kvantitativno zaštititi i očuvati ekološke funkcije tla kao bitni elementi ekološke ravnoteže, i to na dugoročnoj osnovi. Promicat će se obnavljanje oštećenih tala. 3. Mjere koje se budu poduzimale bit će posebno usmjerene na prilagođavanje korištenja zemljišta značajkama lokaliteta, štedljivu uporabu zemljišnih resursa, izbjegavanje erozije i štetnih promjena strukture tla i smanjivanje unosa tlu štetnih tvari. 4. Posebno će se očuvati i promicati Alpama svojstvena raznolikost tala i karakteristični lokaliteti alpske regije. 5. U tom je nastojanju od posebnog značaja načelo prevencije, koje obuhvaća zaštitu funkcionalnosti tala i raznolikih mogućnosti njihove uporabe te osiguravanje njihove raspoloživosti za buduće generacije u smislu održivog razvoja. Članak 2. Temeljne obveze 1. Ugovorne će stranke potaknuti donošenje potrebnih pravnih i upravnih mjera kako bi osigurale zaštitu tala u alpskoj regiji. Za nadzor tih mjera zadužena su nadležna nacionalna tijela. 2. Ako postoji rizik ozbiljnog i trajnog oštećenja funkcionalnosti tla, zaštiti treba u načelu dati prednost pred korištenjem. 3. Ugovorne će stranke ispitati mogućnost pružanja potpore aktivnostima za zaštitu tla alpske regije u smislu ovog Protokola putem fiskalnih i/ili financijskih mjera. Posebnu potporu treba pružiti mjerama koje su u skladu sa zaštitom tla i ciljevima racionalnog i ekološki zdravog korištenja tla. Članak 3. Ugrađivanje ciljeva u druge politike Ugovorne će stranke i u okviru svojih drugih politika voditi računa o ciljevima ovog Protokola. To u alpskoj regiji posebno vrijedi za regionalno planiranje, naseljavanje i promet, gospodarenje energijom, poljoprivredu i šumarstvo, vađenje sirovina, trgovinu i industriju, turizam, zaštitu prirode i održavanje krajolika, gospodarenje vodom i otpadom te čistoću zraka. Članak 4. Sudjelovanje regionalnih i lokalnih tijela 1. Svaka će ugovorna stranka unutar svoga institucionalnog okvira definirati najbolju razinu koordinacije i suradnje između institucija i izravno zainteresiranih regionalnih i lokalnih tijela kako bi potaknula podjelu odgovornosti te, posebno, kako bi kod provedbe politika zaštite tla i pratećih mjera u alpskoj regiji iskoristila i razvila sinergije. 2. Izravno zainteresirana regionalna i lokalna tijela uključit će se u različitim fazama pripreme i provedbe tih politika i mjera, i to u okviru svojih nadležnosti i unutar postojećeg institucionalnog okvira. Članak 5. Međunarodna suradnja 1. Ugovorne se stranke obvezuju poticati jačanje međunarodne suradnje između nadležnih institucija, posebno u pogledu izrade registara tla, motrenja tla, određivanja i motrenja zaštićenih i oštećenih područja i zona opasnosti, osiguravanja i usklađivanja baza podataka, koordinacije posebnih istraživanja u vezi sa zaštitom tla u alpskoj regiji i uzajamnog izvješćivanja. 2. Ugovorne će stranke ukloniti prepreke međunarodnoj suradnji područnih tijela u alpskoj regiji i poticati rješavanje zajedničkih problema na najprikladnijoj razini. 3. Ako definiranje mjera vezanih uz zaštitu tla ulazi u nacionalnu ili međunarodnu nadležnost, područnim će se tijelima omogućiti da učinkovito zastupaju interese stanovništva. POGLAVLJE II. POSEBNE MJERE Članak 6. Određivanje zaštićenih područja Ugovorne će se stranke pobrinuti da se kod određivanja zaštićenih područja uzmu u obzir tla koja vrijedi zaštititi. Konkretno, treba sačuvati tlo i stijene koje se odlikuju posebnim obilježjima ili su značajne za dokumentiranje povijesti Zemlje. Članak 7. Štedljiva i racionalna uporaba tla 1. Kod izrade i provedbe planova i/ili programa u skladu s člankom 9. stavkom 3. Protokola o prostornom planiranju i održivom razvoju uzet će se u obzir pitanja vezana uz zaštitu tla, a posebno štedljiva uporaba tla i zemljišta. 2. Kako bi ograničile nepropusnost i potrošnju tla, ugovorne će stranke predvidjeti građenje uz štedljiv utrošak površina i štedljivu uporabu tla. One će po mogućnosti nastojati zadržati razvoj naselja unutar postojećih granica i ograničiti rast naselja izvan tih granica. 3. Kad ugovorne stranke budu ocjenjivale prostornu i ekološku prihvatljivost velikih projekata u području trgovine i industrije, građenja i infrastrukture, a posebno u prometnom, energetskom i turističkom sektoru, one će u okviru svojih nacionalnih postupaka uzeti u obzir zaštitu tla i oskudnost prostora u alpskoj regiji. 4. Ako prirodni uvjeti to dozvoljavaju, zapuštena i oštećena tla, posebno odlagališta (uključujući odlagališta rudarskog otpada), infrastrukture i skijaške staze, vratit će se u prvobitno stanje ili rekultivirati. Članak 8. Štedljiva uporaba i racionalno vađenje mineralnih resursa 1. Ugovorne će se stranke pobrinuti da se mineralni resursi koriste štedljivo. One će težiti tomu da se, gdje god je to moguće, prednost da zamjenskim materijalima te da se u potpunosti iskoriste mogućnosti recikliranja odnosno da se potiče njihov razvoj. 2. Kod vađenja, prerade i korištenja mineralnih resursa narušavanje ostalih funkcija tla treba svesti na najmanju moguću mjeru. U područjima koja su posebno važna za zaštitu funkcija tla i u područjima koja su izričito određena kao ležišta vode za piće odustat će se od vađenja mineralnih resursa. Članak 9. Zaštita tla u močvarnim područjima i cretovima 1. Ugovorne će stranke sačuvati visoke i niske cretove. Kako bi postigle taj cilj, one će u srednjoročnom razdoblju potpuno prestati koristiti treset. 2. Planovi odvodnje u močvarnim područjima i cretovima ograničit će se na održavanje postojećih mreža, osim ako postoje valjani razlozi za izuzetke. Promicat će se mjere sanacije kako bi se smanjio utjecaj postojećih sustava odvodnje na okoliš. 3. Tla u cretovima se u načelu neće koristiti, a ako se koriste u poljoprivredne svrhe, njima će se gospodariti tako da njihova posebna obilježja ostanu netaknuta. Članak 10. Određivanje ugroženih područja i upravljanje tim područjima 1. Ugovorne stranke su se sporazumjele da će kartirati alpska područja kojima prijeti opasnost od geoloških, hidrogeoloških i hidroloških rizika, posebno kretanja masa (kliženje, muljni tokovi i odroni), lavina i poplava, da će izraditi registar tih područja i prema potrebi odrediti zone opasnosti. One će prema potrebi također uzeti u obzir seizmičke rizike. 2. Ugovorne stranke će se pobrinuti da se u ugroženim područjima koriste što prirodnije inženjerske tehnike i lokalni tradicionalni građevinski materijali koji su prilagođeni lokalnom krajoliku. Te mjere treba poduprijeti odgovarajućim šumarskim mjerama. Članak 11. Određivanje alpskih područja kojima prijeti opasnost od erozije i gospodarenje tim područjima 1. Ugovorne će stranke na temelju usporedivih kriterija za mjerenje erozije tla kartirati i izraditi registar alpskih područja kojima prijeti opasnost ekstenzivne erozije, ukoliko je to nužno za zaštitu materijalnih dobara. 2. Erozija tla svest će se na neizbježnu mjeru. Područja koja su oštećena erozijom i kretanjem masa sanirat će se ukoliko je to nužno za zaštitu ljudi i materijalnih dobara. 3. Da bi se zaštitili ljudi i materijalna dobra, mjere za suzbijanje erozije pod utjecajem vode te mjere za smanjenje površinskog otjecanja trebaju po mogućnosti obuhvaćati hidrauličke, inženjerske i šumarske tehnike s minimalnim utjecajem na okoliš. Članak 12. Poljoprivreda, pašarenje i šumarstvo 1. Da bi osigurale zaštitu od erozije i štetnog zbijanja tla, ugovorne će stranke u poljoprivredi, pašarenju i šumarstvu koristiti dobre prakse prilagođene lokalnim uvjetima. 2. Što se tiče unosa tvari uporabom gnojiva, herbicida i pesticida, ugovorne će stranke nastojati razraditi i provesti zajedničke standarde dobrih stručnih praksi. Vrstu, količinu i vrijeme gnojidbe treba prilagoditi potrebama bilja, uzimajući u obzir hranjive tvari raspoložive u tlu, organsku tvar, lokalitet i uvjete uzgoja bilja. To se postiže primjenom ekoloških/bioloških i integralnih metoda uzgoja te prilagođavanjem stoke prirodnim uvjetima i raslinju lokaliteta. 3. U alpskim pašnjačkim područjima treba posebno smanjiti uporabu mineralnih gnojiva i sintetičkih herbicida i pesticida. Treba odustati od korištenja kanalizacijskog mulja. Članak 13. Šumarske i druge mjere 1. Ugovorne će stranke, kad su u pitanju planinske šume koje pružaju visok stupanj zaštite vlastitome lokalitetu odnosno, ponajprije, ljudskim naseljima, prometnoj infrastrukturi, obradivim površinama i sličnim područjima, dati prednost zaštitnoj funkciji tih šuma i svoje će gospodarenje šumama podrediti očuvanju te funkcije. Te planinske šume treba sačuvati na njihovom izvornom lokalitetu. 2. Konkretno, šume će se koristiti i održavati tako da se izbjegne erozija tla i štetno zbijanje tla. Kako bi se to postiglo, šumarske će se mjere prilagoditi lokalnim uvjetima i promicat će se prirodno pomlađivanje šuma. Članak 14. Učinci turističke infrastrukture 1. Ugovorne će se stranke na najprimjereniji način pobrinuti da: — se izbjegnu štetni učinci turizma na alpsko tlo, — se tla oštećena intenzivnim turizmom stabiliziraju i to ponajprije obnovom vegetacijskog pokrova i primjenom ekološki zdravih inženjerskih tehnika gdje god je to moguće. Kod kasnijeg korištenja tla nastojat će se spriječiti ponovni nastanak štete, — se dozvole za izgradnju i ravnanje skijaških staza u šumama sa zaštitnom funkcijom izdaju samo u iznimnim slučajevima i pod uvjetom da se poduzmu kompenzacijske mjere te da se te dozvole ne izdaju za krhka područja. 2. Kemijski i biološki dodaci za pripremu skijaških staza smiju se koristiti samo ako je pružen dokaz o njihovoj neškodljivosti za okoliš. 3. Ako se ustanovi da je došlo do značajne štete na tlu i vegetaciji, ugovorne će stranke u najkraćem mogućem roku poduzeti odgovarajuće sanacijske mjere. Članak 15. Ograničavanje unosa štetnih tvari 1. Ugovorne će stranke poduzeti sve što je u njihovoj moći kako bi preventivnim djelovanjem smanjile unos štetnih tvari u tlo putem vode, zraka, otpada i drugih tvari štetnih za okoliš. Prednost će se dati mjerama za ograničavanje emisija na izvoru. 2. Da bi se izbjegla kontaminacija tla kod uporabe opasnih tvari, ugovorne će stranke izdati tehničke propise, osigurati provjere i provoditi istraživačke i obrazovne programe. Članak 16. Ekološki prihvatljiva uporaba sredstava za posipanje Ugovorne se stranke obvezuju smanjiti uporabu soli za posipanje i po mogućnosti koristiti manje onečišćujuća sredstva za sprečavanje klizanja, kao što su šljunak i pijesak. Članak 17. Kontaminirana tla, ekološka opterećenja, koncepti gospodarenja otpadom 1. Ugovorne se stranke obvezuju istražiti i dokumentirati postojeća ekološka opterećenja i sumnjiva odlagališta (registar ekoloških opterećenja), analizirati stanje tih područja i procijeniti njihov potencijal opasnosti primjenom usporedivih metoda. 2. Kako bi se izbjegla kontaminacija tla i osiguralo ekološki prihvatljivo predobrađivanje, obrađivanje i zbrinjavanje otpada i ostatnih materijala, ugovorne će stranke izraditi i provesti koncepte gospodarenja otpadom. Članak 18. Dodatne mjere Ugovorne stranke mogu uz mjere predviđene ovim Protokolom poduzeti i dodatne mjere zaštite tla. POGLAVLJE III. ISTRAŽIVANJE, OBRAZOVANJE I OBAVJEŠĆIVANJE Članak 19. Istraživanje i motrenje 1. Ugovorne će stranke usko surađivati na promicanju i usklađivanju istraživačkih projekata i programa sustavnog motrenja koji doprinose ostvarivanju ciljeva ovog Protokola. 2. Ugovorne stranke će se pobrinuti da se nacionalni rezultati istraživanja i sustavnog motrenja integriraju u zajednički sustav za trajno motrenje i obavješćivanje i da se učine dostupnima javnosti unutar postojećeg institucionalnog okvira. 3. Ugovorne će stranke koordinirati svoje istraživačke projekte vezane uz zaštitu alpskog tla, uzimajući u obzir ostale nacionalne i međunarodne istraživačke trendove, i predvidjet će zajedničke istraživačke aktivnosti. 4. Osobita će se pozornost posvetiti ocjenama osjetljivosti tla s obzirom na različite ljudske djelatnosti, procjenama regenerativne sposobnosti tla i ispitivanju najprikladnijih tehnologija. Članak 20. Uspostava usklađenih baza podataka 1. Ugovorne se stranke obvezuju uspostaviti usporedive baze podataka (parametri tla, uzorkovanje, analiza, ocjenjivanje) u okviru sustava motrenja i obavješćivanja za alpsku regiju i omogućiti razmjenu podataka. 2. Ugovorne će stranke postići dogovor oko toga koje tlu štetne tvari treba prioritetno ispitati i nastojat će utvrditi usporedive parametre za ocjenjivanje. 3. Ugovorne će stranke nastojati uspostaviti reprezentativne evidencije stanja alpskih tala, uzimajući u obzir geološko i hidrogeološko stanje i koristeći istovjetne sustave ocjenjivanja i usklađene metode. Članak 21. Uspostava područja trajnog motrenja i koordinacija motrenja okoliša 1. Ugovorne se stranke obvezuju uspostaviti područja trajnog motrenja u alpskoj regiji i integrirati ih u mrežu za motrenje tla za čitavo alpsko područje. 2. Ugovorne će stranke uskladiti nacionalne programe motrenja tla s programima motrenja za zrak, vodu, floru i faunu. 3. Ugovorne će stranke u okviru svojih programa motrenja uspostavljati baze podataka uzoraka tla u skladu s usporedivim parametrima. Članak 22. Obrazovanje i obavješćivanje Ugovorne stranke će promicati obrazovanje i usavršavanje te obavješćivanje javnosti o ciljevima, mjerama i provedbi ovog Protokola. POGLAVLJE IV. PROVEDBA, PRAĆENJE I OCJENJIVANJE Članak 23. Provedba Ugovorne se stranke obvezuju poduzeti sve potrebne mjere unutar postojećeg institucionalnog okvira kako bi osigurale provedbu ovog Protokola. Članak 24. Praćenje poštovanja obveza 1. Ugovorne stranke će redovito izvješćivati Stalni odbor o mjerama koje su poduzele na temelju ovog Protokola. Izvješća će obuhvaćati podatke o učinkovitosti poduzetih mjera. Alpska će konferencija odrediti dinamiku dostave tih izvješća. 2. Stalni odbor će ispitivati ta izvješća kako bi provjerio jesu li ugovorne stranke ispunile svoje obveze na temelju ovog Protokola. On od ugovornih stranaka također može zatražiti dodatne informacije ili se poslužiti drugim izvorima informacija. 3. Stalni odbor će sastavljati izvješće o poštovanju obveza iz Protokola i dostavljati ga Alpskoj konferenciji. 4. Alpska konferencija će primati izvješće na znanje. Ona može donijeti odgovarajuće preporuke ako smatra da obveze nisu ispunjene. Članak 25. Ocjenjivanje učinkovitosti odredaba 1. Ugovorne stranke će redovito ispitivati i ocjenjivati učinkovitost odredaba ovog Protokola. One će razmatrati donošenje odgovarajućih izmjena Protokola, ako je to potrebno, kako bi se ostvarili ciljevi. 2. Regionalna i lokalna tijela će sudjelovati u tom ocjenjivanju unutar postojećeg institucionalnog okvira. Može se obaviti savjetovanje s nevladinim organizacijama koje djeluju u tom području. POGLAVLJE V. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 26. Odnos između Alpske konvencije i Protokola 1. Ovaj Protokol predstavlja protokol Alpske konvencije u smislu njezinog članka 2. i svih ostalih relevantnih članaka Konvencije. 2. Samo ugovorne stranke Alpske konvencije mogu postati stranke ovog Protokola. Svako otkazivanje Alpske konvencije povlači za sobom otkazivanje ovog Protokola. 3. Ako Alpska konferencija raspravlja o pitanjima koja se tiču ovog Protokola, samo ugovorne stranke Protokola mogu sudjelovati u glasovanju. Članak 27. Potpisivanje i ratifikacija 1. Ovaj je Protokol otvoren za potpisivanje državama potpisnicama Alpske konvencije i Europskoj zajednici 16. listopada 1998. te od 16. studenoga 1998. u Republici Austriji kao depozitaru. 2. Ovaj Protokol stupa na snagu za ugovorne stranke koje su dale suglasnost da ih se njime obveže tri mjeseca nakon što tri države polože svoje instrumente ratifikacije, prihvaćanja ili odobrenja. 3. Za stranke koje svoju suglasnost da ih se obveže Protokolom daju nakon toga, Protokol stupa na snagu tri mjeseca nakon polaganja instrumenta ratifikacije, prihvaćanja odnosno odobrenja. U slučaju izmjena Protokola, sve nove ugovorne stranke koje pristupe Protokolu nakon njihovoga stupanja na snagu postaju ugovorne stranke Protokola kako je izmijenjen. Članak 28. Pismene obavijesti Depozitar u vezi s ovim Protokolom obavješćuje svaku državu iz preambule i Europsku zajednicu o: (a) svim potpisima, (b) polaganju svih instrumenata ratifikacije, prihvaćanja i odobravanja, (c) svim datumima stupanja na snagu, (d) svim izjavama ugovornih stranaka i potpisnica, (e) svim otkazima ugovornih stranaka, uključujući dan stupanja na snagu. U potvrdu toga dolje potpisani, koji su za to propisno ovlašteni, potpisali su ovaj Protokol. Sastavljeno u Bledu 16. listopada 1998. na francuskom, njemačkom, talijanskom i slovenskom jeziku, s time da je svaki tekst jednako vjerodostojan i da je izvornik pohranjen u Austrijskom državnom arhivu. Depozitar šalje ovjereni primjerak svakoj državi potpisnici


