title: WRITTEN QUESTION No. 3205/98 by Anne McINTOSH to the Commission. European overnight railway services

eurovoc_concepts:
EU Member State
General Court (EU)
application of EU law
night work
organisation of work
rail transport

text: 15. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 297/57 The Commission has asked the Member States to provide details of their own national climate change strategies so that it can develop an overall cost-effective and environmentally sound Community climate change strategy. It intends to come forward with a new communication on this by June 1999. The Commission does not have the information available at this stage to make an informed reply to this 4. question. 5. The European investment bank (EIB), as an important provider of funds for the development of the Community’s economy, already takes into account the environmental objectives of the Community when making loans. The Commission will work to ensure that the EIB takes due account in its lending of the importance of the Community meeting its Kyoto target. (1) COM(98) 571 final. (1999/C 297/075) WRITTEN QUESTION P-3205/98 by Anne McIntosh (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: European overnight railway services In the light of the decision of the Court of First Instance, does the Commission intend to extend the operating authorisation of European Night Services beyond the present period of eight years? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (13 November 1998) In its decision of 15 September 1998, the Court of first instance decided that the agreement concerning European night services does not infringe Article 85(1) of the EC Treaty. Under these circumstances a new Commission decision granting an exemption in accordance with the provisions of Article 85(3) of the EC Treaty is not necessary. (1999/C 297/076) WRITTEN QUESTION P-3211/98 by Bernard Castagnède (ARE) to the Commission (19 October 1998) Subject: Compensation for banana producers following hurricane Georges What steps does the Commission intend to take to compensate European and traditional ACP banana producers in the Caribbean whose crops have been devastated by hurricane Georges? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (13 November 1998) Under Council Regulation (EEC) 404/93 of 13 February on the common organisation of the market in bananas (1), the Commission can adopt specific measures if banana supplies to the Community market are affected by exceptional circumstances. It is first of all necessary to establish whether the circumstances really are exceptional. Those resulting from hurricane Georges¢s passage over Guadeloupe are currently being evaluated, so the Commission is not yet in a position to take a decision in the matter


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3209/98 dell'on. Robert STURDY alla Commissione. Programma di sostegno alla lavorazione dei vitelli (CPAS: Calf-Processing Aid Scheme)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
aid system
animal disease
calf
competence of the Member States
export
health control
meat product
suspension of aid

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 3097/98 de Umberto BOSSI à la Commission. Monopole italien du CONI - société de football et libre concurrence

eurovoc_concepts:
Italy
cable distribution
competition law
dominant position
exclusive distribution agreement
free competition
free movement of programmes
professional sport
sport


title: WRITTEN QUESTION No. 3099/98 by Umberto BOSSI to the Commission. Professional relations among professional soccer players

eurovoc_concepts:
Italy
free competition
freedom to provide services
labour relations
professional association
professional sport
sporting event
sports body

formats: html pdf print

text: 14. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 135/167 (1999/C 135/207) WRITTEN QUESTION E-3098/98 by Umberto Bossi (NI) to the Council (19 October 1998) Subject: Professional relations among professional soccer players Barriers should not be created that hinder or prevent free competition in the area of professional relations between soccer players and sports promoters, or promoters in general, who operate in a complex and constantly evolving industry. The system adopted by the FIGC [Italian Football Federation], which involves the drawing up of a special list, does not comply with Italian law since it does not meet the criteria required for the system to be recognised as a professional body. Private enterprise should not be prevented from bringing its inventiveness, creativity, research capacity, initiative and imagination to the business of competitive sporting activities, where these activities constitute industrial and commercial activities like any other. In view of the above, can the Council say: 1. whether the notion of sports promoter, as defined by the FIGC, is at odds with the evolving Community case law in the area of professional activities; 2. whether the FIGC regulation on sports promoters constitutes an obstacle to the freedom to provide services, in particular in cases of professional activities being exercised jointly, in relation to the applicability of the provisions of Italian law No 287/90? Reply (20/21 December 1998) The Council would remind the Honourable Member that, pursuant to the Treaty, it is the Commission which is responsible for ensuring that Treaty provisions are applied. It follows that, insofar as the Honourable Member’s questions on professional relations between soccer players and sports promoters relate to the freedom to exercise professional activities and freedom of competition, they fall within the Commission’s sphere of competence. (1999/C 135/208) WRITTEN QUESTION E-3099/98 by Umberto Bossi (NI) to the Commission (16 October 1998) Subject: Professional relations among professional soccer players Barriers should not be created that hinder or prevent free competition in the area of professional relations between soccer players and sports promoters, or promoters in general, who operate in a complex and constantly evolving industry. The system adopted by the FIGC [Italian Football Federation], which involves the drawing up of a special list, does not comply with Italian law since it does not meet the criteria required for the system to be recognised as a professional body. Private enterprise should not be prevented from bringing its inventiveness, creativity, research capacity, initiative and imagination to the business of competitive sporting activities, where these activities constitute industrial and commercial activities like any other


title: Regulamento (CE) nº 2243/98 da Comissão de 16 de Outubro de 1998 que fixa o preço do mercado mundial do algodão não descaroçado e estabelece o montante do adiantamento da ajuda

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
advance payment
aid system
cotton
world market price

formats: pdf print

text: 17. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 281/29 REGULAMENTO (CE) Nº 2243/98 DA COMISS(cid:212)O de 16 de Outubro de 1998 que fixa o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado e estabelece o montante do adiantamento da ajuda A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Acto de Ades(cid:209)o da Gr(cid:130)cia e, nomeada- mente, os n(cid:16) 3 e 10 do Protocolo nº 4 relativo ao algod(cid:209)o, com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1553/95 do Conselho (1), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1554/95 do Conselho, de 29 de Junho de 1995, que fixa as regras gerais do regime de ajuda ao algod(cid:209)o e revoga o Regula- mento (CEE) nº 2169/81 (2), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1419/98 (3), e, nomeadamente, os seus artigos 3º, 4º e 5º, Considerando que, nos termos do artigo 3º do Regula- mento (CE) nº 1554/95, o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado (cid:130) determinado periodicamente a partir do pre(cid:135)o do mercado mundial verificado para o algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado, tendo em conta a rela(cid:135)(cid:209)o tradicio- nalmente existente entre o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado e o pre(cid:135)o calculado para o algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado; que essa rela(cid:135)(cid:209)o foi estabelecida no nº 2 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1201/89 da Comiss(cid:209)o, de 3 de Maio de 1989, que estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de ajuda para o algod(cid:209)o (4), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1664/98 (5); que, no caso de o pre(cid:135)o do mercado mundial n(cid:209)o poder ser determinado desta forma, deve ser estabelecido com base no (cid:156)ltimo pre(cid:135)o determinado; Considerando que, nos termos do artigo 4º do Regula- mento (CE) nº 1554/95, o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado (cid:130) determinado para um produto que satisfa(cid:135)a determinadas caracter(cid:146)sticas, e tendo em conta as ofertas e as cota(cid:135)(cid:210)es mais favor(cid:145)veis no mercado mundial de entre as consideradas representativas da tend(cid:136)ncia real desse mercado; que, para efeitos dessa determina(cid:135)(cid:209)o, (cid:130) estabelecida uma m(cid:130)dia das ofertas e cota(cid:135)(cid:210)es verificadas numa ou em v(cid:145)rias bolsas europeias para um produto entregue CIF num porto do norte da Europa em proveni- (cid:136)ncia dos diferentes pa(cid:146)ses fornecedores considerados mais representativos para o com(cid:130)rcio internacional; que, no entanto, est(cid:209)o previstas adapta(cid:135)(cid:210)es desses crit(cid:130)rios para (1) JO L 148 de 30. 6. 1995, p. 45. (2) JO L 148 de 30. 6. 1995, p. 48. (3) JO L 190 de 4. 7. 1998, p. 4. (4) JO L 123 de 4. 5. 1989, p. 23. (5) JO L 211 de 29. 7. 1998, p. 9. a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o descaro(cid:135)ado, a fim de ter em conta as diferen(cid:135)as justifi- cadas pela qualidade do produto entregue ou pela natu- reza das ofertas e das cota(cid:135)(cid:210)es; que essas adapta(cid:135)(cid:210)es s(cid:209)o fixadas no artigo 2º do Regulamento (CEE) nº 1201/89; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos implica que o pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro(cid:135)ado deve ser fixado no n(cid:146)vel indicado em seguida; Considerando que o nº 3A, primeiro par(cid:145)grafo, do artigo 5º do Regulamento (CE) nº 1554/95 estabelece que o montante do adiantamento (cid:130) igual ao pre(cid:135)o de objectivo diminu(cid:146)do do pre(cid:135)o do mercado mundial e de uma redu(cid:135)(cid:209)o calculada mediante a f(cid:155)rmula aplic(cid:145)vel em caso de supera(cid:135)(cid:209)o da quantidade m(cid:145)xima garantida, tendo como base a produ(cid:135)(cid:209)o estimada de algod(cid:209)o n(cid:209)o descaro- (cid:135)ado majorada de 15 %; que o Regulamento (CE) nº 1844/98 da Comiss(cid:209)o (6) fixou o n(cid:146)vel de produ(cid:135)(cid:209)o esti- mado para a campanha de 1998/1999; que a aplica(cid:135)(cid:209)o desse m(cid:130)todo leva (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o do montante do adiantamento por Estado-membro no n(cid:146)vel indicado infra, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º 1. O pre(cid:135)o do mercado mundial do algod(cid:209)o n(cid:209)o desca- ro(cid:135)ado, referido no artigo 3º do Regulamento (CE) nº 1554/95, (cid:130) fixado em 25,440 ecus por 100 quilogramas. 2. O montante do adiantamento da ajuda referido no nº 3A, primeiro par(cid:145)grafo, do artigo 5º do Regulamento (CE) nº 1554/95 (cid:130) de: — 45,143 ecus por 100 quilogramas para a Espanha, — 44,080 ecus por 100 quilogramas para a Gr(cid:130)cia, — 80,860 ecus por 100 quilogramas para os restantes Estados-membros. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 17 de Outubro de 1998. (6) JO L 240 de 28. 8. 1998, p. 3. L 281/30 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 10. 98 O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Outubro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3086/98 dell'on. Karin RIIS- JØRGENSEN Riconoscimento reciproco dei marchi applicati sui prodotti biologici

eurovoc_concepts:
agricultural product
approval
import policy
marketing
organic farming
quality control of industrial products
trademark

