title: PERGUNTA ESCRITA n. 3005/98 do Deputado Elmar BROK à Comissão. Métodos de venda desleais a coberto de marcas alemãs no Centro Comercial CITA na Playa del Ingles, Grande Canária/ Espanha

eurovoc_concepts:
Canary Islands
Germany
Spain
automatic game
brand name
fraud
guarantee
shopping centre

text: 8. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 96/157 (1999/C 96/226) PERGUNTA ESCRITA E-3005/98 apresentada por Elmar Brok (PPE) (cid:224) Comissªo (8 de Outubro de 1998) Objecto: MØtodos de venda desleais a coberto de marcas alemªs no Centro Comercial CITA na Playa del Ingles, Grande CanÆria/Espanha EstarÆ a Comissªo ao corrente de factos, jÆ relatados na televisªo alemª, segundo os quais alguns 1. comerciantes de artigos electr(cid:243)nicos no Centro Comercial CITA na Ilha de Grande CanÆria exibem nos seus estabelecimentos, com intuito fraudulento, conhecidas marcas alemªs, ainda que nªo sejam seus representantes, emitindo igualmente certificados de garantia nªo vÆlidos a coberto das mesmas? TerÆ a Comissªo conhecimento que inœmeros turistas jÆ foram v(cid:237)timas destas manobras il(cid:237)citas e que as 2. autoridades espanholas, a despeito das numerosas queixas apresentadas, nªo manifestam qualquer inten(cid:231)ªo de intervir? EstarÆ a Comissªo habilitada a envidar diligŒncias junto das autoridades espanholas, por forma a que, no 3. interesse dos consumidores, seja posto termo a estas prÆticas fraudulentas? Resposta dada pela Sra Bonino em nome da Comissªo (5 de Novembro de 1998) A Comissªo nªo tem competŒncia para tratar da questªo levantada, que Ø da exclusiva competŒncia das autoridades nacionais responsÆveis. (1999/C 96/227) PERGUNTA ESCRITA E-3023/98 apresentada por SØrgio Ribeiro (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (8 de Outubro de 1998) Objecto: Efeitos ambientais perversos resultantes de apoios comunitÆrios (Cer(cid:226)mica do Olival-Olival/OurØm e Preceram-Travasso/Pombal, Portugal) Em duas povoa(cid:231)ıes de uma mesma regiªo, embora nªo muito pr(cid:243)ximas › Olival/OurØm e Travasso/Pombal › existiam, hÆ anos, duas fÆbricas de cer(cid:226)mica que eram consideradas pelas popula(cid:231)ıes como fazendo parte do seu ambiente de vida e de trabalho. Beneficiando do acesso aos fundos comunitÆrios, essas fÆbricas › Cer(cid:226)mica do Olival e Preceram › modernizaram-se. No entanto, o que poderia ser considerado › e come(cid:231)ou por sŒ-lo › um passo positivo, inclusive pelas popula(cid:231)ıes, teve efeitos muito negativos relativamente ao ambiente, ao que parece em razªo do novo combust(cid:237)vel utilizado. Flora e produ(cid:231)ıes agr(cid:237)colas apareceram destru(cid:237)das em anos sucessivos e muitas pessoas sentiram a sua pr(cid:243)pria saœde afectada. A partir dessa situa(cid:231)ªo, come(cid:231)aram a aparecer reac(cid:231)ıes do mais variado tipo e as popula(cid:231)ıes tŒm feito protestos, quer junto das entidades oficiais, quer em outras manifesta(cid:231)ıes, quer ainda junto deste deputado europeu que, nos locais, comprovou esses efeitos. Existe, agora, um certo desespero pela inutilidade dos esfor(cid:231)os e pela manuten(cid:231)ªo e agravamento das situa(cid:231)ıes, particularmente as de saœde pœblica, e o que foi considerado um benef(cid:237)cio, os apoios comunitÆrios, Ø responsabilizado por essas consequŒncias. Pergunto (cid:224) Comissªo se estÆ a par do que informo, se deu parecer sobre os projectos e se tem, ou teve, algum controlo sobre a aplica(cid:231)ªo dos fundos, particularmente no que respeita (cid:224)s suas repercussıes ambientais? Resposta dada pela Sra Wulf-Mathies em nome da Comissªo (4 de Novembro de 1998) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: QUESTION ECRITE no 2941/98 des députes Angela SIERRA GONZÁLEZ , Alonso PUERTA à la Commission. Préjudice subi par les passagers en raison de vols retardés