title: WRITTEN QUESTION No. 3210/98 by Werner LANGEN to the Commission. Consequences of the abolition of duty-free arrangements

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
coastal region
duty-free sale
marketing restriction
regional aid

text: 14. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 135/177 For the information of the Honourable Member it would appear that ‘Juraat’ is an Urdu language, limited circulation, local daily newspaper published in Karachi. Despite enquiries with the National library of Pakistan it has not been possible for the delegation of the Commission in Islamabad to obtain a copy of the edition cited in order to verify the precise text. Further enquiries by its delegation in Islamabad have failed to trace any reaction to the advertisement, whether from the government of Pakistan or from Pakistan based human rights organisations. (1999/C 135/222) WRITTEN QUESTION P-3210/98 by Werner Langen (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Consequences of the abolition of duty-free arrangements At the meeting of Economic and Finance Ministers of 19 May 1998 in Brussels, the Irish proposal to make an EU-wide study of the implications of intra-Community duty-free sales was rejected. The German government had explicitly supported the Irish proposal on the basis of the relevant decisions of the Bundestag and the Bundesrat. Given that the proposal did not find a majority, the Commission agreed to submit a working document on possible instruments to cushion the impact of the abolition of duty-free sales. Can the Commission say: 1. When will the working document on the instruments available at regional level in connection with the abolition of duty-free sales be available? 2. 3. Is the Commission prepared to envisage further special regional assistance, going beyond the existing regulations, within the framework of the Structural Funds or new special measures? In what way have the coastal regions affected, almost all of which are EU-assisted areas, been supported since the decision on the abolition of duty-free sales in 1991/92? 4. Does the Commission expect duty-free sales to end in the middle of 1999 as agreed? Answer given by M. Monti on behalf of the Commission (20 November 1998) 1. The Commission paper clarifying the instruments available to Member States to address possible consequences of the abolition of intra-Community duty-free sales on 1 July 1999 will be presented as soon as possible and in any event before the end of this year. 2. The Commission is prepared to consider any proposals put forward by national and regional authorities for assistance in the eligible areas and under the structural funds pursuant to the existing rules of procedures. 3. Given that not all structural fund programmes have a specific regional character, the Commission is not in a position to provide the Honourable Member with a precise figure for the contribution from the structural funds to coastal regions. It estimates however that, for the current programming period (1994- 1999), this contribution could be in the order of ECU 100 000 million (in 1994 prices). 4. Yes