text: C 320/24 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 6. 11. 1999 L’articolo 3 della direttiva 90/313/CEE del Consiglio, del 7 giugno 1990, concernente la libertà di accesso all’informazione in materia di ambiente, prevede che le autorità pubbliche siano tenute a rendere disponibili le informazioni relative all’ambiente a qualsiasi persona, fisica o giuridica, che ne faccia richiesta, senza che questa debba dimostrare il proprio interesse. Sulla base del fatti indicati dall’onorevole parlamentare la Commissione non è in grado di stabilire se alle autorità spagnole sia stata presentata una domanda di accesso all’informazione cui esse non hanno dato il dovuto seguito. Le sole informazioni che gli Stati membri sono tenuti a fornire d’ufficio al pubblico sono quelle previste dall’articolo 7 e riguardano informazioni di carattere generale sullo stato dell’ambiente, da diffondere mediante mezzi quali la pubblicazione periodica di relazioni descrittive. (1) GU L 229 del 30. 8. 1980. (2) GU C 259 del 18. 8. 1998. (1999/C 320/032) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3086/98 di Karin Riis-Jørgensen (ELDR) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Riconoscimento reciproco dei marchi applicati sui prodotti biologici Con riferimento all’interrogazione P-0979/98 (1) e alla relativa risposta data dalla Commissione, concernenti il riconoscimento reciproco dei marchi biologici nella Comunità, può la Commissione precisare con che modalità concrete cerca di assicurare che lo scambio di merci possa essere effettuato senza doppi controlli, conformemente alla legislazione del mercato interno? Ritiene la Commissione ragionevole che in alcuni Stati membri o regioni si attribuisca a requisiti supplementari un’importanza tale da imporre ad un produttore, cui è già stata rilasciata l’autorizzazione nazionale, di ottenere una nuova autorizzazione, oltretutto disciplinata dalle disposizioni di diritto privato dello Stato membro interessato, per poter esportare il suo prodotto in tali Stati membri/regioni? (1) GU C 323 del 21. 10. 1998, pag. 101. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (9 dicembre 1998) Il regolamento (CEE) 2092/91 del 24 giugno 1991, relativo al metodo di produzione biologico di prodotti agricoli e all’indicazione di tale metodo sui prodotti agricoli e sulle derrate alimentari (1) dispone che gli Stati membri instaurino un sistema di controllo gestito da una o più autorità di controllo designate oppure da organismi privati riconosciuti e sorvegliati. Gli Stati membri debbono inoltre fare in modo che ogni operatore che adempie alle disposizioni di tale regolamento e paga il suo contributo alle spese ispettive abbia accesso al sistema d¢ispezione. In questo modo, l¢accesso al mercato viene assicurato anche agli agricoltori che non si conformano alle esigenze supplementari imposte dalle marche private. Inoltre, gli Stati membri non possono, per motivi concernenti l¢etichettatura, il metodo di produzione o l¢indicazione dello stesso, vietare o limitare la commercializzazione dei prodotti conformi alle disposizioni in materia di produzione ed ispezione previste dal regolamento. Le autorità degli Stati membri o delle regioni non possono imporre ulteriori requisiti oltre quelli previsti dal regolamento (CEE) 2092/91 (prodotti agricoli biologici e derrate alimentari essenzialmente composte di prodotti agricoli biologici). Alla Commissione non risulta che l’immissione sul mercato di prodotti coperti dal regolamento (CEE) 2092/91 sia condizionata da esigenze del genere. (1) GU L 198 del 22. 7. 1991


title: WRITTEN QUESTION No. 3141/98 by Ana MIRANDA DE LAGE , Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. Situation in Haiti

eurovoc_concepts:
EDF
EU aid
Haiti
access to the courts
courts and tribunals
democratisation
human rights
political crisis
the EU's international role
turnout of voters


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3090/98 do Deputado Richard HOWITT à Comissão. Projecto para uma instalação de tratamento de águas residuais com utilização do processo "N-Viro" em Stambridge

eurovoc_concepts:
EC Directive
data collection
domestic waste
environmental protection
public health
wastewater
water treatment

text: 21. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 207/27 (1999/C 207/034) PERGUNTA ESCRITA E-3090/98 apresentada por Richard Howitt (PSE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Projecto para uma instalação de tratamento de águas residuais com utilização do processo «N-Viro» em Stambridge Poderá a Comissão investigar que perigos para a saúde pública representa o fabrico de adubo mediante o processo «N-Viro» e indicar se o produto em questão foi testado e se a sua inocuidade para fins agrícolas foi provada? A «Anglian Water» propõe construir na minha circunscrição uma nova instalação de tratamento de águas residuais que utilizará este processo; a população está naturalmente preocupada com um produto pouco conhecido e que poderá ser perigoso do ponto de vista sanitário. Poderá a Comissão igualmente indicar se o processo «N-Viro» é utilizado noutros países da Europa? Resposta da Comissária R. Bjerregaard em nome da Comissão (21 de Janeiro de 1999) imposto pela Directiva 91/271/CEE do Conselho (1), de O tratamento das águas residuais urbanas, 21 de Maio de 1991, alterada pela Directiva 98/15/CE da Comissão (2), de 27 de Fevereiro de 1998, produz lamas de depuração. O artigo 14o da Directiva 91/271/CEE estipula que as lamas resultantes do tratamento de águas residuais devem ser reutilizadas sempre que possível. A este respeito, a Directiva 86/278/CEE do Conselho (3), de 12 de Junho de 1986, relativa à protecção do ambiente, e em especial dos solos, na utilização agrícola de lamas de depuração, prevê, no artigo 6o, que as lamas sejam tratadas antes de utilizadas na agricultura. O tratamento tem por objectivo reduzir o poder de fermentação e os inconvenientes sanitários da utilização das lamas. Consiste, designadamente, em eliminar os microrganismos patogénicos que as lamas de depuração podem conter. Deve notar-se que o referido artigo 6o esclarece igualmente que a utilização das lamas não tratadas pode ser autorizada se elas forem injectadas ou enterradas no solo. Na medida em que garantam um nível suficiente de inocuidade em relação aos microrganismos patogénicos e aos microcontaminantes (com destaque para os metais pesados), as lamas de depuração podem ter real interesse para alguns solos agrícolas, dado o seu valor de correcção orgânica e o seu contributo fertilizante. O «N-Viro», que o Senhor Deputado menciona, parece ser um processo de tratamento de lamas de depuração. A Comissão procede neste momento à recolha de dados a seu respeito, a fim de verificar, em especial, se tal processo permite atingir os objectivos acima enunciados. (1) (2) (3) JO L 135 de 30. 5. 1991. JO L 67 de 7. 3. 1998. JO L 181 de 4. 7. 1986. (1999/C 207/035) PERGUNTA ESCRITA E-3091/98 apresentada por Joan Vallvé (ELDR) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: A Declaração Universal dos Direitos Linguísticos Em 6 de Junho de 1996, foi aprovada, em Barcelona, a Declaração Universal dos Direitos Linguísticos, no âmbito da Conferência Mundial dos Direitos Linguísticos, por iniciativa do Comité de Traduções e Direitos Linguísticos do PEN Club Internacional e do Ciemen («Centre Internacional Escarré per a les Minories ètniques i les nacions») e com o apoio moral e técnico da UNESCO. O objectivo primordial desta declaração, que foi fruto do trabalho de diversas ONG e de peritos em questões linguísticas e teve o apoio de numerosas individualidades internacionais de diferentes domínios, é promover o respeito e o desenvolvimento pleno de todas as línguas, bem como preservar a diversidade linguística mundial. Tendo em conta todos estes aspectos, tenciona a Comissão dar apoio à referida declaração a fim de assegurar o direito de todas as comunidades a conservarem e a promoverem a sua língua?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3144/98 van Roberto MEZZAROMA aan de Commissie. De betrekkingen met Zuid-Afrika

eurovoc_concepts:
EU programme
South Africa
economic development
economic reconstruction
economic relations
foreign policy
type of business

text: C 118/184 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 4. 1999 Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (11 november 1998) De Commissie gaat momenteel over tot een grondig onderzoek van het door het geachte parlementslid aan de orde gestelde probleem; zij zal zo spoedig mogelijk nadere mededelingen ter zake doen. (1999/C 118/237) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3144/98 van Roberto Mezzaroma (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: De betrekkingen met Zuid-Afrika Naar aanleiding van de politieke en economische betrekkingen met Zuid-Afrika wil ik graag weten hoe de programma(cid:146)s er uitzien die op stapel staan of inmiddels lopen. Op welke termijn deze worden uitgevoerd; hoeveel geld ermee gemoeid is of hoeveel geld men nog gaat uitgeven binnen een specifieke tijdsspanne; hoe het staat met het politiek, economisch en technisch beheer, opgesplitst naar de afzonderlijke programma(cid:146)s; om wat voor bedrijven of consortia het gaat die zijn ingeschakeld bij de uitvoering van deze programma(cid:146)s of die hebben ingeschreven; en tenslotte welke referentiepunten de Commissie ter plekke heeft; waar die zich bevinden en wie de directe verantwoordelijken zijn (met naam en toenaam). Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (9 november 1998) De Commissie stuurt het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement recht- streeks kopie toe van het jaarverslag met betrekking tot het Europees Programma voor de Wederopbouw in Zuid-Afrika (EPRD) voor 1996 en 1997. Dit verslag en de bijlagen daarop bij (de rechtsgrondslag, het indicatieve meerjarenprogramma, lijsten met toegekende contracten) bevatten de inlichtingen waar het geachte parlementslid naar vraagt. Een lijst van in 1998 te beginnen programma(cid:146)s gaat het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement eveneens rechtstreeks toe. De lijst van ambtenaren die rechtstreeks betrokken zijn bij de tenuitvoerlegging van het EPRD te Pretoria en te Brussel wordt het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks toegezonden. (1999/C 118/238) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3169/98 van Antonio Tajani (PPE) aan de Commissie (27 oktober 1998) Betreft: Libische militaire aanval op een Italiaans vissersvaartuig In de Golf van Sirte heeft in internationale wateren donderdag 24 september een patrouilleboot van de Libische marine het Italiaanse vissersvaartuig Orchidea beschoten en vervolgens geramd. Hierbij is de machinist Rosario Magiotta omgekomen. Hoe denkt de Commissie Italiaanse en andere communautaire vissers te beschermen in de Middellandse Zee waar zij steeds vaker worden belaagd en waar de landen van de Noord-Afrikaanse oever de internationale rechten schenden?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2238/98 av den 16 oktober 1998 om leverans av vitsocker som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
Congo
Madagascar
food aid
white sugar