eurovoc_concepts:
air transport
airport
approximation of laws
carriage of passengers
consumer protection
contract
unfair terms of contract

formats: html pdf print

text: C 182/32 Journal officiel des Communautés européennes FR 28. 6. 1999 (1999/C 182/040) QUESTION ÉCRITE E-2940/98 posée par Iñigo Méndez de Vigo (PPE) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: Gel de certaines lignes budgétaires La Commission européenne aurait pris la décision de geler un certain nombre de lignes budgétaires qui soutiennent des projets dans le secteur bénévole lié à la coopération au développement, au bien-être social et aux droits de l’homme. La Commission peut-elle indiquer les raisons ayant motivé cette décision? A-t-elle l’intention de réexaminer sa position? Réponse donnée par M. Liikanen au nom de la Commission (23 novembre 1998) La Commission rappelle à l’Honorable Parlementaire la réponse apportée à sa question écrite E-2128/98 (1) par laquelle elle lui a fait part de façon détaillée des suites données à la suspension de certaines lignes budgétaires après l’arrêt rendu par la Cour de justice le 12 mai 1998 dans l’affaire C 106/96. (1) JO C 142 du 21. 5. 1999. (1999/C 182/041) QUESTION ÉCRITE E-2941/98 posée par Angela Sierra González (GUE/NGL) et Alonso Puerta (GUE/NGL) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: Préjudice subi par les passagers en raison de vols retardés L’encombrement qui sévit dans de nombreuses installations aéroportuaires amène de plus en plus souvent les passagers à manquer leurs correspondances. Ceci est souvent dû à des retards injustifiés pour lesquels les passagers n’obtiennent aucun dédommagement. Dans certains cas, les compagnies aériennes abusent de leur position et déclinent toute responsabilité pour des retards qui surviennent de manière réitérée. La Commission estime-t-elle suffisants les mécanismes de protection des droits des consommateurs vis-à-vis des compagnies aériennes en ce qui concerne les retards injustifiés et les correspondances manquées? La Commission envisage-t-elle la possibilité d’instaurer un «système automatique de compensation pour les retards non imputables à des cas de force majeure»? Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (27 novembre 1998) Les retards dans les aéroports sont très regrettables et coûteux mais ils sont souvent dûs à des problèmes d’infrastructure, à des difficultés liées au contrôle du trafic aérien ou à d’autres problèmes concernant les aéroports eux-mêmes plutôt qu’aux prestations des compagnies aériennes. Ces réalités rendraient inappropriés les dédommagements automatiques par les compagnies aériennes. Les transporteurs aériens sont cependant tenus de respecter leurs obligations contractuelles et ne peuvent pas en être dispensés par des clauses prévues dans les contrats. Si des retards sont dus à l’exécution inadéquate de leurs obligations contractuelles ou à de la négligence, les transporteurs aériens peuvent être tenus pour responsables aux termes de la législation nationale applicable. À cet égard, on peut rappeler que la direc- tive 93/13/CEE du Conseil, du 5 avril 1993, concernant les clauses abusives dans les contrats conclus avec les consommateurs (1) rapproche les législations nationales


title: Resolución sobre las contribuciones financieras a las Naciones Unidas

eurovoc_concepts:
United States
maritime transport
redemption of public debt

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2950/98 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. Erkenning van studiediploma's

eurovoc_concepts:
Italy
United Kingdom
education policy
mutual recognition principle
recognition of diplomas
recognition of studies