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3111/98 του Lissy GROENER Απλούστευσης της διαδικασίας για τα αιτήματα ενίσχυσης στην Ευρωπαiκή Επιτροπή

eurovoc_concepts:
EU aid
administrative transparency
aid programme
cultural policy
cultural transmission
literature

text: 6. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 320/25 (1999/C 320/033) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3111/98 υποβολη΄: Lissy Gröner (PSE) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Απλου΄στευσης της διαδικασι΄ας για τα αιτη΄µατα ενι΄σχυσης στην Ευρωπαïκη΄ Επιτροπη΄ Επ’ ευκαιρι΄α της εξαιρετικα΄ δυ΄σκολης διαδικασι΄ας για την επι΄τευξη κοινοτικη΄ς ενι΄σχυσης για τις διεθνει΄ς ηµε΄ρες λογοτεχνι΄ας INTERLIT 4 στο Erlangen η΄λθε στο φως για µια α΄λλη φορα΄ η δυσκολι΄α επι΄τευξης καθω΄ς και το περι΄πλοκο της πρακτικη΄ς ενι΄σχυσης εκ µε΄ρους της Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς. Οι αιτου΄ντες ει΄χαν καταβα΄λλει κα΄θε προσπα΄θεια απο΄ το 1994 ω΄στε να επιτυ΄χουν ενι΄σχυση του αιτη΄µατο΄ς τους, σε ο΄λες τις αρµο΄διες αρχε΄ς, πρα΄γµα το οποι΄ο ει΄χε απαιτη΄σει πολυ΄ χρο΄νο και πολυα΄ριθµα διαβη΄µατα. Οι διεθνει΄ς ηµε΄ρες λογοτεχνι΄ας κατε΄στη δυνατο΄ν να διεξαχθου΄ν κατα΄ το φθινο΄πωρο του 1997 µο΄νο χα΄ρη σε µια εξαιρετικη΄ φειδωλη΄ διαχει΄ριση των υφιστα΄µενων πιστω΄σεων και χωρι΄ς ενι΄σχυση εκ µε΄ρους της Κοινο΄τητας. Εν τω µεταξυ΄ το αι΄τηµα του INTERLIT απερρι΄φθηκε προφορικα΄ και ανεπι΄σηµα εκ µε΄ρους της Επιτροπη΄ς. Με΄χρι ση΄µερα αναµε΄νουν οι αιτου΄ντες µι΄α επι΄σηµη γραπτη΄ α΄ρνηση εκ µε΄ρους της Επιτροπη΄ς καθω΄ς και µι΄α σοβαρη΄ αιτιολο΄γηση για την εν λο΄γω απο΄φαση. Με ποιο αιτιολογικο΄ απερρι΄φθη η ενι΄σχυση του INTERLIT παρα΄ την προηγου΄µενη θετικη΄ αξιολο΄γηση του 1. προγρα΄µµατος; 2. Για ποιο λο΄γο δεν ε΄χει διαβιβασθει΄ µε΄χρι ση΄µερα επι΄σηµη απο΄ρριψη του αιτη΄µατος; Με ποια µε΄σα προτι΄θεται η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ να απλοποιη΄σει την υποβολη΄ αιτη΄σεων και να καταστη΄σει την 3. επεξεργασι΄α αυτω΄ν περισσο΄τερο διαφανη΄ και ταχει΄α; Απα΄ντηση του κ. Oreja εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (4 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Συ΄µφωνα µε την απο΄φαση του Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου αριθ. 2085/97/ΕΚ της 6ης Οκτωβρι΄ου 1997 για τη θε΄σπιση προγρα΄µµατος υποστη΄ριξης, περιλαµβανοµε΄νης και της µετα΄φρασης, στον τοµε΄α των βιβλι΄ων και της ανα΄γνωσης (Ariane) (1), η διαδικασι΄α επιλογη΄ς των σχεδι΄ων διεξα΄γεται σε δυ΄ο φα΄σεις. Η πρω΄τη συνι΄σταται στη φα΄ση προεπιλογη΄ς. Η προεπιλογη΄ αυτη΄, η οποι΄α πραγµατοποιει΄ται απο΄ την Επιτροπη΄, σκοπο΄ ε΄χει να εξασφαλι΄ζει ο΄τι οι φα΄κελοι που υποβα΄λλονται πληρου΄ν τα τυπικα΄ κριτη΄ρια επιλεξιµο΄τητας στο προ΄γραµµα, ο΄πως αυτα΄ περιγρα΄φονται στην προ΄σκληση υποβολη΄ς προσφορω΄ν που δηµοσιευ΄εται στην Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα. Η δευ΄τερη φα΄ση, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 5 της απο΄φασης του Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου για τη θε΄σπιση του προγρα΄µµατος Ariane, ορι΄ζει ο΄τι η Επιτροπη΄ υποβα΄λλει στην επιτροπη΄ του προγρα΄µµατος τις λεπτοµε΄ρειες και τα κριτη΄ρια επιλογη΄ς καθω΄ς και την οικονοµικη΄ ενι΄σχυση που χορηγει΄ται στα επιλεγο΄µενα σχε΄δια. Η επιτροπη΄ αυτη΄ συνη΄λθε στις 3 Οκτωβρι΄ου 1997. Για την επιλογη΄ των σχεδι΄ων, η Επιτροπη΄ επικουρει΄ται απο΄ οµα΄δα ανεξα΄ρτητων εµπειρογνωµο΄νων του πολιτιστικου΄ τοµε΄α, η οποι΄α διατυπω΄νει τη γνω΄µη της για την καλλιτεχνικη΄ και πολιτιστικη΄ αξι΄α των υποβληθεισω΄ν υποψηφιοτη΄των. Η Επιτροπη΄ βρι΄σκεται στη δυσα΄ρεστη θε΄ση να πληροφορη΄σει το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι το εν 1. λο΄γω σχε΄διο, παρα΄ το ο΄τι πε΄ρασε τη φα΄ση της τυπικη΄ς προεπιλογη΄ς, απερρι΄φθη στο στα΄διο της τελικη΄ς επιλογη΄ς. Στις αρχε΄ς του 1998, τα αποτελε΄σµατα της χρη΄σης 1997 του προγρα΄µµατος Ariane κοινοποιη΄θηκαν 2. επιση΄µως στους αρµοδι΄ους του σχεδι΄ου. Στο µεταξυ΄, µετα΄ τη συνεδρι΄αση της επιτροπη΄ς του προγρα΄µµατος, η Επιτροπη΄ 4 κατο΄πιν αιτη΄µατος των ενδιαφεροµε΄νων 4 τους ενηµε΄ρωσε προφορικω΄ς για το αρνητικο΄ αποτε΄λεσµα της υποψηφιο΄τητα΄ς τους. Η Επιτροπη΄ επιθυµει΄ να επιστη΄σει την προσοχη΄ του αξιο΄τιµου µε΄λους στο γεγονο΄ς ο΄τι αυτη΄ οφει΄λει να 3. εφαρµο΄ζει τα κριτη΄ρια επιλογη΄ς των υποψηφιοτη΄των, τα οποι΄α καθορι΄ζονται στην απο΄φαση αριθ. 2085/97/ΕΟΚ του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 6ης Οκτωβρι΄ου 1997 (2). Η Επιτροπη΄ εφαρµο΄ζει τα κριτη΄ρια αυτα΄ µε αυστηρο΄τητα και διαφα΄νεια. (1) (2) ΕΕ L 291 της 24. 10. 1997. ΕΕ C 136 της 1. 5. 1997


title: Протокол относно прилагането на Алпийската конвенция от 1991 година в областта на борбата с ерозията и съхранението на почвата Протокол за борбата с ерозията и съхранението на почвата