text: L 281/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 10. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2238/98 av den 16 oktober 1998 om leverans av vitsocker som livsmedelsbist(cid:134)nd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av livs- medelsbist(cid:134)nd samt om s(cid:132)rskilda st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r livsme- delsf(cid:148)rs(cid:148)rjningen (1), s(cid:132)rskilt artikel 24. 1 b i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver l(cid:132)nder och organ som har r(cid:132)tt att motta gemenskapsbi- st(cid:134)nd och anges de allm(cid:132)nna kriterierna f(cid:148)r transport av livsmedelsbist(cid:134)ndet efter fob-stadiet. Som en f(cid:148)ljd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- vissa mottagare bist(cid:134)nd har kommissionen tilldelat vitsocker. Dessa leveranser b(cid:148)r ske i enlighet med best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 av den kommissionens 16 december 1997 om allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser f(cid:148)r anskaffning av varor som skall levereras som livsmedelsbi- st(cid:134)nd fr(cid:134)n gemenskapen i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 (2). Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ange tidsfrister och leveransvillkor f(cid:148)r att best(cid:132)mma de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande kostnaderna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Vitsocker skall framskaffas inom gemenskapen som livs- medelsbist(cid:134)nd f(cid:148)r leverans till de mottagare som (cid:132)r f(cid:148)rtecknade i bilagan i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Anbudsgivare skall anses ha k(cid:132)nnedom om och ha accep- terat alla till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda villkor. Alla andra villkor eller f(cid:148)rbeh(cid:134)ll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft en dag efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. 17. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 281/15 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 240/97 (A1); 241/97 (A2); 282/97 (A3) 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland tfn (31-70) 33 05 757, fax 36 41 701, telex 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: A1 + A2: Madagaskar; A3: Demokratiska republiken Kongo 5. Vara som skall framskaffas: Vitsocker 6. Total kvantitet (ton netto): 72 7. Antal partier: 1, i 3 delar (A1: 36 t; A2: 18 t; A3: 18 t) 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5) (9): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [V. A. 1] 9. Emballage (7) (8): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [11. 2 A 1. b, 2. b och B. 4] 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [V. A. 3] — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nde vid m(cid:132)rkning: franska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Socker som producerats inom gemenskapen i enlighet med artikel 24. 1 a sj(cid:132)tte stycket i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 enligt f(cid:148)ljande: A- eller B-socker (punkterna a och b). 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 23. 11–13. 12. 1998 — andra leveranstid: 7–27. 12. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — f(cid:148)rsta leveranstid: 2. 11. 1998 — andra leveranstid: 16. 11. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 15 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bryssel; telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4): Periodiskt bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt p(cid:134) vitsocker den 9. 10. 1998 fastst(cid:132)llt genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2149/98 (EGT L 271, 8. 10. 1998, s. 5). L 281/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 10. 98 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: Andr(cid:130) Debongnie (tfn (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn (32-2) 299 30 50). (2) Leverant(cid:148)ren skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt v(cid:132)nda sig till mottagaren eller dennes representant, f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka fraktdokument som kr(cid:132)vs. (3) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren (cid:148)verl(cid:132)mna ett intyg fr(cid:134)n ett officiellt organ som visar att de till(cid:132)mpliga normerna f(cid:148)r radioaktiv str(cid:134)lning i den ber(cid:148)rda medlemsstaten inte har (cid:148)verskridits f(cid:148)r den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall inneh(cid:134)lla uppgift om halterna cesium-134 och cesium-137 samt halten jod-131. (4) Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 259/98 (EGT L 25, 31. 1. 1998, s. 39), (cid:132)r till(cid:132)mplig vad avser export- bidrag. Den dag som avses i artikel 2 i den f(cid:148)rordningen (cid:132)r den som avses i punkt 22 i denna bilaga. Leverant(cid:148)ren ombeds s(cid:132)rskilt uppm(cid:132)rksamma artikel 4. 1 sista stycket i n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning. En kopia av licensen skall (cid:148)vers(cid:132)ndas s(cid:134) snart exportdeklarationen har godk(cid:132)nts (faxnummer: (32-2) 296 20 05). (5) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren eller dennes representant (cid:148)verl(cid:132)mna f(cid:148)ljande dokument vid leveransen: — Ett sundhetscertifikat. (6) Trots punkt V. A. 3 c i EGT C 114 av den 29 april 1991 skall p(cid:134)skriften lyda p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: m(cid:132)rkning ”Europeiska gemenskapen”. (7) Med h(cid:132)nsyn till eventuell omlastning i andra s(cid:132)ckar skall leverant(cid:148)ren leverera 2 % tomma extras(cid:132)ckar av samma kvalitet som de s(cid:132)ckar som inneh(cid:134)ller varorna, med ett stort R tillagt efter p(cid:134)skriften. (8) Frakten skall ske i 20-fotscontainrar enligt FCL/FCL-villkoren. Leverant(cid:148)ren skall b(cid:132)ra kostnaden f(cid:148)r containrarna fram till att containrarna staplas i containerterminalen i utskeppningshamnen. Mottagaren skall b(cid:132)ra alla ytterligara lastningskostnader, inklusive kostnaden f(cid:148)r att flytta containrarna fr(cid:134)n containerterminalen. Leverant(cid:148)ren skall till spedit(cid:148)ren l(cid:132)mna en fullst(cid:132)ndig packlista f(cid:148)r varje container, med uppgift om det antal som omfattas av varje aktionsnummer enligt vad som anges i (cid:148)ppen upphandlingsinfordran. Leverant(cid:148)ren skall f(cid:148)rsegla varje container med en numrerad f(cid:148)rsegling (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 eller liknande f(cid:148)rseglingar med h(cid:148)g s(cid:132)kerhet) och mottagarens representant skall informeras om detta nummer. (9) Best(cid:132)mmelsen i artikel 18. 2 a andra strecksatsen i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2103/77 (EGT L 246, 27. 9. 1977, s. 12), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 260/96 (EGT L 34, 13. 2. 1996, s. 16), (cid:132)r avg(cid:148)rande f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av sockerkategori


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3205/98 van Anne McINTOSH aan de Commissie. Europese nachttreinen

text: 15. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 297/57 De Commissie heeft de lidstaten gevraagd om details over hun eigen nationale strategieën voor klimaat- verandering zodat zij een algehele kosteneffectieve en voor het milieu verantwoorde communautaire strategie voor klimaatverandering kan ontwikkelen. Het ligt in haar bedoeling in juni 1999 een nieuwe mededeling hierover uit te brengen. De Commissie beschikt op dit moment niet over informatie op grond waarvan zij met kennis van zaken 4. op deze vraag kan antwoorden. 5. De Europese investeringsbank (EIB) speelt een belangrijke rol bij de financiering van de ontwikkeling van de economie van de Gemeenschap en houdt bij de verstrekking van leningen al rekening met de milieudoel- stellingen van de Gemeenschap. De Commissie zal trachten ervoor te zorgen dat de EIB zich er bij deze activiteiten afdoende van bewust is hoe belangrijk het is dat de Gemeenschap de door haar in Kyoto gedane toezeggingen nakomt. (1) COM(98) 571 def. (1999/C 297/075) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3205/98 van Anne McIntosh (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Europese nachttreinen Is de Commissie, het besluit van het Gerecht van eerste aanleg in overweging nemende, voornemens de vergunning voor de exploitatie van Europese nachttreinen te verlengen als de huidige looptijd van acht jaar is afgelopen? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (13 november 1998) In zijn uitspraak van 15 september 1998 besluit het Gerecht van eerste aanleg dat de vergunning voor de exploitatie van Europese nachttreinen niet strijdig is met artikel 85, lid 1, van het EG-Verdrag. Onder deze omstandigheden is een nieuw besluit van de Commissie tot toekenning van een vrijstelling overeenkomstig artikel 85, lid 3, van het EG-Verdrag niet nodig. (1999/C 297/076) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3211/98 van Bernard Castagnède (ARE) aan de Commissie (19 oktober 1998) Betreft: Schadevergoeding bananenproducenten na wervelstorm Georges Welke specifieke maatregelen denkt de Commissie te nemen om de schade te vergoeden die de wervelstorm Georges heeft aangericht aan zowel de oogst van de Europese bananenproducenten in het Caraïbisch gebied als aan die van de traditionele ACS-bananenproducenten in deze regio? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (13 november 1998) Op grond van Verordening (EEG) 404/93 van de Raad van 13 februari 1993 houdende een gemeenschap- pelijke ordening der markten in de sector bananen (1) kan de Commissie de nodige specifieke maatregelen treffen wanneer uitzonderlijke omstandigheden de voorziening van de markt van de Gemeenschap beïnvloeden. In de eerste plaats moet worden uitgemaakt of het werkelijk om uitzonderlijke omstandigheden gaat. Momenteel wordt nagegaan of dit voor wervelstorm „George” op Guadeloupe het geval was, zodat de Commissie zich hierover nog niet kan uitspreken


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3210/98 dell'on. Werner LANGEN alla Commissione. Conseguenze della soppressione del regime di vendite tax- free

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
coastal region
duty-free sale
marketing restriction
regional aid

text: 14. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 135/177 Per informazione dell’onorevole parlamentare, l’indagine condotta dalla Commissione ha dato i seguenti risultati: sembra che « Juraat » sia un quotidiano locale a diffusione limitata, pubblicato in lingua urdu a Karachi; nonostante le richieste rivolte alla Biblioteca nazionale pakistana dalla delegazione della Commissione a Islamabad, non è stato possibile ottenere una copia del numero citato per verificare il testo preciso dell’annuncio. Tutte le indagini ulteriori intraprese dalla delegazione di Islamabad per individuare eventuali reazioni all’annuncio, da parte sia del governo pakistano che di organizzazioni di difesa dei diritti umani insediate in Pakistan, sono rimaste senza esito. (1999/C 135/222) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3210/98 di Werner Langen (PPE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Conseguenze della soppressione del regime di vendite tax-free In occasione della riunione dei ministri economici e finanziari del 19 maggio 1998, a Bruxelles, è stata respinta la proposta irlandese di elaborare una relazione su scala europea concernente le ripercussioni delle vendite tax-free all’interno della Comunità. Il governo federale tedesco aveva, fra gli altri, espressamente sostenuto la proposta irlandese sulla base delle decisioni adottate al riguardo dal Bundestag e dal Bundesrat. In assenza di una maggioranza su questa proposta, la Commissione ha promesso di presentare un documento di lavoro sugli strumenti suscettibili di attenuare le ripercussioni della soppressione del regime di vendite tax-free. 1. Quando sarà disponibile il documento di lavoro sugli strumenti messi in opera a livello regionale nel contesto della soppressione del regime di vendite tax-free? 2. Intende la Commissione prevedere, oltre alle attuali normative, ulteriori aiuti regionali specifici nel quadro dei Fondi strutturali o nel contesto di nuove misure speciali? 3. Dal momento in cui è stata adottata la decisione sulla soppressione dei duty free, nel 1991/92, quali aiuti hanno ricevuto le regioni costiere interessate, che quasi integralmente fanno parte delle aree svantaggiate dell’UE beneficiarie di aiuti comunitari? 4. Ritiene la Commissione che il regime di vendite tax-free sarà definitivamente soppresso, come convenuto, alla metà del 1999? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (20 novembre 1998) 1. La Commissione presenterà quanto prima, e comunque non oltre la fine dell’anno, un documento che illustra gli strumenti di cui dispongono gli Stati membri per affrontare le eventuali ripercussioni dell’abolizione delle vendite duty-free all’interno della Comunità prevista per il 1o luglio 1999. 2. La Commissione è pronta a prendere in esame eventuali proposte presentate da autorità nazionali e regionali e relative ad aiuti nei settori ammissibili o nel contesto dei Fondi strutturali, conformemente alle norme procedurali esistenti. 3. Poiché non tutti i programmi dei Fondi strutturali hanno carattere specificamente nazionale, la Commissione non è in grado di fornire all’onorevole parlamentare dati precisi riguardo agli aiuti che le regioni costiere hanno ricevuto dai Fondi strutturali. Tuttavia, ritiene di poter stimare tale contributo, per l’attuale periodo di programmazione (1994-1999), pari a circa 100 000 milioni di ECU (prezzi del 1994). 4. Sì


title: Protokoll ta’ applikazzjoni tal-Konvenzjoni Alpina ta’ l-1991 fil-qasam tal-protezzjoni tal-ħamrijaProtokoll Protezzjoni tal-Ħamrija

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
conservation of resources
environmental protection
international convention
soil protection
soil resources
the EU's international role


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3204/98 do Deputado Anita POLLACK à Comissão. Instigação ao assassínio no Paquistão

eurovoc_concepts:
Pakistan
crime against individuals
diplomatic representation
human rights
political press
the EU's international role

text: C 135/176 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 14. 5. 1999 Além disso, as parcerias para a adesão fixam uma série de prioridades a médio prazo a respeitar pelos PECO no domínio do emprego e assuntos sociais. A atribuição de recursos está subordinada, nomeada- mente, ao respeito dessas prioridades. A Comissão não tem conhecimento de programas ou projectos Phare específicos que tenham 2. e 3. violado o acervo social comunitário. Caso venha a constatar violações desse tipo ou de tal lhe ser comunicado, a Comissão não deixará de tomar as medidas adequadas com a maior brevidade. (1999/C 135/220) PERGUNTA ESCRITA E-3190/98 apresentada por Arthur Newens (PSE) à Comissão (27 de Outubro de 1998) Objecto: Trocas comerciais entre a UE e determinados países asiáticos Poderá a Comissão fornecer valores demonstrativos das transformações ocorridas, durante os últimos três anos, na globalidade das trocas comerciais entre a UE e cada um dos seguintes países: Tailândia, Indonésia, Malásia, Singapura, Taiwan, Hong Kong, República Popular da China e Japão? Poderá a Comissão fornecer igualmente uma desagregação das importações e exportações entre os diversos Estados-membros e os supramencionados países? Resposta dada por Yves-Thibault de Silguy em nome da Comissão (7 de Dezembro de 1998) A Comissão remete o Senhor Deputado para a publicação do Eurostat intitulada External and Intra- -European Union Trade − Monthly Statistics (Comércio Interno e Externo da União Europeia − Estatísticas Mensais, pp. 42-43 e 88-95 (1). (1) Eurostat 10/1998-6B. (1999/C 135/221) PERGUNTA ESCRITA P-3204/98 apresentada por Anita Pollack (PSE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Instigação ao assassínio no Paquistão Está a Comissão Europeia disposta a transmitir ao Governo paquistanês a sua profunda preocupação pelo facto de ter sido publicado, no jornal diário Juraat, um anúncio em nome de militantes religiosos, oferecendo elevadas quantias pelo assassínio de Salman Rushdie, Mirza Tahir, Gohar Shahi e Janti Lal? Tal acto − instigação ao assassínio − constituiria um delito em qualquer dos Estados-membros da União Europeia, devendo o Governo paquistanês impedir a publicação de anúncios semelhantes, no caso de pretender que o Paquistão seja considerado um país civilizado e respeitador do Estado de direito. Resposta de Manuel Marín em nome da Comissão (13 de Novembro de 1998) A Comissão partilha do interesse do Senhor Deputado por este assunto, do qual não tinha conhecimento


title: Protokoll ta’ applikazzjoni tal-konvenzjoni alpina ta’ l-1991 fil-qasam ta’ l-enerġijaProtokoll Enerġija