text: C 135/144 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 14. 5. 1999 genoemd artikel bepaalt dat als de concessiehouder een aanbestedende dienst is, deze bij de aanbesteding van deze werken de richtlijn in haar geheel moet volgen. Lid 4 van het artikel daarentegen bepaalt dat een concessiehouder die zelf geen aanbestedende dienst is, slechts verplicht is de voorschriften inzake bekendmaking te respecteren. Er is geen enkele bepaling die zich ertegen verzet dat procedures voor het plaatsen van overheidsopdrachten in plaats van door de concessiehouder door een derde partij worden uitgevoerd. 2. De instelling van de externe commissie past in het streven van de Italiaanse autoriteiten om de tenuitvoerlegging van de concessie zo transparant mogelijk te maken en deze open te stellen voor mededinging. Om nauwkeuriger antwoord te kunnen geven op de vraag over de stabiele kern van deelnemers 3. verzoekt de Commissie het geachte parlementslid deze vraag nader toe te lichten. 4. De Commissie herinnert het geachte parlementslid eraan dat zij, vanuit institutioneel oogpunt, uitsluitend betrekkingen onderhoudt met de autoriteiten van de lidstaten. Het is aan deze om te beslissen welke middelen zij aanwenden en hoe zij de delegaties die de contacten met de Commissie onderhouden, samenstellen. (1) PB L 199 van 9. 8. 1993. (1999/C 135/176) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2950/98 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (8 oktober 1998) Betreft: Erkenning van studiediploma’s In het antwoord op mijn schriftelijke vraag E-1304/98 (1) van 29 april 1998 wordt geheel niet gereageerd op mijn derde vraag die ik ter verduidelijking nogmaals herschrijf: „Aan welke voorwaarden moet de student die in het bezit is van het diploma ”Master of Arts„ voldoen, opdat zijn studiediploma wordt erkend?” 1. Kan de Commissie mededelen of zij de gevraagde informatie kan verstrekken, Zo nee, tot wie de studenten die zich in deze situatie bevinden zich moeten wenden om de juiste 2. inlichtingen te krijgen, Of zij uitsluit maatregelen te kunnen treffen, opdat een van de rechten van deze studenten wordt 3. erkend? (1) PB C 354 van 19. 11. 1998, blz. 89. Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (18 november 1998) In antwoord op de eerste vraag herhaalt de Commissie wat ze reeds heeft uiteengezet in haar antwoord op schriftelijke vraag E-1304/98 van de geachte afgevaardigde (1), te weten dat de diploma’s niet automatisch worden erkend. Dit betekent dat het diploma „Master of Arts” van de Britse Open University niet automatisch wordt erkend in Italië en trouwens evenmin in de overige lidstaten. In antwoord op de derde vraag onderstreept de Commissie bovendien nogmaals dat de academische erkenning van de diploma’s en de voorwaarden waaraan de houder van een diploma moet voldoen opdat het diploma wordt erkend, uitsluitend tot de bevoegdheid van de lidstaten behoren. Aangezien de inhoud en de structuur van het hoger onderwijs binnen de Unie zo sterk uiteenlopen, worden de diploma’s geval per geval geëvalueerd. De studenten van de Open University met een diploma „Master of Arts” die hun diploma in Italië willen laten erkennen, zullen zich bijgevolg tot de Italiaanse autoriteiten moeten wenden. (1) PB C 354 van 19. 11. 1998


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3102/98 van Marie-Noëlle LIENEMANN aan de Commissie. Richtlijn verzekeringen

eurovoc_concepts:
directive (EU)
freedom to provide services
insurance
mutual assistance scheme
right of establishment