text: 242 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 22005A1222(01) 22. 12. 2005 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ L 337/29 относно прилагането на Алпийската конвенция от 1991 година в областта на борбата с ерозията и съхранението на почвата ПРОТОКОЛ Протокол за борбата с ерозията и съхранението на почвата Преамбюл ФЕДЕРАЛНА РЕПУБЛИКА ГЕРМАНИЯ, РЕПУБЛИКА АВСТРИЯ, ФРЕНСКАТА РЕПУБЛИКА, ИТАЛИАНСКАТА РЕПУБЛИКА, КНЯЖЕСТВО ЛИХТЕНЩАЙН, КНЯЖЕСТВО МОНАКО, РЕПУБЛИКА СЛОВЕНИЯ, КОНФЕДЕРАЦИЯ ШВЕЙЦАРИЯ, и ЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ, В СЪОТВЕТСТВИЕ със своята задача, произтичаща от Конвенцията за опазването на Алпите (Алпийската конвенция) от 7 ноември 1991 г. , за преследване на всеобхватна политика за опазване и устойчиво развитие на региона на Алпите; В ИЗПЪЛНЕНИЕ на своето задължение съгласно член 2, параграфи 2 и 3 от Алпийската конвенция; С ЦЕЛ намаляване количествените и качествените щети по почвата, в частност, чрез прилагане на такива производствени процеси в селското и горското стопанство, които да имат минимален разрушителен ефект върху почвата, като земята се използва икономично, ерозията се подлага на процес на контрол и се ограничава уплътняването на почвата; КАТО ОТЧИТАТ факта, че опазването на алпийските почви, тяхното устойчиво управление и възстановяването на техните естествени функции в засегнатите местности представляват въпроси от общ интерес; КАТО ПРИЗНАВАТ, че Алпите, които съставляват една от най-големите непрекъснати естествени области в Европа, се характеризират с екологично разнообразие и с високочувствителни екосистеми, чиято функционалност трябва да бъде запазена; С УБЕЖДЕНИЕТО, че местното население трябва да е в състояние да определи свой собствен план за социално, културно и икономическо развитие и да взема участие в неговото реализиране в съществуващата институционална рамка; КАТО ОТЧИТАТ, че, от една страна, Алпите са важна среда за живот и стопанско развитие за местното население, както и среда за отдих и почивка за населението от други региони, и че, от друга страна, съхраняването на функциите на почвата е застрашено от разнопосочни искания за използване на почвата, които се сблъскват в рамките на тесните контури на алпийския регион; както и че поради тази причина стопанските интереси трябва да се съчетаят с екологичните изисквания; 11/т. 43 BG Официален вестник на Европейския съюз 243 КАТО ПРИЗНАВАТ, че почвата заема особено място в екосистемите, че образуването ѝ(cid:65) , както и възстановяването на пострадалите почви е много бавен процес, че увеличената ерозия на почвата най-вероятно се дължи на топографските условия в алпийския регион и че почвата представлява помийна яма, в която се отлагат всякакви вредни вещества, като същевременно замърсените почви могат да бъдат източник на замърсяване с такива вещества на съседните екосистеми, като по този начин излагат на рискове хора, животни и растения; КАТО ОТЧИТАТ, че използването на почвата, в частност, използването ѝ(cid:65) за заселване на хора, развитието на търговията и промишлеността, инфраструктурата, добивът на минерални ресурси, туризмът, селското стопанство, горското стопанство и транспортът могат да доведат до количествени и качествени щети за почвата, и че съответно следва да се предложат адекватни цялостни мерки, насочени към предотвратяването, контрола и възстановяването на нанесените на почвата щети; КАТО ОТБЕЛЯЗВАТ, че съхраняването на почвата има многобройни последствия за останалите области на политиката в алпийския регион и, следователно, следва да се координират чрез единен междудисциплинарен и междусекторен подход; С УБЕЖДЕНИЕТО, че някои проблеми могат да се разрешат само в трансгранична рамка и изискват съвместни мерки от страна на алпийските държави, които да бъдат реализирани от държавите, подписали настоящия документ в съответствие с наличните средства, СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО: ГЛАВА I 3. своите функции на: ОБЩИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ Член 1 Цели а) пространство за нуждите на селското стопанство, в това число за пасищното животновъдство и горското стопанство, б) пространство за заселване на човека и за туристическа дейност, 1. Настоящият протокол служи на целите на изпълнението на задълженията в областта на борбата с ерозията и съхраняването на почвата, предприета от страните по Алпийската конвенция. в) пространство за други търговски цели, за транспорт, снаб- дяване и разпределение, както и за задържане на води и отпадъци, 2. Алпийската почва се съхранява по устойчив начин, което ѝ(cid:65) поз- волява за изпълнява: г) източник на суровини. 1. естествените си функции като а) жизнен ресурс и жизнена среда за хора, животни, растения и микроорганизми, б) характерен елемент от природата и ландшафта, в) неразделна част от екологичния баланс, особено по отно- шение на водата и хранителните цикли, г) преобразуваща и компенсаторна среда за уравновесяване на въвеждането на различни вещества, особено поради филтриращите, смекчаващи и съхраняващите ѝ(cid:65) свойства, в частност, за съхраняването и защитата на подпочвените води, д) генетично хранилище, 2. своята функция на архив на естествената история и историята на цивилизацията, както и В частност, екологичните функции на почвата, които са основни елементи на екологичното равновесие, в дългосрочен план се запазват и съхраняват както количествено, така и качествено. Въз- становяването на засегнатите почви следва да се поощрява. 3. Мерките, които трябва да бъдат взети, са насочени конкретно към такова използване на почвата, което подхожда на съответното място, в което тя се намира, към икономичното използване на ресурсите на земята, към предотвратяване на ерозията и към вредни изменения в състава и строежа на почвата, както и към свеждане до минимум на отделянето на вредни за почвата веще- ства. 4. Съхранява се и се подкрепя по-специално разнообразието на почви, типично за алпийския регион, както и по-характерните с почвите си местности. 5. В това отношение от особено значение е принципът на профилактиката, който обхваща съхраняване функционалността на почвите и възможността те да се използват за различни цели, както и запазването им за бъдещите поколения с оглед на тяхното устойчиво развитие. 244 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 Член 2 Основни задължения 1. Договарящите се страни се задължават да сложат началото на изискваните правни и административни мерки с оглед обезпеча- ване съхраняването на почвите в алпийския регион. Отговорни за наблюдението и контрола на тези мерки са съответните нацио- нални органи. 2. При поява на риск от сериозно и трайно увреждане на функционалността на почвите, по принцип опазването на почвите е с приоритет пред използването им. 3. Договарящите се страни проучват възможностите за подкрепа чрез данъчни и/или финансови мерки на действия, насочени към борба с ерозията и съхраняването на почвата в алпийския регион, което е и целта на настоящия протокол. С особена подкрепа се ползват мерките, съвместими с борбата с ерозията и съхраняването на почвата, както и с целите на разумното и екологично изпол- зване на почвите. Член 3 Обхващане на цели на политиката в други области Договарящите се страни се задължават да вземат предвид целите от настоящия протокол и при съставяне на политиката си също и в други области. Това в алпийския регион се отнася особено за регионалното развитие, селищата и транспорта, управлението на енергията, селското и горското стопанство, добива на суровини, търговията и промишлеността, съхраняването на природата и поддържането на ландшафта, управлението на водите и отпадъците, както и поддържането чистотата на въздуха. туризма Член 4 с оглед съставянето на кадастри на почвите, наблюдението и кон- трола на почвите, определянето, наблюдението и контрола на защитените и засегнатите области и опасни участъци, осигурява- нето и уеднаквяването на базите данни, координацията на научноизследователската работа в областта на борбата с ерозията и съхраняването на почвата в алпийския регион, както и взаим- ното информиране. 2. Договарящите страни се задължават да премахнат пречките пред международното сътрудничество между териториалните вла- сти в алпийския регион и да насърчават решенията на общите проблеми на най-подходящо равнище. 3. Ако определянето на мерки, свързани с борбата с ерозията и съхраняването на почвата, попадне в сферата на национална или международна компетенция, териториалните власти получават възможности за действително представляване интересите на насе- лението. ГЛАВА II КОНКРЕТНИ МЕРКИ Член 6 Определяне на защитени територии Договарящите се страни предвиждат заслужаващите защита почви да бъдат включени при определянето на защитените територии. По-конкретно, следва да се запазят почвените и скалните формации с особено характерни белези или представляващи особено значение за документиране историята на Земята. Участие на регионалните и местните власти Член 7 1. Предвид съществуващата понастоящем институционална рамка, всяка от договарящите се страни определя най-доброто равнище на координация и сътрудничество между пряко заинтересуваните институции и регионални и местни власти с оглед насърчаване на общата отговорност, в частност на експлоатирането и развитието на съвместни усилия при прилагането на политики в областта на борбата с ерозията и съхраняването на почвата и при произтича- щите от това мерки в алпийския регион. 2. Пряко заинтересуваните регионални и местни власти се включват на различни етапи на подготовката и реализацията на тази политика и свързаните с нея мерки в рамките на своята сфера на компетентност и съществуващата институционална рамка. Член 5 Международно сътрудничество 1. Договарящите страни насърчават по-задълбоченото междуна- родно сътрудничество между компетентните институции, особено Икономично и разумно използване на почвите 1. При съставянето и изпълнението на планове и/или програми в съответствие с член 9, параграф 3 от Протокола за космическо пла- ниране и устойчиво развитие се вземат предвид и въпросите, които се отнасят до съхраняването на почвата, и, в частност, икономичното използване на почвата и земята. 2. С цел ограничаване на уплътняването и използването на почва договарящите се страни осигуряват икономии на пространство при строителство и икономично използване на почвените ресурси. Те дават предимство на развитието на селищата в рамките на същест- вуващите граници и ограничават растежа на селищата извън тези граници. 3. При оценяване на пространствената и екологичната съвмести- мост на широкомащабни проекти в областта на търговията и про- мишлеността, строителството и инфраструктурата, и особено в сек- торите на транспорта, енергетиката и туризма, в рамките на националните процедури се взимат предвид съхраняването на почвите и недостигът на място в алпийския регион. 11/т. 43 BG Официален вестник на Европейския съюз 245 в които природните условия позволяват, 4. В случаите, изоставените или засегнати почви, особено депа за отпадъци, заровени в земята, купчини шлака, изоставени инфраструктурни обекти или ски-писти, се възстановяват в първоначалното им състояние или се рекултивират. 2. Договарящите се страни правят възможното инженерните похвати, използвани в застрашените зони, да отчитат във възможно най-голяма степен спецификата на природата, както и да се изпол- зват местните и традиционните строителни материали, които подхождат на местните особености. Тези мерки се подкрепят с подходящи лесотехнически мерки. Член 8 Икономична употреба и разумен добив на минерални ресурси 1. Договарящите се страни се грижат за икономичната употреба на минералните ресурси. Те работят по посока осигуряване пре- димство на използването на заместващи материали и пълното използване на възможностите за рециклиране или тяхното насър- чаване. 2. При добив, преработка и използване на минерални ресурси щетите върху останалите функции на почвата се свеждат до мини- мум. В местностите, които са особено важни за защитата функ- циите на почвата, както и в местности, изрично посочени като вододайни зони, добивът на минерални ресурси се спира. Член 9 Съхраняване на почвата в заблатени местности и мочурища 1. Договарящите страни се задължават да съхраняват както планинските, така и равнинните мочурища. За постигане на тази цел използването на торф в средносрочен план се прекратява напълно. в за отводняване 2. Системите заблатените местности и мочурищата се ограничават до поддържане на съществуващите мрежи, освен ако не са налице разумни причини, които да оправдават на корективни мерки, насочени към намаляване до минимум на влия- нието на съществуващите отводнителни системи върху околната среда. изключенията. Насърчава прилагането се 3. По принцип блатистите почви не се използват, а когато се използват за селскостопански цели, се управляват по такъв начин, че да не се накърняват техните характерни белези. Член 10 Обозначаване и управление на застрашените зони зони, които застрашени 1. Договарящите се страни се споразумяват да съставят карти на геоложки, са алпийските хидрогеоложки и хидроложки рискове, в частност, породени от движения на земни маси (свличане на земни пластове, свличания на кални маси, пропадания на почвата), лавини и наводнения, за регистриране на тези местности и, при необходимост, за обозна- чаване на опасните зони. По възможност се вземат предвид и сеизмичните рискове. от Член 11 Обозначаване и управление на алпийските зони, застрашени от ерозия 1. Договарящите се страни се задължават да картографират алпийските терени, застрашени от мащабна ерозия, на базата на сравнителни критерии за измерване в количествено отношение на ерозията на почвата и регистриране на такива зони, доколкото това е необходимо за защитата на материалните блага. 