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role


title: Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende jordbundsbeskyttelse

text: 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/29 OVERSÆTTELSE GENNEMFØRELSESPROTOKOL til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende jordbundsbeskyttelse Protokollen om jordbundsbeskyttelse Præambel DEN FRANSKE REPUBLIK, DEN ITALIENSKE REPUBLIK, FYRSTENDØMMET LIECHTENSTEIN, FYRSTENDØMMET MONACO, DET SCHWEIZISKE FORBUND, REPUBLIKKEN SLOVENIEN, FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, REPUBLIKKEN ØSTRIG og DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB — SOM HANDLER i overensstemmelse med deres opgave, der i henhold til konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe- konventionen) af 7. november 1991 tager sigte på at føre en helhedspolitik til beskyttelse og bæredygtig udvikling af Alpeområdet, SOM HANDLER i henhold til deres forpligtelser efter Alpe-konventionens artikel 2, stk. 2 og 3, SOM SIGTER MOD at mindske den kvantitative og kvalitative forringelse af jorden, navnlig gennem skånsomme land- brugs- og skovbrugsmetoder, rationel anvendelse af jorden, erosionsbeskyttelse samt begrænsning af befæstede arealer, SOM ERKENDER, at beskyttelse af funktioner på de beskadigede lokaliteter er af almen interesse, jorden i Alpeområdet, bæredygtig forvaltning og genskabelse af dens naturlige SOM ERKENDER, at Alpeområdet som et af Europas største sammenhængende naturområder er karakteriseret ved sin økologiske mangfoldighed og yderst sårbare økosystemer, hvis funktionsevne skal bevares, SOM ER OVERBEVIST OM, at lokalbefolkningen selv bør kunne bestemme, hvilken samfundsmæssig, kulturel og økonomisk udvikling den ønsker, og deltage i gennemførelsen af den inden for de eksisterende institutionelle rammer, SOM ER SIG BEVIDST, at Alpeområdet på den ene side er grundlaget for lokalbefolkningens liv og arbejde og et fritidsområde for folk fra andre steder, og at bevaring af jordens funktioner på den anden side er truet af forskellige anvendelsesbehov, der er koncentreret i et snævert bjergområde, og at erhvervsinteresserne derfor bør afstemmes med de økologiske behov, L 337/30 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 SOM ERKENDER, at jorden opfylder en særlig plads i økosystemerne, at jorddannelsesprocessen såvel som regenerering af beskadiget jord kun sker meget langsomt, og at jorderosionen på grund af Alpernes særlige topografiske egenskaber vil kunne forværres, at en del af jorden opsamler forurenende stoffer, og at den forurenede jord kan være en kilde til tilførsel af forurenende stoffer i de omkringliggende økosystemer og udgøre en risiko for mennesker, dyr og planter, SOM ER SIG BEVIDST, at jordens anvendelse, navnlig til bymæssig bebyggelse, udvikling af industri og håndværk, infrastrukturer, minedrift, turisme, landbrug og skovbrug samt transport kan forårsage kvalitativ og kvantitativ forringelse af jorden, og at der derfor bør foreslås passende og integrerede forebyggelsesforanstaltninger samt begrænsning og udbedring af skader med henblik på beskyttelse af jorden, SOM TAGER I BETRAGTNING, at beskyttelse af jorden har talrige følgevirkninger for andre politikker i Alpeområdet, og at den følgelig skal koordineres på tværs af fag- og sektorgrænser, SOM ER OVERBEVIST OM, at visse problemer kun kan løses i et grænseoverskridende samarbejde og kræver fælles foranstaltninger fra Alpestaternes side, som skal gennemføres af signatarstaterne med de midler, de har til rådighed — ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: KAPITEL I 3) med henblik på at bevare dens anvendelse til: GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1 Formål 1. Denne protokols mål er at opfylde de forpligtelser, som de kontraherende parter i Alpe-konventionen har indgået med henblik på beskyttelse af jorden. 2. Jordens bestanddele skal bevares på en bæredygtig måde, a) landbrug, græsdrift og skovbrug b) bymæssig bebyggelse og turistaktiviteter c) andre erhvervssektorer, transport, forsynings- og distribu- tionsnet samt bortskaffelse af spildevand og affald 1) i dens naturlige funktioner som: d) råstofudvinding a) livsgrundlag og levested for mennesker, dyr, planter og mikroorganismer Navnlig skal jordens økologiske funktioner sikres og bevares på lang sigt både kvalitativt og kvantitativt som væsentligt element af økosystemerne. Der skal tilskyndes til genopretning af beska- diget jord. b) en væsentlig bestanddel af naturen og landskaberne c) en bestanddel af økosystemerne, navnlig med vandets og næringsstoffernes kredsløb Foranstaltningerne sigter navnlig mod en lokalitetstilpasset rationel arealanvendelse, erosionsforebyggelse og jordstrukturen såvel 3. anvendelse, modvirkning af skadelige ændringer af som minimering af tilførslen af jordforurenende stoffer. d) omdannelses- og reguleringsmedie for tilførsel af stoffer, navnlig på grund af dens filtrerende egenskaber, stødpu- deeffekt, oplagringsevne, især til beskyttelse af grund- vandet Der skal gøres en særlig indsats for at bevare og tilgodese 4. den mangfoldighed af jordtyper, der er typisk for Alpeområdet og dets egnskarakteristiske lokaliteter. e) genetisk reserve 2) i dens egenskab af natur- og kulturhistorisk arkiv 5. Med henblik herpå er princippet om forebyggelse af særlig stor betydning, idet det bl. a. sikrer, at jordbunden bevarer sin funktionsdygtighed og mulighed for forskellige anvendelser, og at den er til rådighed for de kommende generationer med bære- dygtig udvikling som mål. 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/31 Artikel 2 Grundlæggende forpligtelser De kontraherende parter forpligter sig til at 1. træffe de nødvendige juridiske og administrative foranstaltninger for at sikre beskyttelse af jorden i Alpeområdet. De nationale myndig- heder har ansvaret for tilsynet med disse foranstaltninger. 2. I tilfælde af risiko for alvorlige og vedvarende beskadi- gelser af jordens funktionsevne skal beskyttelseshensyn generelt gå forud for anvendelseshensyn. 3. De kontraherende parter undersøger mulighederne for at underbygge foranstaltningerne i denne protokol til beskyttelse af jordbunden i Alpeområdet gennem fiskale og/eller finansielle foranstaltninger. Der bør især tilskyndes til foranstaltninger, der er forenelige med beskyttelse af jorden og med målet om en rationel og økologisk anvendelse af jorden. Artikel 3 Integrering af protokollens mål i de øvrige politikker De kontraherende parter forpligter sig til også at tage hensyn til denne protokols mål i deres øvrige politikker. I Alpeområdet gælder dette navnlig for fysisk planlægning, bymæssig bebyg- gelse og transport, energi, landbrug og skovbrug, råstofudvin- ding, turisme, naturbeskyttelse og land- skabspleje, vand- og affaldsforvaltning samt luftkvalitet. industri, håndværk, Artikel 4 Inddragelse af regionale og lokale myndigheder De kontraherende parter fastlægger hver især inden for 1. deres institutionelle rammer, på hvilket niveau samordningen og samarbejdet mellem institutionerne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder bedst kan tilrettelægges for at fremme solidarisk ansvar, især med henblik på at udnytte og udvikle synergier ved gennemførelsen af politikken for jord- beskyttelse og ved iværksættelsen af de deraf følgende foran- staltninger i Alpeområdet. jordobserva- navnlig med hensyn til oprettelse af jordregistre, tion, udpegning og overvågning af beskyttede områder samt belastede områder og truede områder, oprettelse og harmonise- ring af databaser, koordinering af forskning i jordbeskyttelse i Alpeområdet og informationsudveksling. 2. De kontraherende parter forpligter sig til at fjerne eventu- elle hindringer for internationalt samarbejde mellem de regio- nale og lokale myndigheder i Alpeområdet og fremme løsning af fælles problemer på det mest hensigtsmæssige niveau. 3. Henhører fastlæggelsen af foranstaltninger til jordbeskyt- telse under nationalt eller internationalt ansvar, skal de regionale repræsentere og lokale myndigheder have mulighed for at befolkningens interesser effektivt. KAPITEL II SÆRLIGE FORANSTALTNINGER Artikel 6 Udpegning af områder tages De kontraherende parter sørger for, at også beskyttelsesværdige områder i betragtning, når der udpeges beskyttede områder. Det er især vigtigt at bevare egnskarakteristiske jord- og klippeformationer samt områder, der er af særlig betydning for kendskabet til jordens udvikling. Artikel 7 Rationel og skånsom anvendelse af jorden Ved udarbejdelse og iværksættelse af planer og/eller 1. programmer omhandlet i artikel 9, stk. 3, i protokollen om »Fysisk planlægning og bæredygtig udvikling« skal der tages hensyn til behovet for jordbeskyttelse, navnlig rationel anven- delse af jord og arealer. 2. De direkte berørte regionale og lokale myndigheder inddrages direkte under de forskellige stadier af udarbejdelsen og gennemførelsen af disse politikker og foranstaltninger under hensyntagen til deres beføjelser inden for de eksisterende insti- tutionelle rammer. 2. For at begrænse omfanget af befæstede arealer og areal- anvendelse tilstræber de kontraherende parter, at der bygges på en arealbesparende jordbundsskånsom måde. Når det drejer sig om bymæssig bebyggelse, skal der fortrinsvis bygges inden for eksisterende bebyggede områder frem for at udvide dem. Artikel 5 Internationalt samarbejde 1. samarbejde blandt de De kontraherende parter tilskynder til øget internationalt institutioner, respektive kompetente 3. Hvad angår vurdering af de rumlige og miljømæssige virk- ninger af større projekter inden for industrien, byggesektoren og infrastrukturer, navnlig transport, energi og turisme, skal der i forbindelse med de nationale procedurer tages hensyn til jord- beskyttelse og det ringe arealudbud i Alpeområdet. L 337/32 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 Når de naturlige forhold tillader det, skal arealer, der ikke 4. længere anvendes eller som er beskadiget, navnlig lossepladser, slaggedynger, infrastrukturer og skiløjper, bringes tilbage til deres oprindelige tilstand eller genopdyrkes. De kontraherende parter i de truede 2. områder så vidt muligt anvendes miljøvenlig ingeniørteknik og lokalitetstilpassede og traditionelle materialer. Disse foran- staltninger skal underbygges af hensigtsmæssige skovbrugstiltag. tilsigter, at der Artikel 8 Artikel 11 Rationel udnyttelse og skånsom udvinding af jordens råstoffer Udpegning og forvaltning af erosionstruede områder i Alperne 1. De kontraherende parter sørger for en rationel udnyttelse af jordens råstoffer. De tilstræber, at der fortrinsvis anvendes erstatningsprodukter, og at mulighederne for genanvendelse udtømmes, eller at der tilskyndes til udvikling heraf. De kontraherende parter enes om at kortlægge de områder 1. i henhold til truet af overfladeerosion, af Alperne, der er sammenlignelige kriterier for kvantificering af jorderosion, og opføre dem i for at beskytte materielle goder. jordregistret, hvis dette er nødvendigt 2. I forbindelse med udvinding, forarbejdning og anvendelse af jordens råstoffer skal beskadigelse af jordens andre funktioner reduceres til et minimum. I områder af særlig betydning for beskyttelsen af jordens funktioner og i vandindvindingsområder bør der ikke ske råstofudvinding. Jorderosion skal begrænses til et absolut minimum. 2. jorderosion og jordskred, skal Arealer, der er beskadiget af genetableres i det omfang, det er nødvendigt for at beskytte mennesker og materielle goder. Artikel 9 Beskyttelse af jorden i vådområder og tørvemoser 1. De kontraherende parter forpligter sig til at bevare høj- og lavmoser. Med henblik herpå skal der på mellemlang sigt tilsigtes en fuldstændig erstatning for tørv. 3. Til beskyttelse af mennesker og materielle goder bør der fortrinsvis anvendes miljøvenlige teknikker inden for hydrologi, ingeniørvæsen og skovdrift for at bremse erosion forårsaget af vand og for at mindske virkningerne af overfladeafstrømning. 