text: C 207/30 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 7. 1999 (1999/C 207/038) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3102/98 van Marie-Noëlle Lienemann (PSE) aan de Commissie (8 oktober 1998) Betreft: Richtlijn verzekeringen De onderlinge ziekenfondsverzekeringen zonder winstoogmerk zijn van essentieel belang om iedereen toegang te geven tot medische verzorging en een preventiestrategie te ontwikkelen. Zij dragen op solidaire wijze bij tot een betere sociale bescherming van de Europese burgers. Acht de Commissie het derhalve niet wenselijk om voor deze ziekenfondsen een ander wettelijk kader vast te stellen dan de richtlijn inzake verzekeringen? Hoe wil de Commissie meer in het algemeen rekening houden met het specifieke karakter van de onderlinge verzekeringen en de bescherming van hun belangen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (16 november 1998) De Commissie erkent het belang van de rol die onderlinge ziekenfondsen spelen binnen de sociale economie van de Gemeenschap. Wat het verzekeringsbedrijf betreft, stellen de communautaire richtlijnen inzake verzekeringen de voorwaar- den voor het uitoefenen van deze activiteit in de eenheidsmarkt vast, overeenkomstig de beginselen van het EG-Verdrag inzake vrijheid van vestiging en van dienstverrichting. Die richtlijnen bevatten een regeling inzake de toegang tot en de uitoefening van die activiteiten, waarin wordt geëist dat verzekeringsondernemingen ongeacht hun juridische vorm over behoorlijke financiële waarborgen beschikken opdat zij steeds in staat zouden zijn de verbintenissen na te komen die uit de door hen ondertekende verzekeringscontracten voortvloeien. Die regeling is gebaseerd op een uitgebreid toezicht op de financiële aspecten van de verzekeringsondernemingen, waarbij onder meer wordt geëist dat er steeds voldoende technische voorzienin- gen zijn gevormd, dat die voorzieningen worden gedekt met gelijkwaardige congruente activa die volgens strikte regels worden belegd, dat voor alle activiteiten een afdoende solvabiliteitsmarge wordt gevormd die wordt berekend volgens de bepalingen van de richtlijnen verzekeringen, en dat er in alle verzekeringsonder- nemingen een goede administratieve en boekhoudkundige organisatie en adequate interne controleprocedures bestaan. De communautaire richtlijnen die in de sector verzekeringen zijn aangenomen, bevatten reeds bepalingen waarin rekening wordt gehouden met het specifieke karakter van verzekeringsondernemingen die de vorm van een onderlinge verzekering aannemen. Deze bepalingen betreffen met name de vorming van eigen middelen van die organisaties (solvabiliteitsmarge) en staan onderlinge verzekeringsondernemingen buiten de tak levensverzekering toe de aanvullende bijdragen te gebruiken voor de vorming van hun solvabiliteitsmarge, ten belope van 50 % van die marge. Bovendien is het de lidstaten krachtens de richtlijnen toegestaan het minimum voorgeschreven garantiefonds voor die onderlinge verzekeringsondernemingen met 25 % te verlagen. In de richtlijn betreffende het aanvullende toezicht op verzekeringsondernemingen in een verzekeringsgroep, die op 27 oktober 1998 door de Raad en het Parlement is aangenomen (1), wordt volledig rekening gehouden met de wensen die de onderlinge verzekeringsondernemingen in de loop van dat wetgevend proces hebben bekendgemaakt. Die richtlijn creëert immers de nodige voorwaarden opdat onderlinge verzekeringsonder- nemingen, die per definitie geen wederzijdse participaties mogen hebben, en verzekeringsondernemingen in de vorm van een vennootschap op gelijke basis kunnen worden behandeld wat betreft de naleving van de solvabiliteitseisen, wanneer zij deel uitmaken van een verzekeringsgroep. De lopende werkzaamheden over het statuut van de Europese onderlinge vennootschap en de Europese coöperatieve vennootschap hebben eveneens tot doel de onderlinge verzekeringsondernemingen in de lidstaten een juridisch instrument te verschaffen dat aan hun specifiek karakter is aangepast en waardoor zij zich op de interne markt kunnen begeven om er hun activiteit uit te oefenen. (1) PB L 330 van 5. 12. 1998


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a European Parliament and Council Decision establishing a general framework for Community activities in favour of consumers (COM(97)0684 C4-0077/98 98/0028(COD)) (Codecision procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
EU activity
EU financing
consumer protection
project evaluation
public health


title: WRITTEN QUESTION No. 2962/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ COM in sub-tropical fruit

eurovoc_concepts:
EU production
common organisation of markets
competitiveness
international competition
marketing
producer organisation
product quality
regulation of agricultural production
tropical fruit
utilised agricultural area


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2966/98 dell'on. Esko SEPPÄNEN alla Commissione. Intercettazione elettronica

eurovoc_concepts:
Europe
France
United States
fundamental rights
protection of communications
protection of privacy
secret service