2. Ерозията на почвата се ограничава до неизбежния минимум. Участъците, засегнати от ерозията и движенията на земни маси, се възстановяват, доколкото това е възможно, с оглед обезпечаване на защита за хората и материалните блага. 3. За защита на хората и материалните блага мерките за контрол на водната ерозия, както и мерките за намаляване на изветряването на повърхностния почвен слой, следва с предимство да включват хидравлични, инженерни и лесотехнически методи с минимално въздействие върху околната среда. Член 12 Селско стопанство, пасищно животновъдство и горско стопанство 1. За да се обезпечи защита срещу ерозията и вредното уплътняване на почвата, договарящите се страни се задължават да използват разумни практически методи в селското стопанство, пасищното животновъдство и горското стопанство, които да са пригодени към местните условия. 2. Относно отделянето на вещества вследствие на третиране с торове, хербициди и пестициди договарящите се страни се стремят да изработят и реализират общи норми за разумни експертни практически методи. Типът, количеството и времето на торене се съобразяват с нуждите на растенията, като се взимат предвид хра- нителните вещества, които са налице в почвата, органичните веще- ства и разположението на растенията и условията, при които те се отглеждат. на постига екологични/биологични интегрирани методи за култивация, както и със съобразяване на добитъка с условията за естествен растеж. използване Това чрез се 3. В алпийските пасищни местности използването по-специално на минерални торове и синтетични хербициди и пестициди се свежда до минимум. Преустановява се използването на канализа- ционни отпадъци. 246 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 Член 13 Лесотехнически и други мерки 1. По отношение на планинските гори, които предоставят висока степен на защита на местностите, където растат, и преди всичко на селищата, транспортната инфраструктура, обработваемата земя и други подобни земи договарящите се страни се задължават да пре- доставят предимство на предпазната функция на тези гори, като насочат тяхното лесотехническо управление по посока запазване на тази им функция. Такива планински гори следва да се съхранят на тяхното първоначално място. 2. По-специално, горите се използват и поддържат по такъв начин, че да се избягва ерозията на почвата и вредното ѝ(cid:65) уплътняване. За постигане на тази цел се подкрепя прилагането на лесотехнически мерки, пригодени към местните условия, както и естественото подмладяване на горите. 2. За предотвратяване замърсяването на почвата при използване на опасни вещества договарящите се страни използват технически разпоредби, разпореждат се относно организирането на проверки, провеждат научноизследователски програми и се ангажират в образователна работа. Член 16 Екологично съвместимо използване на луга при заледяване Договарящите се страни се задължават да сведат до минимум използването на луга и при всички възможни случаи да използват за околната по-малко противодействие на хлъзгане при заледяване, например чакъл и пясък. замърсяващи материали среда Член 17 Член 14 Замърсени почви, екологични задължения, концепции за управление на отпадъците Последици от инфраструктурните обекти, свързани с туризма 1. Договарящите се страни използват своето влияние по най- подходящия начин с цел обезпечаване на следното: — избягване на вредни последици от туристическата дейност върху алпийските почви, — стабилизиране на почвите, засегнати вследствие на интензивен туризъм, предимно и винаги, когато това е възможно, чрез въз- становяване на растителната покривка и прилагане на инже- нерни методи, приемливи от гледна точка на опазването на околната среда. По-нататъшното използване на почвите трябва да е насочено по посока предотвратяване на ново възникване на такива щети, — разрешения за изграждане и изравняване на ски-писти в горите със защитна функция се дават само в изключителни случаи и при условие че заедно с такова изграждане ще се предприемат и компенсаторни действия, като такива разрешения не се издават за местности с крехко равновесие. 2. Химичните и биологичните добавки за заглаждането на ски- пистите са разрешени само след представяне на доказателство за тяхната екологична безвредност. 3. В случаите, в които се констатира наличието на значителни щети за почвите и растителността, договарящите се страни пред- приемат необходимите корективни мерки във възможно най- кратки срокове. Член 15 Ограничаване на отлагането на вредни вещества 1. Договарящите се страни правят всичко възможно според своите правомощия, чрез профилактични действия, за свеждане до мини- мум отлагането на вредни вещества в почвите чрез водата, въздуха, отпадъците и другите вещества, вредни за околната среда. Предим- ство се дава на мерките, ограничаващи вредните емисии при източ- ниците им. се страни се задължават да проучат и 1. Договарящите документират своите екологични задължения и съмнителни отпа- дъци, подлежащи на заравяне в земята (регистър на екологичните задължения), да подложат на анализ състоянието на тези местности и да направят оценка на техния рисков потенциал, като използват сравнителни методи. 2. С цел предотвратяване замърсяването на почвата и обезпеча- ване на съвместима с екологията предварителна обработка, обра- ботка и изхвърляне на остатъчни материали се разработват и внедряват концепции за управление на отпадъците. Член 18 По-нататъшни мерки Договарящите се страни могат да вземат мерки по отношение на борбата с ерозията и замърсяването на почвите, които излизат извън мерките, предвидени в настоящия протокол. ГЛАВА III НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКА ДЕЙНОСТ, ОБРАЗОВАНИЕ И ИНФОРМАЦИЯ Член 19 Научноизследователска дейност и наблюдение и контрол 1. Договарящите се страни са в тясно сътрудничество в подкрепа и хармонизиране на научноизследователските проекти и програ- мите за системно наблюдение и контрол, които са насочени към постигане на целите от настоящия протокол. 2. Договарящите се страни обезпечават вътрешнодържавните резултати от научноизследователските дейности и системното наблюдение да бъдат интегрирани в съвместна система за посто- янно наблюдение и информация и достъпността на тези резултати съществуващата обществеността за институционална рамка. зависимост от в 11/т. 43 BG Официален вестник на Европейския съюз 247 3. Договарящите се страни се споразумяват да координират своите научноизследователски проекти по алпийската тематика, свързана с борбата с ерозията и съхраняването на почвата, като вземат предвид и други национални и чуждестранни научни разработки и се ориентират към съвместни научноизследователски дейности. 4. Отделя се специално внимание на оценките на чувствител- ността на почвите по отношение на различните видове човешка дейност, на оценките на капацитета за възстановяване на почвите и на проучването на най-подходящите технологии. обществеността по отношение на целите, мерките и изпълнението на настоящия протокол. ГЛАВА IV ПРИЛАГАНЕ, НАБЛЮДЕНИЕ И ОЦЕНЯВАНЕ Член 20 Създаване на хармонизирани бази данни Член 23 Прилагане 1. Договарящите се страни се споразумяват да създадат сравни- телни бази данни (параметри на почвата, вземане на образци, ана- лиз, оценка) в рамките на алпийската система за наблюдение, контрол и информация, както и да създадат възможности за обмен на данни. Договарящите се страни се задължават да обезпечат изпълнението на настоящия протокол, като вземат всички необходими мерки в пределите на съществуващата понастоящем институционална рамка. 2. Договарящите се страни постигат споразумение относно застрашаващите почвата вещества, които изискват приоритетно отношение, като същевременно се стремят да използват сравними оценъчни параметри. 3. На основата на еднакви системи за оценка и уеднаквени методи за анализ договарящите се страни се стремят към създаване на представителни извадки на състоянието на алпийските почви, като вземат предвид геоложкото и хидрогеоложкото им състояние. Член 21 Създаване на зони с постоянно наблюдение и координация на контрола върху околната среда 1. Договарящите се страни се задължават да създадат в алпийския регион зони на постоянно наблюдение и контрол и да ги интегрират в общоалпийската мрежа за наблюдение и контрол на почвите. 2. Договарящите се страни се споразумяват да координират своите национални програми за наблюдение и контрол на почвите с отделните програми за наблюдение и контрол на въздуха, водата, флората и фауната. 3. В рамките на своите програми за наблюдение и контрол дого- варящите се страни създават бази данни с почвени образци в съот- ветствие със сравними параметри. Член 22 Образование и информация Договарящите по-нататъшното се страни обучение, подкрепят както и образованието информирането и на Член 24 Наблюдение върху изпълнението на задълженията 1. Договарящите се страни редовно докладват на Постоянния комитет относно мерките, предприети в съответствие с настоящия протокол. Освен това в докладите се отразява и ефективността на взетите мерки. Алпийската конференция определя интервалите, на които трябва да се предоставят тези доклади. 2. Постоянният комитет проучва тези доклади с цел гарантиране, че договарящите се страни са изпълнили своите задължения съгла- сно настоящия протокол, освен това Постоянният комитет може да поиска допълнителна информация от заинтересуваните догова- рящи се страни или да потърси такава от други източници. 3. Постоянният комитет съставя доклад по изпълнението задъл- женията на договарящите се страни, произтичащи от протокола, който се изпраща на вниманието на Алпийската конференция. 4. Алпийската конференция разглежда този доклад. Ако констатира, че задълженията не са изпълнени, може да приеме препоръки. Член 25 Оценяване на ефективността на разпоредбите 1. Договарящите се страни редовно проучват и оценяват ефектив- ността на разпоредбите от настоящия протокол. Те разглеждат приемането на евентуални подходящи изменения в настоящия протокол за постигане на поставените цели. 2. Регионалните и местните власти се свързват с този процес на оценяване чрез съществуващата институционална рамка. Могат да се консултират и неправителствените организации, действащи в тази област. 248 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 ГЛАВА V ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ месеца след депонирането на инструмента за ратифициране, прие- мане или одобрение. След влизане в сила на изменение към про- токола, всяка нова договаряща се страна става страна по протокола във вида му след съответните изменения. Член 26 Връзки между Алпийската конвенция и Протокола 1. Настоящият протокол представлява протокол към Алпийската конвенция по смисъла на член 2 от нея и на всякакви други свър- зани с темата членове от Конвенцията. 2. Само договарящите се страни по Алпийската конвенция могат да стават страни по настоящия протокол. Всяко отменяне на Алпийската конвенция представлява същевременно отменяне и на настоящия протокол. 3. В случаите, в които в Алпийската конвенция се обсъждат въпроси, свързани с настоящия протокол, в гласуването могат да вземат участие само договарящите се страни. Член 28 Нотификации По отношение на настоящия протокол, депозитарят нотифицира както всяка държава, посочена в преамбюла към него, така и Евро- пейската общност, относно: а) всеки подпис, б) депонирането на всеки инструмент за ратифициране, приемане или одобрение, в) всяка дата на влизане в сила, Член 27 страна, г) всяка декларация, направена от договаряща се или подписала Подписване и ратифициране д) всяко денонсиране, нотифицирано от договаряща се страна, включително датата, от която то влиза в сила. 1. Настоящият протокол е отворен за подписване от страните, подписали Алпийската конвенция, и от Европейската общност на 16 октомври 1998 г. и от 16 ноември 1998 г. в Република Австрия в качеството ѝ(cid:65) на депозитар. 2. Настоящият протокол влиза в сила в договарящите се страни, които са изразили своето съгласие същият да бъде задължителен на тяхна територия, три месеца след датата, на която три държави са депозирали своя инструмент за ратифициране, приемане или одобрение. 3. За страните, които изразят своето съгласие протоколът да бъде задължителен на тяхна територия, протоколът влиза в сила три В доказателство за което долуподписаните упълномощени представители поставят собственоръчно подпис под настоящия протокол. Съставено в Блед на 16 октомври 1998 година на френски, немски, италиански и словенски език, като всички текстове са еднакво автентични, а оригиналният текст се депозира в Австрийския държавен архив. Депозитарят изпраща надлежно заверено копие до всяка от подписалите държави