2. I vådområder og moser skal dræning begrænses til vedlige- hold af de eksisterende net, medmindre der er tale om undta- gelsesvise, berettigede tilfælde. Der skal tilskyndes til foranstalt- ninger til at bringe allerede drænede områder tilbage til deres oprindelige tilstand. 1. Med henblik på beskyttelse mod erosion og skadelig komprimering af jorden forpligter de kontraherende parter sig til at anvende god praksis inden for landbrug, græsdrift og skovbrug med lokalitetstilpassede metoder. Artikel 12 Landbrug, græsdrift og skovbrug 3. Som generel regel bør sumpområder ikke anvendes, eller, hvis de anvendes til landbrug, kun anvendes på en måde, der bevarer deres egenart. Artikel 10 Udpegning og forvaltning af truede områder De kontraherende parter enes om at kortlægge de områder 1. af Alperne, der er truet på grund af geologiske, hydrogeologiske og hydrologiske risici, navnlig i forbindelse med skred (jord, mudder, klipper), laviner og oversvømmelser, og opføre dem i et register og om nødvendigt udpege risikoområder. Risikoen for jordskælv skal i givet fald tages i betragtning. 2. Hvad angår tilførsel af stoffer i forbindelse med anvendelse af gødning og plantebeskyttelsesmidler, sigter de kontraherende parter mod at udarbejde og iværksætte fælles kriterier for god praksis. Arten og mængden af gødning såvel som tidspunktet for spredningen heraf skal tilpasses planternes behov under hensyntagen til jordens indhold af næringsstoffer og organisk materiale såvel som til kulturelle og miljømæssige forhold. Hertil hjælper det at anvende økologiske/biologiske og integre- rede produktionsmetoder, samt at tilpasse husdyrbelastningen til de naturlige miljøforhold og plantevækstbetingelser. 3. Ved græsdrift i Alpeområdet skal tilførsel af mineraler og syntetiske plantebeskyttelsesmidler reduceres til et minimum. Der bør ikke anvendes slam fra spildevandsrensning. 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/33 Artikel 13 Skovbrugsmæssige og andre foranstaltninger 1. For bjergskove, der i stort omfang beskytter deres vokse- steder, men især beskytter bymæssige bebyggelser, transportin- frastrukturer, opdyrkede områder og lignende, forpligter de kontraherende parter sig til at give denne beskyttelsesfunktion højeste prioritet og indrette deres skovbrugsforvaltning således, at denne funktion bevares. Sådanne bjergskove skal bevares på stedet. Skovene skal navnlig drives og vedligeholdes således, at 2. jorderosion og skadelig komprimering af jorden undgås. Der skal med henblik herpå tilskyndes til naturnær skovdrift og naturlig foryngelse af skovene. Artikel 14 Virkninger af turismeinfrastrukturer De kontraherende parter tilstræber på den mest hensigts- 1. mæssige måde: — at forebygge turismens negative virkninger for jorden i Alpeområdet — at stabilisere arealer, der er beskadiget på grund af intensiv turisme, navnlig og så vidt muligt ved at genskabe vegeta- tionsdækket og ved at anvende miljøvenlige ingeniørtek- nikker. Yderligere arealanvendelse bør ske uden yderligere skader for de pågældende arealer For at undgå forurening af jorden ved anvendelse af farlige 2. stoffer træffer de kontraherende parter tekniske forholdsregler, indfører opsyn og iværksætter forskningsprogrammer og oplys- ningskampagner. Artikel 16 Økologisk anvendelse af saltning og grusning De kontraherende parter forpligter sig til at anvende mindst muligt salt og til så vidt muligt at anvende mindre forurenende glatføremidler, såsom grus og sand. Artikel 17 Forurenet jord, gamle forureninger, affaldshåndteringspro- grammer 1. De kontraherende parter forpligter sig til at registrere og beskrive deres gamle jordforureninger og de arealer, hvor der er mistanke om forurening (fortegnelse over gamle forureninger) for at undersøge tilstanden af disse arealer og med sammen- lignelige metoder vurdere de eventuelle risici, der måtte være forbundet hermed. 2. For at undgå jordforurening og med henblik på miljø- venlig forbehandling, behandling og deponering af affald og reststoffer, skal der opstilles og iværksættes affaldshåndterings- programmer. Artikel 18 Supplerende foranstaltninger — kun undtagelsesvis og med forbehold af udbedrende foran- staltninger at give tilladelse til anlæg af og udjævning til skiløjper i skove, der har en beskyttelsesfunktion, og ikke give nogen tilladelse i ustabile områder. De kontraherende parter kan med henblik på beskyttelse af til jorden træffe yderligere foranstaltninger som supplement foranstaltningerne i denne protokol. 2. Tilførsel af kemiske og biologiske stoffer i forbindelse med løjpepleje er kun tilladt, hvis stofferne er attesteret miljøvenlige. KAPITEL III FORSKNING, UDDANNELSE OG INFORMATION 3. Hvis der konstateres betydelig beskadigelse af jorden og af vegetationen, skal de kontraherende parter øjeblikkeligt træffe de nødvendige foranstaltninger til genetablering heraf. Artikel 15 Artikel 19 Forskning og overvågning 1. De kontraherende parter tilskynder til og arbejder tæt sammen om forskning og systematisk overvågning til hjælp for at nå denne protokols mål. Begrænsning af tilførslen af forurenende stoffer 1. De kontraherende parter træffer alle tiltag for så vidt muligt at reducere og forebygge tilførsel af forurenende stoffer til jorden fra luft, vand, affald og miljøskadelige stoffer. Foran- staltninger til at begrænse emissioner ved kilden gives forrang. 2. De kontraherende parter påser, at resultaterne på nationalt plan af forskningen og den systematiske overvågning integreres i et fælles permanent overvågnings- og informationssystem og gøres tilgængelige for offentligheden inden for de eksisterende institutionelle rammer. L 337/34 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 De kontraherende parter enes om at koordinere deres 3. forskningsprojekter i Alpeområdet vedrørende beskyttelse af jorden under hensyntagen til anden national og international forskning på området og at overveje fælles forskningsaktiviteter. KAPITEL IV GENNEMFØRELSE, KONTROL OG VURDERING Artikel 23 Gennemførelse 4. Der vil blive lagt særlig vægt på vurderinger af jordens sårbarhed over for menneskets forskellige aktiviteter, vurdering jordens regenereringsevne samt undersøgelse af de bedst af egnede teknikker hertil. De kontraherende parter forpligter sig til at sikre, at denne protokol gennemføres, og træffer med henblik herpå alle rele- vante foranstaltninger inden for de eksisterende institutionelle rammer. Artikel 20 Oprettelse af harmoniserede databaser 1. De kontraherende parter enes om inden for informations- og observationssystemet for Alperne at oprette sammenlignelige databaser (jordparametre, prøveudtagninger, analysemetoder, vurdering) og muligheden for dataudveksling. 2. De kontraherende parter når til enighed om, hvilke farlige stoffer for jorden der først skal analyseres, og tilsigter at finde sammenlignelige vurderingskriterier. 3. De kontraherende parter tilsigter en repræsentativ kortlæg- ning af jordens tilstand i Alpeområdet på de samme vurderings- grundlag og ifølge ensartede metoder under hensyntagen til de geologiske og hydrogeologiske forhold. Artikel 21 Oprettelse af permanente observationssteder og koordine- ring af miljøobservationen 1. De kontraherende parter forpligter sig til at oprette perma- i nente observationssteder Alpeområdet og til at integrere dem i et tværalpint jordobserva- tionsnet. (tilsyn og teknisk opfølgning) 2. De kontraherende parter enes om at koordinere deres nationale jordobservation med miljøinstitutionerne inden for sektorerne luft, vand, fauna og flora. 3. I forbindelse med disse undersøgelser etablerer de kontra- herende parter banker med jordprøver efter sammenlignelige kriterier. Artikel 22 Uddannelse og information De kontraherende parter fremmer grund- og videreuddannelse samt information til offentligheden om målene for, foranstalt- ningerne i og gennemførelsen af denne protokol. Artikel 24 Kontrol med overholdelse af forpligtelserne De kontraherende parter aflægger regelmæssigt rapport for 1. Det Stående Udvalg om, hvilke foranstaltninger der er truffet i henhold til denne protokol. I rapporterne redegøres der også for de trufne foranstaltningers effektivitet. Alpekonferencen fast- lægger, med hvilke mellemrum der skal aflægges rapport. Det Stående Udvalg gennemgår rapporterne for at kontrol- 2. lere, at de kontraherende parter har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne protokol. Det kan også anmode de berørte kontraherende parter om yderligere oplysninger eller gøre brug af andre informationskilder. Det Stående Udvalg udfærdiger en rapport til Alpekonfe- 3. rencen om de kontraherende parters overholdelse af forpligtel- serne i henhold til denne protokol. 4. Alpekonferencen tager rapporten til efterretning. Hvis den konstaterer tilfælde, hvor forpligtelserne ikke er overholdt, kan den vedtage anbefalinger. Artikel 25 Vurdering af bestemmelsernes effektivitet 1. De kontraherende parter undersøger og vurderer regel- mæssigt, om bestemmelserne i denne protokol er effektive. I det omfang, det viser sig nødvendigt for at nå målene, frem- sætter de forslag til relevante ændringer af denne protokol. 2. De regionale og lokale myndigheder inddrages i vurde- ringen inden for de eksisterende institutionelle rammer. Ikke- statslige organisationer, der er aktive på dette område, kan høres. 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/35 KAPITEL V AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 26 accept- eller godkendelsesinstrumentet. Efter ikrafttrædelsen af en ændring af protokollen bliver enhver ny kontraherende part i den nævnte protokol kontraherende part i den ændrede protokol. Forbindelsen mellem Alpe-konventionen og protokollen 1. Denne protokol udgør en protokol til Alpe-konventionen som omhandlet i artikel 2 og andre relevante artikler i konven- tionen. 2. Kun kontraherende parter i Alpe-konventionen kan blive kontraherende part i denne protokol. Enhver opsigelse af Alpe- konventionen gælder også som opsigelse af denne protokol. Artikel 28 Underretning For så vidt angår denne protokol giver depositaren alle de i præamblen opførte stater og Det Europæiske Fællesskab under- retning om: a) enhver undertegnelse 3. Når Alpekonferencen stemmer om spørgsmål vedrørende denne protokol, kan kun de parter, der er kontraherende parter i denne protokol, deltage i afstemningen. b) enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godken- delsesinstrument Artikel 27 c) ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse Undertegnelse og ratifikation d) enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part 1. Denne protokol er åben for Alpe-konventionens signatar- staters og Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse den 16. oktober 1998 og fra den 16. november 1998 hos Republikken Østrig, der fungerer som depositar. 2. Denne protokol træder i kraft for de kontraherende parter, der har givet udtryk for deres samtykke til at være bundet af tre måneder efter den dag, hvor tre stater har protokollen, deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstru- ment. For de kontraherende parter, som på et senere tidspunkt 3. giver deres samtykke til at være bundet af protokollen, træder denne i kraft tre måneder efter deponering af ratifikations-, eller signatar e) enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden. Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyn- diget dertil, underskrevet denne protokol. Udfærdiget i Bled, den 16. oktober 1998, på fransk, italiensk, slovensk og tysk, idet hver af disse fire tekster har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, som deponeres i det østrigske statsarkiv. Depositaren sender signatarstaterne en bekræftet genpart