text: 21. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 142/63 (1999/C 142/077) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2966/98 di Esko Seppänen (GUE/NGL) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Intercettazione elettronica Il giornale Marianne sostiene che i servizi segreti francesi effettuano intercettazioni telefoniche in America e in Europa e che i tedeschi acquistano tali servizi dalla Francia. Può la Commissione far sapere se è al corrente di tale attività, analoga al sistema ECHELON a disposizione della NSA (National Security Agency) statunitense e utilizzato dal GCHQ (Government Communications Headquarters) inglese, e che potrebbe essere in conflitto con la legge sulle libertà individuali, Quali azioni intende adottare per salvaguardare i diritti dei cittadini e se intende dare una risposta all’interrogazione prioritaria (tempo per la risposta: 1 mese) presentata diversi mesi or sono e relativa al sistema ECHELON? Risposta data dal sig. Santer A nome della Commissione (12 novembre 1998) Si rimanda l’on. parlamentare alla risposta data dalla Commissione alla sua interrogazione scritta P-1894/ 98 (1), in data 29 settembre 1998. (1) V. pag. 3. (1999/C 142/078) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2970/98 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Violazione della direttiva in materia di appalti pubblici di servizi Con riferimento alla mia interrogazione n. E-4217/97 (1), alla risposta della Commissione del 16. 2. 1998 ed alla nota n. 4833 della DG XV, indirizzata ai capigruppo consigliari di minoranza del comune di Mantova, con la quale si comunica l’intenzione della Commissione di procedere all’archiviazione del caso denunciato, a seguito delle informazioni ricevute dal governo italiano, può la Commissione dire se E’ a conoscenza dei successivi esposti presentati dal capogruppo consiliare di minoranza, diretti a 1. promuovere un supplemento d’istruttoria? Sulla base dei dati richiamati da questi successivi esposti, non ritiene incomplete e non rispondenti 2. alla realtà di fatto le informazioni fornite in sede governativa? 3. Non considera biasimevole trascurare una violazione sostanziale della direttiva 92/50 (2), che potrebbe rappresentare un precedente riprovevole per il necessario e rigoroso rispetto delle norme che regolano gli appalti pubblici di servizi? (1) GU C 354 del 19. 11. 1998, pag. 2. (2) GU L 209 del 24. 7. 1992, pag. 1. Risposte data dal sig. Monti in nome della Commissione (4 dicembre 1998) La Commissione ha esaminato la lettera dei consiglieri del comune di Mantova inviata loro a seguito 1. della comunicazione dell’intenzione di proporre l’archiviazione del caso. La Commissione, dopo attento esame della precitata lettera, non ha ritenuto contenesse nuove 2. informazioni probanti, tali da mettere in dubbio le affermazioni fatte dalla autorità italiane


title: Decisão referente à posição comum adoptada pelo Conselho tendo em vista a adopção de uma directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à protecção jurídica dos serviços que se baseiem ou consistam num acesso condicional (C4-0421/98 97/0198(COD))(Processo de co-decisão: segunda leitura)

eurovoc_concepts:
audiovisual piracy
broadcasting
coding
communications industry
data transmission
dissemination of information
pay television
plutonium
provision of services


title: Regolamento (CE) n. 2178/98 della Commissione dell'8 ottobre 1998 che fissa la riduzione massima del dazio all'importazione di granturco nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1907/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: L 273/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 9. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2178/98 DELLA COMMISSIONE dell’8 ottobre 1998 che fissa la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco nell’am- bito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1907/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 12, paragrafo 1, considerando che una gara per la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco in Spagna (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1907/98 della Commissione (3); considerando che, conformemente all’articolo 5 del rego- lamento (CE) n. 1839/95 della Commissione (4), modifi- cato dal regolamento (CE) n. 1963/95 (5), la Commissione pu(cid:149), secondo la procedura prevista all’articolo 23 del rego- lamento (CEE) n. 1766/92, decidere la fissazione di una riduzione massima del dazio all’importazione; che per tale fissazione si deve tener conto, in particolare, dei criteri precisati agli articoli 6 e 7 del regolamento (CE) n. 1839/ 95; che (cid:138) dichiarato aggiudicatario ogni concorrente la cui offerta non superi l’importo della riduzione massima del dazio all’importazione; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la riduzione massima del dazio all’impor- tazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presi- dente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 2 all’8 ottobre 1998 nell’am- bito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1907/98, la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco (cid:138) fissata a 67,95 ECU per tonnellata per un quantitativo massimo globale di 4 000 tonnellate. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 9 ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l’8 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 248 dell’8. 9. 1998, pag. 19. (4) GU L 177 del 28. 7. 1995, pag. 4. (5) GU L 189 del 10. 8. 1995, pag. 22


title: QUESTION ECRITE no 2997/98 de Franz LINSER à la Commission. Réalisation du projet de tunnel sous le Brenner

eurovoc_concepts:
Tyrol
building permit
carriage of goods
carriage of passengers
engineering structure
feasibility study
project of common interest
rail transport