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3111/98 von Lissy GRÖNER Verfahrensvereinfachung für Förderanträge bei der Europäischen Kommission

text: 6. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 320/25 (1999/C 320/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3111/98 von Lissy Gröner (PSE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Verfahrensvereinfachung für Förderanträge bei der Europäischen Kommission Anhand des äußerst langwierigen Verfahrens um eine EU-Förderung für die Internationalen Literaturtage INTERLIT 4 in Erlangen trat wieder einmal die Schwerfälligkeit und Kompliziertheit der Förderpraxis bei der Europäischen Kommission zutage. Die Antragsteller hatten sich seit 1994 umfassend und sorgfältig bei allen zuständigen Instanzen um die Unterstützung ihres Antrages bemüht, was mit einem erheblichen Zeit- und Sachaufwand verbunden war. Nur dank äußerst sparsamer Geschäftsführung konnten die Internationalen Literaturtage im Herbst 1997 auch ohne Unionsförderung stattfinden. In der Zwischenzeit wurde der INTERLIT-Antrag mündlich und informell von der Kommission abgelehnt. Bis heute warten die Antragsteller auf eine offizielle schriftliche Absage der Kommission und eine transparente Begründung für deren Entscheidung. 1. Mit welcher Begründung wurde trotz vorheriger positiver Bewertung des Projektes INTERLIT eine Förderung abgelehnt? 2. Warum haben die Antragsteller keine formelle Absage bekommen? 3. Mit welchen Instrumenten gedenkt die Europäische Kommission, die Antragstellung zu vereinfachen und die Antragsbearbeitung transparenter und zügiger zu gestalten? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (4. Dezember 1998) Entsprechend dem Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates Nr. 2085/97/EG vom 6. Oktober 1997 über ein Förderprogramm im Bereich Buch und Lesen, einschließlich Übersetzung (ARIANE) (1) verläuft das Verfahren zur Auswahl der Projekte in zwei Phasen. In der ersten oder Vorauswahlphase vergewissert sich die Kommission, daß die eingereichten Projekt- vorschläge die Voraussetzungen für eine Förderung im Rahmen dieses Programms erfüllen; die Förderkriterien sind in der im Amtsblatt veröffentlichten Ausschreibung im einzelnen aufgeführt. Die zweite Phase ist in Artikel 5 des Beschlusses des Parlaments und des Rates über das Programm ARIANE geregelt. Gemäß diesem Artikel unterbreitet die Kommission dem Programmausschuß Entwürfe der Modali- täten und Auswahlkriterien sowie Einzelheiten der für die ausgewählten Projekte gewährten finanziellen Unterstützung. Der ARIANE-Programmausschuß ist am 3. Oktober 1997 zusammengetreten. Die Kommis- sion wird bei der Auswahl der zu fördernden Projekte von einer Gruppe unabhängiger Sachverständiger aus dem Kulturbereich unterstützt, die sich gutachtlich zur künstlerischen und kulturellen Qualität der einge- reichten Bewerbungen äußern. 1. Zu ihrem Bedauern muß die Kommission der Frau Abgeordneten mitteilen, daß das von ihr angesprochene Projekt zwar die formale Vorauswahlphase erfolgreich durchlaufen hat, bei der Endauswahl jedoch leider nicht zustimmend beschieden wurde. 2. Die Projektträger wurden Anfang 1998 von den Durchführungsergebnissen des Programms ARIANE im Jahr 1997 unterrichtet. Nachdem zwischenzeitlich der Programmausschuß zur Beschlußfassung zusammen- getreten war, wurden sie von der Kommission H auf entsprechende Rückfrage ihrerseits H mündlich von der Ablehnung ihres Vorschlags in Kenntnis gesetzt. 3. Die Kommission möchte in diesem Zusammenhang die Frau Abgeordnete ausdrücklich darauf hin- weisen, daß sie gehalten ist, bei der Auswahl der Bewerber nach den Modalitäten zu verfahren, die von Parlament und Rat in ihrem Beschluß Nr. 2085/97/EG vom 6. Oktober 1997 (2) festgelegt wurden. Sie wendet diese Modalitäten stets strikt und unter Gewährleistung größtmöglicher Transparenz an. (1) ABl. L 291 vom 24. 10. 1997. (2) ABl. C 136 vom 1. 5. 1997


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2232/98 av den 16 oktober 1998 om fastställande av högsta uppköpspriser och kvantiteter vid uppköp av nötkött i samband med det 210:e delanbudsförfarandet som inletts som en allmän interventionsåtgärd i enlighet med förordning (EEG) nr 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
maximum price
purchase price
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 17. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 281/3 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2232/98 av den 16 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av h(cid:148)gsta uppk(cid:148)pspriser och kvantiteter vid uppk(cid:148)p av n(cid:148)tk(cid:148)tt i samband med det 210:e delanbudsf(cid:148)rfarandet som inletts som en allm(cid:132)n inter- ventions(cid:134)tg(cid:132)rd i enlighet med f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 1633/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 6. 7 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Efter genomg(cid:134)ng av de anbud som l(cid:132)mnats in f(cid:148)r det 210:e delanbudsf(cid:148)rfarandet och med beaktande, i enlighet med artikel 6. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68, av markna- dens krav p(cid:134) ett rimligt st(cid:148)d och den s(cid:132)songsbetingade utvecklingen av slakt och av priser, (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att inte fastst(cid:132)lla det fullf(cid:148)lja anbudet h(cid:148)gsta uppk(cid:148)pspriset och de kvantiteter som f(cid:134)r k(cid:148)pas upp till intervention f(cid:148)r kategori C. f(cid:148)r kategori A och att De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt. f(cid:148)r r(cid:134)dets I enlighet med kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 av den 1 september 1993 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68 vad betr(cid:132)ffar allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda interventions(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/ 97 (4), inleddes ett anbudsf(cid:148)rfarande genom artikel 1. 1 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 av den 9 juni 1989 om uppk(cid:148)p av n(cid:148)tk(cid:148)tt genom anbuds- infordran (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1987/98 (6). Enligt artikel 13. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 skall det eventuellt vid varje delanbudsf(cid:148)rfarande fastst(cid:132)llas ett h(cid:148)gsta uppk(cid:148)pspris f(cid:148)r kvalitet R3 med h(cid:132)nsyn till mottagna anbud. I enlighet med artikel 13. 2 kan det beslutas I enlighet med artikel 14 i samma f(cid:148)rordning skall endast de anbud beaktas som (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n eller lika med ovan n(cid:132)mnda h(cid:148)gsta pris, dock utan att de genomsnittliga priserna p(cid:134) nationella eller regionala marknader plus det belopp som anges i punkt 1 (cid:148)verskrids. anbudsf(cid:148)rfarandet inte skall avslutas. att H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r det 210:e delanbudsf(cid:148)rfarandet som inleddes genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89, skall f(cid:148)ljande g(cid:132)lla: a) F(cid:148)r kategori A skall anbudet inte fullf(cid:148)ljas b) F(cid:148)r kategori C — fastst(cid:132)lls det h(cid:148)gsta uppk(cid:148)pspriset till 222 ecu per 100 kg slaktkropp eller halv slaktkropp av kvalitet R3, — fastst(cid:132)lls den h(cid:148)gsta godk(cid:132)nda kvantiteten slakt- kroppar och halva slaktkroppar till 817 ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 19 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 17. (3) EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4. (4) EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20. (5) EGT L 159, 10. 6. 1989, s. 36. (6) EGT L 256, 18. 9. 1998, s. 19


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3187/98 του David THOMAS προς την Επ τροπή. Υγιεινή του κρέατος: πουλερικά

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU control
health certificate
health legislation
national implementing measure
poultrymeat
veterinary inspection