title: Verordening (EG) nr. 2237/98 van de Commissie van 16 oktober 1998 inzake de levering van zuivelproducten als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Congo
food aid
skimmed milk powder
vitamin

text: 17. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 281/11 VERORDENING (EG) Nr. 2237/98 VAN DE COMMISSIE van 16 oktober 1998 inzake de levering van zuivelproducten als voedselhulp DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad van 27 juni 1996 betreffende het voedselhulpbeleid en het beheer van de voedselhulp en van de specifieke acties ter ondersteuning van de voedselzekerheid (1), en met name op artikel 24, lid 1, onder b), Overwegende dat b¶ deze verordening de l¶st van de landen en organisaties die in aanmerking komen voor Gemeenschapssteun, en de algemene criteria voor het vervoer van de voedselhulp na het fob-stadium z¶n vast- gesteld; Overwegende dat de Commissie, ingevolge een aantal besluiten met betrekking tot de verlening van voedsel- hulp, aan bepaalde begunstigden melkpoeder heeft toege- wezen; Overwegende dat dit product moet worden geleverd over- eenkomstig het bepaalde in Verordening (EG) nr. 2519/97 van de Commissie van 16 december 1997 tot vaststelling van algemene voorschriften op grond van Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad voor de beschikbaarstelling als communautaire van leveren producten (2); dat met name de leveringsterm¶nen en -voorwaarden om de aan de levering verbonden kosten te bepalen, dienen te worden vastgesteld, voedselhulp te HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In het kader van de communautaire voedselhulp worden in de Gemeenschap zuivelproducten beschikbaar gesteld voor levering aan de in de b¶lage vermelde begunstigden met inachtneming van Verordening (EG) nr. 2519/97 en de in de b¶lage vermelde voorwaarden. De inschr¶ver wordt geacht kennis te hebben genomen van alle geldende algemene en b¶zondere voorwaarden. Elk ander in z¶n offerte gemaakte beding of voorbehoud is nietig. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 16 oktober 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 166 van 5. 7. 1996, blz. 1. (2) PB L 346 van 17. 12. 1997, blz. 23. L 281/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 10. 98 B(cid:246)LAGE PARTIJ A 1. Actie nr. : 283/97 2. Begunstigde (2): Euronaid, Postbus 12, 2501 CA Den Haag, Nederland (tel. : (31-70) 330 57 57; telefax: 364 17 01; telex: 30960 EURON NL) 3. Vertegenwoordiger van de begunstigde: door de begunstigde aan te w¶zen 4. Land van bestemming: Democratische Republiek Congo 5. Beschikbaar te stellen product: gevitamineerde magere-melkpoeder 6. Totale hoeveelheid (aantal ton netto): 150 7. Aantal part¶en: 1 8. Kenmerken en kwaliteit van het product (3) (5): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (I. B. 1) 9. Verpakking (7): zie PB C 267 van 13. 9. 1996, blz. 1 (6. 3 A en B. 2) 10. Etikettering of merken (6): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (I. B. 3) — Voor het merken te gebruiken taal: Frans — B¶komende opschriften: — 11. W¶ze van beschikbaarstelling van het product: op de markt van de Gemeenschap De vervaardiging van de magere-melkpoeder en de b¶voeging van vitaminen moeten worden uitgevoerd na de toekenning van de levering 12. Voorgeschreven leveringsstadium: franco laadhaven 13. Alternatief leveringsstadium: — 14. a) Laadhaven: — b) Laadadres: — 15. Loshaven: — 16. Plaats van bestemming: — — doorgangshaven of transitpakhuis: — — vervoerroute over land: — 17. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het voorgeschreven stadium: — eerste term¶n: 23. 11 — 13. 12. 1998 — tweede term¶n: 7 — 27. 12. 1998 18. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het alternatieve stadium: — eerste term¶n: — — tweede term¶n: — 19. Uiterste term¶n voor de indiening van de offertes (om 12. 00 uur, Brusselse t¶d): — eerste term¶n: 2. 11. 1998 — tweede term¶n: 16. 11. 1998 20. Bedrag van de inschr¶vingszekerheid: 20 ecu/ton 21. Adres voor de inzending van de offertes en de inschr¶vingszekerheden (1): Afdeling Voedselhulp, ter attentie van de heer T. Vestergaard, gebouw Loi 130, kamer 7/46, Wetstraat 200, B-1049 Brussel (alleen op nummer: telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04) 22. Uitvoerrestitutie (4): restitutie toepassel¶k op 13. 10. 1998, vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2024/98 van de Commissie (PB L 262 van 25. 9. 1998, blz. 4) 17. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 281/13 Voetnoten: (1) Aanvullende informatie: Andr(cid:130) Debongnie (tel. : (32-2) 295 14 65) of Torben Vestergaard (tel. : (32-2) 299 30 50). (2) De leverancier neemt zo spoedig mogel¶k contact op met de begunstigde of met z¶n vertegenwoordiger om na te gaan welke documenten voor verzending z¶n vereist. (3) De leverancier bezorgt aan de begunstigde een certificaat van een offici(cid:137)le instantie, waarin wordt verklaard dat voor het te leveren product de in de betrokken lidstaat geldende stralingsnormen niet z¶n over- schreden. Op het radioactiviteitsattest moet het gehalte aan caesium 134 en 137 en aan jodium 131 worden vermeld. (4) Verordening (EG) nr. 259/98 van de Commissie (PB L 25 van 31. 1. 1998, blz. 39) is van toepassing voor de restitutie b¶ uitvoer. De in artikel 2 van voornoemde verordening bedoelde datum is de datum die is vermeld in punt 22 van deze b¶lage. De aandacht van de leverancier wordt gevestigd op artikel 4, lid 1, laatste alinea, van genoemde verorde- ning. De kopie van het certificaat wordt onmiddell¶k ingediend zodra de uitvoeraangifte is aanvaard (fax: (32-2) 296 20 05). (5) De leverancier legt aan de begunstigde of aan z¶n vertegenwoordiger b¶ de levering de volgende bescheiden voor: — een door een offici(cid:137)le instantie afgegeven gezondheidscertificaat waarin wordt verklaard dat het product is verwerkt onder uitstekende hygi(cid:137)nische omstandigheden die door gekwalificeerd technisch personeel worden gecontroleerd. Dit certificaat bevat de gegevens over de temperatuur en de duur van de pasteurisatie, de gegevens over de temperatuur en de duur van het sproeidrogen in de poedertoren, en de datum van minimale houdbaarheid; — een door een offici(cid:137)le instantie afgegeven veterinair certificaat, waarin wordt verklaard dat in het gebied waar de rauwe melk is voortgebracht, geen mond- en klauwzeer, noch enige andere besmettel¶ke/over- draagbare ziekte waarvoor een meldingsplicht bestaat, is geconstateerd in de periode van twaalf maanden v(cid:155)(cid:155)r de verwerking. (6) In afw¶king van PB C 114 van 29. 4. 1991 wordt de tekst van punt I. A. 3. c), als volgt gelezen: „de vermelding „Europese Gemeenschap””. (7) De goederen worden verscheept in containers van 20 voet op de condities FCL/FCL (elke container moet een netto-inhoud van ten hoogste 15 ton hebben). De leverancier draagt de kosten voor het leveren van de containers, gestapeld in de terminal van de laadhaven. De begunstigde neemt alle verdere laadkosten voor z¶n rekening, inclusief de kosten voor het weghalen van de containers uit de terminal. De leverancier overhandigt aan de vertegenwoordiger van de begunstigde een pakl¶st met de volledige inhoud van elke container, met opgave van het aantal zakken per actienummer zoals aangegeven in het bericht van open aanbesteding. De leverancier moet elke container afsluiten met een genummerd slot (Oneseal, Sysko, Locktainer 180 of een soortgel¶ke veiligheidssluiting), waarvan het nummer moet worden meegedeeld aan de vertegenwoor- diger van de begunstigde


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3130/98 von Graham WATSON Lizenzerteilung für Tierarzneimittel (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equidae
food inspection
protection of animals
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug
waste

text: 29. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 341/3 (1999/C 341/003) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3130/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Lizenzerteilung für Tierarzneimittel Die von der EU eingeführten Höchstwerte für Rückstände von Tierarzneimitteln in Tieren für die Nahrungs- mittelerzeugung sind unentbehrlich, um die Gefahr eines Eindringens der Rückstände in die Nahrungsmittel- kette einzudämmen. Die Verordnung soll aber ohne Berücksichtigung der Auswirkungen auf Pferde Anwendung finden, die als Tiere für die Nahrungserzeugung angesehen, im VK aber nur selten für diesen Zweck geschlachtet werden. Dies hat zu Befürchtungen geführt, daß die zugelassenen Betäubungsmittel für die Betäubung von Tieren und die Schmerzkontrolle ineffizient werden, während die effizienten Mittel nicht mehr erhältlich sind. Kann die Kommission die Besorgnis der Britischen Tierärztlichen Vereinigung hinsichtlich der Auswirkungen dieser Maßnahmen auf Pferde verstehen? Falls ja, welche Maßnahmen sollen ergriffen werden, um diesen Mißstand zu beheben? Ergänzende Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (6. April 1999) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-0041/99 von Herrn De Coene (1) verwiesen. (1) ABl. C 297 vom 15. 10. 1999. (1999/C 341/004) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3349/98 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (16. November 1998) Betrifft: Viagra Die Bild-Zeitung veröffentlichte am 13. Oktober dieses Jahres Berichte über Versuche mit der Arzneispezialität „Viagra“ an Hunden, die die Firma Pfizer in Sandwich (Großbritannien) durchgeführt hat. Diese Meldung erregte in ganz Europa großes Aufsehen. 1. Wurde die Kommission auch im Hinblick auf die Erteilung der Genehmigung durch ihre Dienststellen und die „Europäische Agentur für die Beurteilung von Arzneimitteln“ (EMEA) über Versuche, die mit „Viagra“ an Tieren durchgeführt wurden, informiert, und wenn ja, an welchen und wievielen Tieren? 2. Wie beurteilt sie die Tatsache, daß Tiere zur Herstellung dieser Art von Arzneispezialität getötet wurden, auch in Anbetracht der Anstrengungen der EU zur Verringerung der Anzahl von Tierversuchen? Ergänzende Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (15. März 1999) Ergänzend zu ihrer Antwort vom 21. Dezember 1998 kann die Kommission jetzt folgende Informationen vorlegen. Die in der europäischen Presse, insbesondere der Bildzeitung, veröffentlichten Informationen bezogen sich auf einen im Sunday Mirror erschienenen Artikel über Laborversuche, die im Hinblick auf das Inverkehrbringen des Arzneimittels Viagra in der Gegend von Sandwich, Vereinigtes Königreich, an Hunden durchgeführt wurden. In dem Artikel ist die Rede von 13 Hunden, die für die Tierversuche verwendet wurden. Wie bei allen Arzneimitteln können bestimmte Versuche nur an Tieren durchgeführt werden. Diese Versuche sind wesentlich für die weitere gefahrlose Verwendung beim Menschen. Dies ist im Einklang mit dem Anhang der Richtlinie 75/318/EWG des Rates zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten über die analytischen, toxikologisch-pharmakologischen und ärzlichen oder klinischen


title: WRITTEN QUESTION No. 3135/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Improper tender for the organisation of water services in Ivrea