text: C 297/54 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 15. 10. 1999 (1999/C 297/070) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3178/98 υποβολη΄: Christian Rovsing (PPE) προς την Επιτροπη΄ (27 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Κατα΄λοιπα φαρµακευτικω΄ν προïο΄ντων στο αλογι΄σιο κρε΄ας Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη αφενο΄ς την ανησυχι΄α του κοινου΄ ο΄σον αφορα΄ την παρουσι΄α καταλοι΄πων φαρµακευτικω΄ν προι¨ο΄ντων στα τρο΄φιµα και αφετε΄ρου το γεγονο΄ς ο΄τι ζω΄α, π. χ. α΄λογα ιπποδροµι΄ας, χρεια΄ζονται θεραπει΄α ο΄ταν πα΄σχουν απο΄ ασθε΄νεια, µπορει΄ η Επιτροπη΄ να ανακοινω΄σει: 1. Ποια΄ µε΄τρα προτι΄θεται να λα΄βει για να διαφαλι΄σει ο΄τι θα καθορισθου΄ν υποχρεωτικα΄ ανω΄τατα ο΄ρια καταλοι΄πων (MRL) για ο΄λα τα απαραι΄τητα ει΄δη φαρµακευτικω΄ν προι¨ο΄ντων και ταυτο΄χρονα να µεριµνη΄σει ου΄τως ω΄στε τα προι¨ο΄ντα αυτα΄ να καταστου΄ν οικονοµικω΄ς προσιτα΄ για ο΄λους τους ιδιοκτη΄τες αλο΄γων; 2. Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι τα α΄λογα ιπποδροµι΄ας καταναλω΄νουν αρκετα΄ φα΄ρµακα κατα΄ τη δια΄ρκεια της ζωη΄ς τους, πω΄ς πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι θα µπορου΄σε να διασφαλι΄σει ο΄τι τα α΄λογα αυτα΄ δεν θα χρησιµοποιου΄νται στην κρεατοπαραγωγη΄; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (14 Απριλι΄ου 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-41/99 του κ. De Coene (1). (1) βλε΄πε σελι΄δα 139. (1999/C 297/071) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3187/98 υποβολη΄: David Thomas (PSE) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Υγιεινη΄ του κρε΄ατος: πουλερικα΄ Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ πο΄σα κρα΄τη µε΄λη ε΄χουν επιτυ΄χει πλη΄ρη εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας για το κρε΄ας πουλερικω΄ν (71/118/ΕΟΚ) (1); ∆υ΄ναται επι΄σης η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει ο΄τι ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη ε΄χουν δεο΄ντως επιβα΄λει την παρουσι΄α τουλα΄χιστον ενο΄ς επιση΄µου κτηνια΄τρου στα σφαγει΄α, ο΄πως απαιτει΄ται απο΄ την εν λο΄γω οδηγι΄α; (1) ΕΕ L 55 της 8. 3. 1971, σελ. 23. Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (16 Νοεµβρι΄ου 1998) Η Επιτροπη΄ δυ΄ναται να ενηµερω΄σει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη κοινοποι΄ησαν τις εθνικε΄ς διατα΄ξεις που θεσπι΄στηκαν µε σκοπο΄ την συµβατο΄τητα µε την οδηγι΄α 71/118/EΟΚ, ο΄σον αφορα΄ τα υγειονοµικα΄ προβλη΄µατα στον τοµε΄α των συναλλαγω΄ν νωπου΄ κρε΄ατος πουλερικω΄ν, ο΄πως τροποποιη΄θηκε και δηµοσιευ΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 92/116/ΕΟΚ της 17ης ∆εκεµβρι΄ου 1992 (1). Για να ελεγχθει΄ η εφαρµογη΄ της εν λο΄γω οδηγι΄ας, η κτηνιατρικη΄ και φυτου¨ γειονοµικη΄ υπηρεσι΄α πραγµατοποι΄ησε το 1994 και 1995 ελε΄γχους που ε΄πρεπε να επιτρε΄ψουν την αξιολο΄γηση της κατα΄στασης σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη. Τα συµπερα΄σµατα υποβλη΄θηκαν στα κρα΄τη µε΄λη και εξετα΄σθηκαν µαζι΄ τους. ∆ιαπιστω΄θηκαν ορισµε΄νες ελλει΄ψεις σε ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη στον τοµε΄α της µεταφορα΄ς και της εφαρµογη΄ς και, κυρι΄ως, ο΄σον αφορα΄ την παρουσι΄α επι΄σηµου κτηνια΄τρου. Συστα΄σεις σχετικα΄ µε την τροποποι΄ηση της ισχυ΄ουσας νοµοθεσι΄ας αποτελου΄ν επι΄ του παρο΄ντος το αντικει΄µενο ελε΄γχου στο πλαι΄σιο της προπαρασκευη΄ς του «σχεδι΄ου απλοποι΄ησης». Η Επιτροπη΄ λυπα΄ται να ενηµερω΄σει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι ε΄χει επι΄ του παρο΄ντος ελλει΄ψη προσωπικου΄ στον τοµε΄α κτηνιατρικω΄ν ελε΄γχων. Ει΄ναι βεβαι΄ως αναγκαι΄ο να συνεχισθει΄ ο ε΄λεγχος του βαθµου΄ της εφαρµογη΄ς των απαιτη΄σεων της οδηγι΄ας 71/118/ΕΟΚ, συµπεριλαµβανοµε΄νων των µεταγενεστε΄ρων τροποποιη΄σεων, αλλα΄ η Επιτροπη΄ δεν διαθε΄τει α΄λλη δυνατο΄τητα απο΄ το να χρησιµοποιη΄σει τους περιορισµε΄νους πο΄ρους, που διαθε΄τει, για την διεργασι΄α ενο΄ς περιορισµε΄νου αριθµου΄ προτεραιοτη΄των. Αναλη΄φθηκε συνεργασι΄α για την προ΄σληψη νε΄ων συνεργατω΄ν. Όσον αφορα΄ τον τοµε΄α πουλερικω΄ν, θα αποβει΄ µι΄α απο΄ τις προτεραιο΄τητες της υπηρεσι΄ας τροφι΄µων και της κτηνιατρικη΄ς υπηρεσι΄ας


title: Beschluß Nr. 1/98 des AKP-EG-Ausschusses für Zusammenarbeit im Zollwesen vom 16. Oktober 1998 über eine Abweichung von der Bestimmung des Begriffs "Ursprungswaren" zur Berücksichtigung der besonderen Lage von Fidschi bei der Produktion von Thunfischkonserven (HS-Position ex 16.04) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 2708)

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Fiji
customs cooperation
originating product
preserved product
sea fish

text: 10. 11. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 299/27 II (Nicht ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) KOMMISSION BESCHLUSS Nr. 1/98 DES AKP-EG-AUSSCHUSSES F(cid:154)R ZUSAMMENARBEIT IM ZOLLWESEN vom 16. Oktober 1998 (cid:129)ber eine Abweichung von der Bestimmung des Begriffs „Ursprungswaren“ zur Ber(cid:129)cksichtigung der besonderen Lage von Fidschi bei der Produktion von Thunfischkonserven (HS-Position ex 16. 04) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 2708) (98/624/EG) DER AKP-EG-AUSSCHUSS F(cid:154)R ZUSAMMENARBEIT IM ZOLLWESEN — ohne Ursprungseigenschaft hinzugef(cid:129)gt wird, weniger als 45 % des Wertes der Fertigware. gest(cid:129)tzt auf das am 15. Dezember 1989 in Lom(cid:130) unter- zeichnete Vierte AKP-EG-Abkommen, das durch das am 4. November unterzeichnete Abkommen ge(cid:132)ndert wurde, insbesondere auf Artikel 31 Abs(cid:132)tze 1 bis 10 des Protokolls Nr. 1, in Mauritius 1995 in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Abweichungen von den in diesem Protokoll genannten Ursprungsregeln k(cid:148)nnen genehmigt werden, wenn die Entwicklung bestehender oder die Ansiedlung neuer Industrien dies rechtfertigen. Den Staaten in Afrika, dem karibischen Raum und dem Pazifischen Ozean (AKP-Staaten) wurde f(cid:129)r Thunfisch- konserven bereits automatisch eine Abweichung inner- halb eines Jahreskontingents von 4 000 Tonnen gew(cid:132)hrt. Dieses Kontingent wurde vollst(cid:132)ndig ausgesch(cid:148)pft, wobei Fidschi eine j(cid:132)hrliche Menge von 2 600 Tonnen bis zum Jahr 2000 zugeteilt wurde. Am 23. Juni 1998 legten die AKP-Staaten einen Antrag der Regierung der Fidschi-Inseln auf Abweichung von der f(cid:129)r 8 250 Tonnen der in diesem Land vom 1. Mai 1998 bis zum 29. Februar 2000 hergestellten Thunfischkonserven vor. in diesem Protokoll genannten Regel In diesem Fall findet das Verfahren nach Artikel 31 Abs(cid:132)tze 1 bis 7 Anwendung. Laut Antrag betr(cid:132)gt der Wert, der den auf den Fidschi-Inseln verwendeten Waren Die Konservenindustrie der Gemeinschaft ist bereits einem erheblichen Wettbewerbsdruck ausgesetzt. Insbe- sondere die Arbeitskosten sind f(cid:129)r die Festsetzung der Preise ausschlaggebend. Jede zus(cid:132)tzliche Markt(cid:148)ffnung f(cid:129)r Erzeugnisse aus Billiglohnl(cid:132)ndern w(cid:129)rde wettbewerbs- verzerrend wirken und zu schweren Sch(cid:132)den f(cid:129)r die Thunfischkonservenindustrie in der Gemeinschaft f(cid:129)hren. Dies gilt insbesondere bei der augenblicklichen Stagna- tion des Gemeinschaftsmarkts, die in bestimmten Mitgliedstaaten besonders stark zu sp(cid:129)ren ist. Die Abweichung wird unter Berufung auf die einschl(cid:132)- gigen Bestimmungen des Protokolls Nr. 1, insbesondere auf Artikel 31 Absatz 5 (cid:129)ber die AKP-Inselstaaten, bean- tragt. beschr(cid:132)nkte Abweichung Angesichts des vorgesehenen Einfuhrvolumens d(cid:129)rfte die mengenm(cid:132)ßig keinen schweren Sch(cid:132)den f(cid:129)r einen Wirtschaftszweig der Gemeinschaft f(cid:129)hren, sofern bestimmte Voraussetzungen im Hinblick auf Mengen, (cid:154)berwachung und Dauer erf(cid:129)llt werden. zu Daher kann Fidschi gem(cid:132)ß Artikel 31 Absatz 1 1998 eine Abweichung von 950 Tonnen, 1999 von 1 700 Tonnen und f(cid:129)r die Zeit vom 1. Januar 2000 bis 29. Februar 2000 von 200 Tonnen gew(cid:132)hrt werden — L 299/28 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 10. 11. 98 BESCHLIESST: Artikel 1 Abweichend von den besonderen Bestimmungen der Liste in Anhang II zum Protokoll Nr. 1 des Vierten AKP-EG-Abkommens gelten die auf den Fidschi-Inseln aus Fischen ohne Ursprungseigenschaft hergestellten Thunfischkonserven der HS-Position ex 16. 04 unter den genannten Bedingungen als in diesem Beschluß Ursprungswaren dieses Landes. Artikel 2 Die Abweichung nach Artikel 1 gilt f(cid:129)r die im Anhang dieses Beschlusses aufgef(cid:129)hrten Mengen, die die Fidschi- Inseln vom 1. Juni 1998 bis zum 29. Februar 2000 ausf(cid:129)hren. Artikel 3 Die in Artikel 2 genannten Mengen werden von der Kommission verwaltet; diese kann alle zweckdienlichen Maßnahmen treffen, um eine wirksame Verwaltung zu gew(cid:132)hrleisten. Legt ein Einf(cid:129)hrer in einem Mitgliedstaat eine Anmel- dung zur Abfertigung zum zollrechtlich freien Verkehr vor und beantragt die Anwendung dieses Beschlusses, und so nehmen die Zollbeh(cid:148)rden diese Anmeldung an, nimmt der betreffende Mitgliedstaat durch Mitteilung an die Kommission die Ziehung einer seinem Bedarf entsprechenden Menge vor. Die Ziehungsantr(cid:132)ge sind der Kommission mit Angabe des Datums, an dem die betreffenden Zollanmeldungen angenommen wurden, unverz(cid:129)glich zu (cid:129)bermitteln. Die Ziehungen werden von der Kommission nach derselben Reihenfolge gew(cid:132)hrt, in der die Zollbeh(cid:148)rden der betreffenden Mitgliedstaaten die Anmeldung zur (cid:154)berf(cid:129)hrung in den zollrechtlich freien Verkehr ange- nommen haben, verf(cid:129)gbare Restmenge ausreicht. soweit die Nutzt ein Mitgliedstaat die gezogenen Mengen nicht aus, so hat er diese umgehend zur(cid:129)ckzu(cid:129)bertragen. (cid:154)bersteigen die Antr(cid:132)ge die verf(cid:129)gbare Restmenge, so wird diese anteilm(cid:132)ßig zugeteilt. Die Mitgliedstaaten werden (cid:129)ber die erfolgten Ziehungen unterrichtet. Jeder Mitgliedstaat garantiert den Einf(cid:129)hrern gleichen und kontinuierlichen Zugang zu den verf(cid:129)gbaren Mengen, bis diese ausgesch(cid:148)pft sind. Artikel 4 In Feld 7 der zur Durchf(cid:129)hrung dieses Beschlusses ausge- stellten Warenverkehrsbescheinigungen EUR. 1 sind der folgende Vermerk und die Nummer dieses Beschlusses einzutragen: „Abweichung — Beschluß Nr. 1/98“. Artikel 5 Die Zollbeh(cid:148)rden der Fidschi-Inseln treffen die notwen- digen Vorkehrungen, um die (cid:154)berwachung der Ausfuhr- mengen der in Artikel 1 genannten Waren zu gew(cid:132)hrlei- sten. Zu diesem Zweck enthalten die von ihnen gem(cid:132)ß diesem Beschluß ausgestellten Bescheinigungen einen Hinweis auf diesen Beschluß. Die zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rden der Fidschi-Inseln (cid:129)bermitteln der Kommission viertel- j(cid:132)hrlich eine Aufstellung der Mengen, f(cid:129)r die Warenver- kehrsbescheinigungen EUR. 1 gem(cid:132)ß diesem Beschluß laufenden ausgestellt worden sind, mit Angabe der Nummern dieser Bescheinigungen. Artikel 6 Die Staaten in Afrika, dem karibischen Raum und dem Pazifischen Ozean (AKP-Staaten), die Mitgliedstaaten und die Gemeinschaft treffen jeweils f(cid:129)r ihren Bereich die zur Durchf(cid:129)hrung erforderlichen Maßnahmen. Beschlusses dieses Artikel 7 Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme in Kraft. Er gilt ab 1. Juni 1998. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 16. Oktober 1998. F(cid:129)r den AKP-EG-Ausschuß f(cid:129)r Zusammenarbeit im Zollwesen M. VANDEN ABEELE P. MAINGI MWANZIA Die Vorsitzenden 10. 11. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 299/29 ANHANG FIDSCHI Lfd. Nr. HS-Position Warenbezeichnung Zeitraum 09. 1661 ex 16. 04 Thunfischkon- serven 1. 6. 1998 bis 31. 12. 1998 1. 1. 1999 bis 31. 12. 1999 1. 1. 2000 bis 29. 2. 2000 Mengen (Tonnen) 950 1 700 200