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
public contract
public service
wastewater
water supply
water treatment

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 207/31 (1999/C 207/039) SKRIFTLIG FRÅGA E-3119/98 från Raimo Ilaskivi (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Odling av hampa i Finland Enligt vissa tidningsuppgifter har man i Finland börjat odla hampa i försökssyfte, och det med mycket gott resultat. Men nu har det visat sig att man i vissa fall inte har lyckats marknadsföra den hampa som odlats, och då lämnat den liggande i högar vid åkerrenarna. Trots detta har odlingarna erhållit EU-stöd. Stöd till jordbruk av det här slaget kan inte betraktas som ett vettigt sätt att använda EU:s pengar / som ju kommer från skattebetalarna / på. EU borde antingen bevilja stöd även för marknadsföring, vilket vore vettigt ur jordbrukspolitisk synvinkel, eller också binda utbetalningen av stödet till ett krav om att den hampa som odlas också bör saluföras. Vad anser kommissionen att det bör göras för att finna en lösning på det problem som anförts ovan? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (19 november 1998) Genom rådets förordning (EEG) 1308/70 av den 29 juni 1970 om den gemensamma organisationen av marknaden för lin och hampa (1) infördes ett hektarstöd för inom gemenskapen producerad hampa. Detta stöd beviljas inte annat än för frösorter, där halten av narkotiskt ämne (tetrahydrocannabinol) understiger 0,3 %. Från och med regleringsåret 2001/2002 kommer detta gränsvärde att sänkas till 0,2 %. Stödet ges dessutom bara för arealer som besåtts och skördats i sin helhet och där normalt odlingsarbete förekommit. I Finlands speciella fall bör det framhållas att hamparealerna (2 ha 1996 och 53 ha 1997) för 1998, enligt provisoriska uppgifter, uppgår till inte föraktliga 1 286 ha. Några förpliktelser finns inte för hur den skördade produkten lagras. Enligt kommissionens åtagande att i samband med prispaketet 1997/1998 föreslå lämpliga åtgärder för hampsektorn, har rådet inrättat ett system som skall börja tillämpas från och med kommande regleringsår, 1999/2000. Detta innebär obligatoriska avtal mellan producenter och första bearbetare, ett bearbetningsåtagande och en godkännandeordning för första bearbetare. Tillämpningsföreskrifter är under utarbetande vilka kommer att eliminera förhållandet med en hampodling utan avsättningsmöjligheter för produkten. Med dessa åtgärder kommer man att undvika de situationer som parlamentsledamoten anfört och på ett bättre sätt utforska användningsområdena för produkten. (1) EGT L 146, 4. 7. 1970. (1999/C 207/040) SKRIFTLIG FRÅGA E-3135/98 från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Bristfälligt anbudsförfarande vid organisering av vattenförsörjningen i Ivrea Kommunfullmäktige i Ivrea (Turin) beslutade den 1 juni 1998 att grunda ett samföretag med ansvar för samtliga offentliga tjänster såsom uttag, intag och distribution av vatten för hushållsändamål samt dränering och rening av avfallsvatten. Vid grundandet av detta företag, som har offentlig majoritet, har man genomfört en anbudsinfordran som tillämpas inom den privata sektorn. Det handlar emellertid om offentliga arbeten, som enligt de första uppgifterna uppgår till 20 miljarder ITL


title: QUESTION ECRITE no 3207/98 de Livio FILIPPI à la Commission. Fermeture de l'usine Solvay à Ferrare

eurovoc_concepts:
Italy
cessation of trading
collective dismissal
job preservation
labour law
multinational enterprise
worker consultation
worker information
works council

text: C 118/186 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 4. 1999 En ce qui concerne la position de la Commission sur la fermeture anticipØe des unitØs 1 (cid:224) 4 de la centrale nuclØaire de Kozloduy, l(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØ (cid:224) se rØfØrer (cid:224) la rØponse donnØe par la Commission (cid:224) la question Øcrite E-2174/98 (2). L(cid:146)importance de la fermeture de ces unitØs (cid:224) des dates rØalistes conformØment (cid:224) l(cid:146)accord concernant le compte de sßretØ nuclØaire conclu avec la Bulgarie, a ØtØ soulignØe une nouvelle fois lors de la rencontre entre le prØsident de la Commission et le Premier ministre de Bulgarie, le 8 octobre 1998. JO L 82 du 29. 3. 1990. (1) (2) Voir page 38. (1999/C 118/240) QUESTION (cid:201)CRITE P-3207/98 posØe par Livio Filippi (PPE) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: Fermeture de l(cid:146)usine Solvay (cid:224) Ferrare L(cid:146)entreprise Solvay a dØcidØ de fermer une usine qui occupe 200 travailleurs (cid:224) Ferrare ce qui a soulevØ les protestations lØgitimes des syndicats et des institutions locales. Il existe dØsormais trop d(cid:146)entreprises multinationales qui licencient du personnel ou ferment des Øtablissements sans se prØoccuper des consØquences sociales. Je demande dŁs lors au commissaire Flynn de vØrifier si l(cid:146)entreprise Solvay a assumØ l(cid:146)obligation de consulter les travailleurs, comme le prØvoit la directive sur le comitØ d(cid:146)entreprise europØenne, et d(cid:146)indiquer les mesures qu(cid:146)il a l(cid:146)intention de prendre pour faire respecter les droits fondamentaux du travail dans le but de sauvegarder l(cid:146)emploi RØponse donnØe par M. Flynn au nom de la Commission (16 novembre 1998) La Commission est au courant des problŁmes qui se posent en rapport avec la fermeture de l(cid:146)usine de production Solvay (cid:224) Ferrara (Italie). L(cid:146)article 13 de la directive 94/45/CE du Conseil concernant l(cid:146)institution d(cid:146)un comitØ d(cid:146)entreprise europØen ou d(cid:146)une procØdure dans les entreprises de dimension communautaire et les groupes d(cid:146)en- treprises de dimension communautaire en vue d(cid:146)informer et de consulter les travailleurs (1) a donnØ aux partenaires sociaux la possibilitØ de conclure un accord volontaire sur l(cid:146)institution d(cid:146)un comitØ d(cid:146)entreprise europØen afin de satisfaire aux obligations dØcoulant de la directive. Un tel accord au titre de l(cid:146)article 13 existe au sein du groupe Solvay, mais la Commission ne dispose pas (cid:224) l(cid:146)heure actuelle d(cid:146)informations lui permettant de dØterminer si cet accord a ØtØ pleinement respectØ ou non dans le cadre de la fermeture de l(cid:146)usine de Ferrara. Elle s(cid:146)efforce d(cid:146)obtenir davantage d(cid:146)informations sur ce point. Il convient de souligner que ce sont les (cid:201)tats membres qui sont responsables pour la mise en (cid:156)uvre, l(cid:146)application et le contr(cid:244)le du respect des directives communautaires. (1) JO L 10 du 16. 1. 1998. (1999/C 118/241) QUESTION (cid:201)CRITE E-3338/98 posØe par Anita Pollack (PSE) (cid:224) la Commission (10 novembre 1998) Objet: Accord multilatØral sur les investissements (AMI) AprŁs la reprise des nØgociations au sein de l(cid:146)OCDE en vue de parvenir (cid:224) un accord sur l(cid:146)AMI, quel r(cid:244)le la Commission entend-elle dØsormais jouer? Le Parlement aura -t-il (cid:224) nouveau l(cid:146)occasion de se prononcer sur le texte rØvisØ?


title: WRITTEN QUESTION No. 3118/98 by Winifred EWING to the Commission. Vessel modernisation and rebuilding

eurovoc_concepts:
State aid
control of State aid
industrial reorganisation
modernisation aid
shipbuilding
vessel

text: 14. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 135/169 Germany’s holiday-fund measures should be examined in the light of these provisions. In February 1998, a German industrial tribunal submitted to the Court of Justice references for preliminary rulings on the present holiday-fund scheme in Germany. The Commission has also received numerous complaints from businesses in other Member States (but not from Luxembourg so far). Given that the German authorities have no intention of suspending the application of their scheme in the light of these references, the Commission is dealing with the matter under the procedure set out in Article 169 of the EC Treaty. (1) OJ L 18, 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) WRITTEN QUESTION E-3118/98 by Winifred Ewing (ARE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Vessel modernisation and rebuilding Will the Commission state what sums for vessel modernisation and rebuilding have been advanced by Member States? Which States have made such advances? What amounts have been so applied and how many vessels have been affected? Answer given by Mr Van Miert on behalf the Commission (13 November 1998) Following the preparation of the monitoring report in accordance with Article 11 of Council Directive 90/684/EEC of 21 December 1990 on aid to shipbuilding (1), four Member States (Denmark, Germany, Italy and Spain) have in recent years reported contracts for the conversion of ships (ie. the making of radical alterations) supported by state aid. The most recent global figures available are, for 1995, 23 contracts for conversion with a total contract value of ECU 231,2 million supported by ECU 10,3 million of aid, and, for 1996, 29 contracts for conversion with a total contract value of ECU 484,9 million supported by ECU 19,3 million of aid. The amount of aid represents some 4,5 % of the contract value, the maximum ceiling authorisable by the Commission. (1) OJ L 380, 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) WRITTEN QUESTION E-3123/98 by Gianni Tamino (V) to the Commission (16 October 1998) Subject: Definition of rejection According to the Sole 24 Ore of Wednesday 16 September the Commission has revolutionised the confused European scenario as regards interpretation of the definition of rejection and in particular has identified new principles, thereby reopening the whole question of this complex affair. 1. What specifically are these new principles that could revolutionise the subject?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3137/98 von Ernesto CACCAVALE an die Kommission. Marktpreise für die vom ESF kofinanzierten Ausbildungsmaßnahmen

eurovoc_concepts:
EU programme
European Court of Auditors
European Social Fund
budgetary control
co-financing
vocational training


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3144/98 dell'on. Roberto MEZZAROMA alla Commissione. Rapporti con il Sudafrica

text: C 118/184 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 4. 1999 Risposta data dal sig. Bangemann in nome della Commissione (11 novembre 1998) La Commissione sta procedendo ad un approfondito esame della questione sollevata dall(cid:146)Onorevole Parlamentare e Gli comunicher(cid:224) le conclusioni non appena possibile. (1999/C 118/237) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3144/98 di Roberto Mezzaroma (PPE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Rapporti con il Sudafrica In riferimento ai rapporti politici ed economici con il Sudafrica s(cid:146)intende conoscere la natura e l(cid:146)ampiezza dei programmi elaborati che si intende intraprendere o gi(cid:224) in atto; i tempi di attuazione, l(cid:146)entit(cid:224) globale delle risorse impiegate, o che si intendono impiegare, in un arco di tempo ben specifico; le modalit(cid:224) della loro gestione politica, economica e tecnica secondo le singole specificit(cid:224) dei singoli programmi; la tipologia delle imprese, o dei consorzi di imprese, che si intendono coinvolgere per l(cid:146)attuazione dei menzionati programmi o che sono gi(cid:224) state interpellate; infine, quali i punti di riferimento che la Commissione ha sul posto, l(cid:146)ubicazione e i nomi dei diretti responsabili. Risposta data dal sig. Pinheiro in nome della Commissione (9 novembre 1998) La Commissione trasmette direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al segretariato generale del Parlamento, una copia della relazione annuale sul programma europeo per la ricostruzione in Sudafrica (European programme for reconstruction in South Africa › EPRD) (1996 e 1997). La relazione e gli allegati (base giuridica, programma indicativo pluriennale, elenco dei contratti assegnati) contengono le informazioni richieste. La Commissione invia inoltre all(cid:146)onorevole parlamentare e al segretariato generale un elenco dei programmi avviati nel 1998. Anche, un elenco dei funzionari che partecipano all(cid:146)attuazione dell(cid:146)EPRD a Pretoria e a Bruxelles Ł trasmesso direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al segretariato generale del Parlamento. (1999/C 118/238) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3169/98 di Antonio Tajani (PPE) alla Commissione (27 ottobre 1998) Oggetto: Attacco militare libico a peschereccio italiano Nel Golfo della Sirte, in acque internazionali, gioved(cid:236) 24 settembre una motovedetta della marina da guerra libica ha attaccato a colpi di arma da fuoco e poi speronato il peschereccio italiano Orchidea provocando la morte del direttore di macchina Rosario Magiotta. Come intende intervenire la Commissione per tutelare i pescatori italiani e comunitari nel Mediterraneo dove si moltiplicano le aggressioni nei loro confronti e le violazioni del diritto internazionale da parte dei paesi rivieraschi del Nord Africa?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3118/98 do Deputado Winifred EWING à Comissão. Modernização e renovação de navios

text: 14. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 135/169 As medidas alemãs relativas ao regime de compensação de férias devem ser analisadas à luz das disposições supramencionadas. Em Fevereiro de 1998, um tribunal de trabalho alemão transmitiu ao Tribunal de Justiça questões prejudiciais relativas ao actual regime de compensação de férias na Alemanha. A Comissão recebeu também numerosas denúncias por parte de empresas de outros Estados-membros (mas, até ao momento, nenhuma proveniente do Luxemburgo). Uma vez que as autoridades alemãs não têm a intenção de suspender a aplicação do seu regime à luz destas questões prejudiciais, a Comissão está a instruir o processo no quadro processual constante do artigo 169o do Tratado CE. (1) JO L 18 de 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) PERGUNTA ESCRITA E-3118/98 apresentada por Winifred Ewing (ARE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Modernização e renovação de navios Poderá a Comissão dar a conhecer o montante dos fundos adiantados pelos Estados-membros para fins de modernização e renovação de navios? Que Estados-membros efectuaram tais adiantamentos? Poderá a Comissão dar igualmente a conhecer os montantes que foram desse modo aplicados, bem como o número de navios beneficiados? Resposta dada pelo Comissário Van Miert em nome da Comissão (13 de Novembro de 1998) O relatório de controlo elaborado nos termos do artigo 11o da Directiva 90/684/CEE do Conselho, de 21 de Dezembro de 1990, relativa aos auxílios à construção naval (1), permitiu apurar que quatro Estados- -membros (Dinamarca, Alemanha, Itália e Espanha) notificaram, durante os últimos anos, contratos de transformação naval (isto é, contratos que implicam alterações radicais) que beneficiaram de auxílios estatais. Os dados globais mais recentes de que se dispõe indicam, em relação a 1995, que 23 contratos de transformação de um valor contratual total de 231,2 milhões de ecus beneficiaram de auxílios num montante de 10,3 milhões de ecus e, em relação a 1996, que 29 contratos de transformação de um valor contratual total de 484,9 milhões de ecus beneficiaram de auxílios num montante de 19,3 milhões de ecus. O montante dos auxílios representa cerca de 4,5 % do valor contratual, ou seja, o limite máximo que a Comissão pode autorizar. (1) JO L 380 de 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) PERGUNTA ESCRITA E-3123/98 apresentada por Gianni Tamino (V) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Definição do conceito de resíduo Segundo notícias vindas a lume no jornal Sole 24 Ore de quarta-feira, 16 de Setembro de 1998, a Comissão teria «revolucionado o confuso cenário europeu» no que se refere à interpretação da definição do conceito de resíduo. Faz-se, nomeadamente, alusão, neste órgão de imprensa, a «novos princípios» definidos pela Comissão, que «reabriu o debate» sobre esta complexa questão. Poderia a Comissão especificar quais são estes novos princípios susceptíveis de revolucionar este 1. sector?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3144/98 do Deputado Roberto MEZZAROMA à Comissão. Relações com a África do Sul

text: C 118/184 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 Resposta dada pelo Sr. Bangemann em nome da Comissªo (11 de Novembro de 1998) A Comissªo estÆ actualmente a proceder a uma anÆlise aprofundada do problema evocado pelo Senhor Deputado, que nªo deixarÆ de informar no mais curto prazo. (1999/C 118/237) PERGUNTA ESCRITA E-3144/98 apresentada por Roberto Mezzaroma (PPE) (cid:224) Comissªo (16 de Outubro de 1998) Objecto: Rela(cid:231)ıes com a `frica do Sul Poderia a Comissªo indicar, no que se refere (cid:224)s rela(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas e econ(cid:243)micas com a `frica do Sul, a natureza e a amplitude dos programas jÆ em execu(cid:231)ªo ou a executar, os calendÆrios de execu(cid:231)ªo, o montante global dos recursos disponibilizados ou a disponibilizar num per(cid:237)odo de tempo bem definido, as modalidades da sua gestªo pol(cid:237)tica, econ(cid:243)mica e tØcnica em fun(cid:231)ªo das especificidades pr(cid:243)prias a cada programa, a tipologia das empresas, ou dos cons(cid:243)rcios que irªo ser associados (cid:224) aplica(cid:231)ªo dos referidos programas ou com os quais foram jÆ celebrados contratos e, por œltimo, as referŒncias de que dispıe a Comissªo no tocante (cid:224) localiza(cid:231)ªo e nomes dos responsÆveis directos? Resposta de Joªo de Deus Pinheiro em nome da Comissªo (9 de Novembro de 1998) A Comissªo enviarÆ directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento uma c(cid:243)pia do relat(cid:243)rio anual sobre o programa europeu para a reconstru(cid:231)ªo na `frica do Sul (1996 e 1997). O referido relat(cid:243)rio e seus anexos (base jur(cid:237)dica, programa indicativo multianual, listas dos contratos adjudicados) contŒm as informa(cid:231)ıes solicitadas pelo Senhor Deputado. SerÆ tambØm enviado directa- mente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento uma lista dos programas a iniciar em 1998. A lista dos funcionÆrios directamente envolvidos na execu(cid:231)ªo do programa de reconstru(cid:231)ªo para a `frica do Sul em Pret(cid:243)ria e em Bruxelas serÆ enviada directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (1999/C 118/238) PERGUNTA ESCRITA E-3169/98 apresentada por Antonio Tajani (PPE) (cid:224) Comissªo (27 de Outubro de 1998) Objecto: Ataque militar l(cid:237)bio contra uma embarca(cid:231)ªo de pesca italiana No golfo de Sirtes, em Æguas internacionais, na quinta-feira, 24 de Setembro de 1998, uma vedeta da marinha de guerra l(cid:237)bia atacou a fogo e arpoou a embarca(cid:231)ªo de pesca italiana Orchidea, provocando a morte do seu oficial de mÆquinas Rosario Maggiota. Pode a Comissªo informar de que forma tenciona intervir para proteger os pescadores italianos e comunitÆrios no Mediterr(cid:226)neo, onde se multiplicam as agressıes de que sªo alvo e as viola(cid:231)ıes do direito internacional por parte dos pa(cid:237)ses costeiros do Norte de `frica?


title: WRITTEN QUESTION No. 3086/98 by Karin RIIS-JØRGENSEN Mutual recognition of organic product labelling

text: C 320/24 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 6. 11. 1999 Ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7. kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/313/ ETY 3 artiklassa viranomaisia vaaditaan saattamaan ympäristöön liittyvät tiedot kaikkien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden saataville näiden pyynnöstä ja näiden tarvitsematta osoittaa, että asia koskee heitä. Komissio ei voi parlamentin jäsenen mainitsemien seikkojen perusteella sanoa, onko Espanjan viranomaisille esitetty tiedonsaantia koskeva pyyntö, johon ei olisi vastattu asiaankuuluvalla tavalla. Jäsenval- tioiden on annettava yleisölle viran puolesta ainoastaan direktiivin 7 artiklassa tarkoitetut tiedot eli yleistä tietoa ympäristön tilasta esimerkiksi määräajoin ilmestyvien kuvaavien kertomusten muodossa. (1) (2) EYVL L 229, 30. 8. 1980. EYVL C 259, 18. 8. 1998. (1999/C 320/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3086/98 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Luonnomukaisten tuotteiden merkintöjen vastavuoroinen tunnustaminen Luonnonmukaisten tuotteiden merkintöjen vastavuoroisesta tunnustamisesta yhteisössä komissiolle osoitetun kysymyksen (P-0979/98) (1) sekä kysymykseen saadun vastauksen johdosta pyydän lisäselvitystä siitä, miten komissio käytännössä pyrkii varmistamaan, että ekologista kauppaa voidaan käydä ilman päällekkäistä valvontaa sisämarkkinoiden mukaisesti. Pitääkö komissio kohtuullisena sitä, että joissakin jäsenvaltioissa tai joillakin alueilla asetetaan niin suuria lisävaatimuksia, että kansallisen hyväksynnän jo saanut tuottaja tarvitsee vielä yhden, kyseisessä jäsenvaltiossa peräti yksityisoikeuden soveltamisalaan kuuluvan hyväksynnän saadakseen luvan viedä tuotteita kyseiseen valtioon / kyseiselle alueelle? (1) EYVL C 323, 21. 10. 1998, s. 101. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1998) Maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuot- teissa ja elintarvikkeissa 24. kesäkuuta 1991 annetussa asetuksessa (ETY) 2092/91 (1) säädetään, että jäsenvaltioiden on luotava yhden tai useamman nimetyn tarkastusviranomaisen tai tarkastuslaitoksen hoitama tarkastusjärjestelmä. Nämä viranomaiset tai laitokset valtuutetaan tähän tarkoitukseen ja niitä valvotaan. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että asetuksen säännöksiä noudattava ja osuutensa tarkastuskuluista maksava toimija pääsee osalliseksi tarkastusjärjestelmästä. Tällä tavoin voidaan varmistaa, että markkinoille pääsevät myös ne viljelijät, jotka eivät noudata yksityisten merkkien asettamia lisävaatimuksia. Jäsenvaltiot eivät myöskään saa tuotantotapaan, etiketöintiin tai tuotantotavan esittämiseen liittyvistä syistä estää tai rajoittaa luonnonmukaisten tuotteiden pitämistä kaupan, jos tuotteet täyttävät asetuksessa säädetyt tuotanto- ja tarkastusvaatimukset. Jäsenvaltioiden tai alueiden viranomaiset eivät saa asettaa asetuksessa (ETY) 2092/91 (luonnonmukaisesti tuotetut viljelytuotteet ja pääasiassa luonnonmukaisesti tuotetuista viljelytuotteista koostuvat elintarvikkeet) säädettyjä edellytyksiä tiukempia edellytyksiä. Komissio ei ole tietoinen siitä, että tällaisia vaatimuksia asetettaisiin asetuksen (ETY) 2092/91 soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden saattamiseksi markkinoille. (1) EYVL L 198, 22. 7. 1991