title: WRITTEN QUESTION No. 3110/98 by Viviane REDING to the Commission. Discrimination against Luxembourg firms in the crafts trades sector by virtue of the German law on the posting of workers

eurovoc_concepts:
Germany
Luxembourg
competition
craft business
freedom to provide services
frontier worker
labour mobility
national law
paid leave
social security

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3208/98 by Arlindo CUNHA to the Commission. BSE in Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
animal disease
beef
fact-finding mission

text: C 96/166 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 4. 1999 Komission j(cid:228)senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) ongelmasta ja ilmoittaa h(cid:228)nelle tuloksesta mahdollisimman pian. (1999/C 96/242) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3203/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: AUTOEUROPAn tilanne AUTOEUROPA on Fordin ja Volkswagenin yhteinen investointi Portugalissa, joka on saanut rakennerahastoista runsaasti varoja. Investoinnin ehtona on tiet(cid:228)(cid:228)kseni ollut tuotantoyksik(cid:246)n pit(cid:228)minen toiminnassa vuoteen 2001 saakka sek(cid:228) sitoutuminen pyrki(cid:228) jatkamaan tuotantoa kaudelle 2001-2014. Tuotantoyksik(cid:246)n suunnitteluvaiheen sopimukseen kuului my(cid:246)s kolmannen linjan avaaminen, mik(cid:228) ei ole kuitenkaan toteutunut toistaiseksi. Toisaalta tiedet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Ford on hyl(cid:228)nnyt hankkeen, mik(cid:228) sai komission tiedustelemaan Fordin ja Volkswagenin suunnitelmia AUTOEUROPAn tulevaisuudeksi. Edell(cid:228) mainittuun viitaten, voiko komissio ilmoittaa: 1. Mit(cid:228) syit(cid:228) AUTOEUROPA on ilmoittanut sille, ettei se ole avannut kolmatta tuotantolinjaa, kuten aiemmin oli sovittu? Aikooko AUTOEUROPA avata kyseisen linjan? Koska? 2. Onko AUTOEUROPAn komissiolle toimittamien tietojen mukaan varmaa, ett(cid:228) kaikkia yhteis(cid:246)n rahoituk- selle asetettuja ehtoja noudatetaan, erityisesti ehtoa, jonka mukaan tuotannossa ja ty(cid:246)llisyydess(cid:228) ei tapahdu muutoksia? Mihin asti? Vuoteen 2001 vai 2014? 3. Mihin konkreettisiin poliittisiin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) Fordin ja Volkswagenin suhteen › t(cid:228)ss(cid:228) AUTOEUROPAn tapauksessa ja muissa n(cid:228)iden monikansallisten yritysten uusissa investointihankkeissa › mik(cid:228)li todetaan, ett(cid:228) sopimuksiin kirjattuja sitoumuksia ei ole noudatettu? Komission j(cid:228)senen Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 96/243) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3208/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Arlindo Cunha (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: BSE-tauti Portugalissa Komissio ilmoitti 7. lokakuuta 1998 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa, ett(cid:228) se aikoo esitt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hiaikoina erityissuunni- telman BSE-taudin voittamiseksi Portugalissa. Portugalissa on vallalla k(cid:228)sitys, ett(cid:228) komission reaktio on liian voimakas, ja sanotaan, ett(cid:228) Espanja, joka kielsi portugalilaisen naudanlihan tuonnin, on vastustanut kaikkia yhteis(cid:246)n asiantuntijoiden k(cid:228)yntej(cid:228) alueellaan. 1. Onko Portugalissa nyt (cid:228)skett(cid:228)isen asiantuntijoiden k(cid:228)ynnin aikana todettu tilanne vakavampi tai parempi kuin viime toukokuussa tehdyn k(cid:228)ynnin yhteydess(cid:228) todettu tilanne? 2. Espanjan maantieteellisen sijainnin sek(cid:228) joidenkin sen maidon ja lihan tuotantoj(cid:228)rjestelmien luonteen huomioon ottaen, kuinka monta asiantuntijavierailua komissio on toteuttanut Espanjaan viimeaikoina ja mitk(cid:228) ovat asiantuntijoiden johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3090/98 van Richard HOWITT aan de Commissie. Plannen voor N-Viro-zuiveringsinstallatie in Stambridge

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 207/27 (1999/C 207/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3090/98 van Richard Howitt (PSE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Plannen voor N-Viro-zuiveringsinstallatie in Stambridge Kan de Commissie nagaan of het N-Viro-procédé voor de winning van meststoffen geen gevaren voor de volksgezondheid inhoudt, en laten weten of het getest is en veilig bevonden voor gebruik in de landbouw? Het bedrijf Anglian Water stelt voor om in mijn kiesdistrict een nieuwe zuiveringsinstallatie te bouwen die het procédé gebruikt, en vanzelfsprekend heerst er bezorgdheid over een methode waar weinig van bekend is en die misschien gevaarlijk voor de volksgezondheid blijkt. Weet de Commissie of het N-Viro-procédé ook in andere landen van Europa gebruikt wordt? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (21 januari 1999) Bij de zuivering van stedelijk afvalwater, die is voorgeschreven door Richtlijn 91/271/EEG (1) van de Raad van 21 mei 1991, als gewijzigd bij Richtlijn 98/15/EG (2) van de Commissie van 27 februari, ontstaat zuiverings- slib. Artikel 14 van Richtlijn 91/271/EEG bepaalt dat van de zuivering van afvalwater afkomstig slib, indien mogelijk, moet worden hergebruikt. In artikel 5 van Richtlijn 86/278/EEG (3) van de Raad van 12 juni 1986 betreffende de bescherming van het milieu, in het bijzonder de bodem, bij het gebruik van zuiveringsslib in de landbouw, wordt bepaald dat het slib gezuiverd moet worden alvorens in de landbouw te worden gebruikt. De zuivering heeft tot doel de fermenteerbaarheid van het slib en de risico’s voor menselijke gezondheid en milieu te verminderen. De ziektekiemen die zich in het zuiveringsslib kunnen bevinden moeten hierbij worden gedood. In voornoemd artikel 5 wordt ook bepaald dat gebruik van ongezuiverd slib mag worden toegestaan, indien het in de bodem wordt geïnjecteerd of ondergeploegd. Wanneer gewaarborgd wordt dat het slib wat betreft ziektekiemen en microverontreinigingen (met name zware metalen) voldoende onschadelijk is, kan zuiveringsslib op bepaalde landbouwgronden gebruikt worden voor organische verbetering en bemesting van de bodem. Het door het geachte parlementslid genoemde N-Viro-procédé is waarschijnlijk een procédé voor de zuivering van slib. De Commissie verzamelt momenteel inlichtingen over dit procédé om te verifiëren of hiermee bovengenoemde doelstellingen kunnen worden bereikt. (1) (2) (3) PB L 135 van 30. 5. 1991. PB L 67 van 7. 3. 1998. PB L 181 van 4. 7. 1986. (1999/C 207/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3091/98 van Joan Vallvé (ELDR) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Universele verklaring inzake taalrechten Op 6 juni 1996 werd in het kader van de Wereldconferentie over taalrechten in Barcelona de Universele verklaring inzake taalrechten goedgekeurd. Het initiatief ging uit van het Comité vertalingen en taalrechten van de PEN Club International en de organisatie Ciemen (Internationaal centrum Escarré voor etnische minderheden en naties), en kreeg de morele en technische steun van de UNESCO. Het belangrijkste doel van deze verklaring, die het resultaat is van het werk van verschillende NGO’s en deskundigen op taalkundig gebied en de steun heeft gekregen van talrijke internationale persoonlijkheden uit verschillende vakkringen, is de bevordering van de eerbiediging en de volledige ontplooiing van alle talen en de instandhouding van de taalkundige verscheidenheid in de wereld. Kan de Europese Commissie haar steun geven aan deze verklaring, om te verzekeren dat elke gemeenschap het recht krijgt de eigen taal in stand te houden en te bevorderen?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3067/98 van Werner LANGEN aan dee Raad. Onderhandelingsmandaat vrijhandelsovereenkomst EU/ Mercosurlanden en Chili

eurovoc_concepts:
Chile
Mercosur countries
World Trade Organisation
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
farming sector
free-trade agreement
trade agreement (EU)