text: 21. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 142/65 (1999/C 142/080) QUESTION ÉCRITE E-2979/98 posée par John McCartin (PPE) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: Secteur de l’habillement La Commission est-elle au courant du déclin qui frappe le secteur de l’habillement du fait des délocalisations d’entreprises et de leur installation dans les pays en voie de développement (un exemple récent en est la société américaine «Fruit of the Loom», basée au Donegal, en Irlande, et qui a transféré ses activités au Maroc, ce qui a entraîné la perte de 300 emplois et la mise en chômage partiel de 1 500 employés) et entend-elle proposer des mesures pour enrayer cette évolution? Réponse donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (13 novembre 1998) La délocalisation d’activités industrielles de l’Europe vers des pays tiers relève d’une dynamique de la croissance économique et de la concurrence au niveau mondial. Les entreprises du secteur textile et de l’habillement ont développé, ces dernières années, des stratégies d’internationalisation de leur production afin de mieux servir leurs intérêts au niveau mondial. Ces phénomènes sont plus importants dans le secteur de l’habillement que dans le secteur textile. La Commission est convaincue que ce phénomène ne peut être freiné par des mesures administratives. En outre, des mesures protectionnistes ne seront ni vraiment possibles, ni rentables à éliminer les causes. La diminution de la délocalisation pourrait trouver une solution dans l’ensemble des mesures communau- taires en faveur de la compétitivité de l’industrie du textile et de l’habillement. Plus particulièrement, le «plan d’action sur la compétitivité de l’industrie du textile et de l’habillement» (1) établi par la Commission fournit un cadre de coordination pour l’ensemble des actions communautaires en vue de valoriser les avantages compétitifs des entreprises européennes du secteur. Dans le domaine de la stratégie de coopération économique (par exemple, Asiainvest, Alinvest, JOP, les actions MEDA, ECIP et le Centre pour le développement industriel), la Commission encourage des projets ayant pour but le renforcement du secteur européen dans les marchés tiers sous l’angle des répercussions qu’ils pourraient avoir sur l’emploi communautaire. En ce qui concerne l’entreprise «Fruit of the Loom», la Commission n’a pas connaissance de l’octroi d’une facilité communautaire. (1) COM(97) 454 final. (1999/C 142/081) QUESTION ÉCRITE E-2997/98 posée par Franz Linser (NI) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: Réalisation du projet de tunnel sous le Brenner Dans son livre blanc intitulé «Une stratégie pour revitaliser les chemins de fer communautaires», la Commission a fait valoir qu’un recours accru aux chemins de fer constituait une alternative aux transports routiers à même de lutter efficacement contre le problème de la surcharge des infrastructures. Le Land du Tyrol est la région de l’Union européenne la plus touchée par le transit alpin. Dans le cadre du RTE, il est prévu de construire, sous le Brenner, un tunnel qui devrait permettre d’assurer par voie ferroviaire une grande part du transport de marchandises et de voyageurs transitant par le Tyrol. La Commission juge-t-elle le moment venu d’entamer les travaux de construction du tunnel sous le 1. Brenner? En cas de réponse affirmative, comment seront, en Italie et en Allemagne, réalisé les tracés devant 2. permettre de diriger le trafic vers le tunnel sous le Brenner? En cas de réponse négative, quelles sont les raisons qui s’opposent à ce que les travaux soient 3. engagés dans les meilleurs délais, et à quelle date est-il alors prévu de les entamer?


title: WRITTEN QUESTION No. 3043/98 by José APOLINÁRIO to the Commission. Carob growing

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
aid per hectare
fresh fruit
product quality
production aid
production improvement
utilised agricultural area

text: C 207/24 Official Journal of the European Communities EN 21. 7. 1999 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (6 November 1998) The Commission agrees with the Honourable Member that if the information he gives about the transport is correct, including Council Directive 91/628/EEC of 19 November 1991 on the protection of animals during transport and amending Directives 90/425/EEC and 91/496/EEC (1). it constitutes a breach of Community legislation, The Commission will contact the Greek authorities about this matter. Furthermore the Commission would be grateful to receive a copy of the reports to which the Honourable Member refers. (1) OJ L 340, 11. 12. 1991. (1999/C 207/030) WRITTEN QUESTION E-3043/98 by José Apolinário (PSE) to the Commission (8 October 1998) Subject: Carob growing Can the Commissioner tell me the current estimates for the area under carobs and the number of trees in Italy, Spain, Portugal and Greece, what the pattern has been in the last ten years and what specific measures have been applied to the cultivation of carobs? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (4 November 1998) Around 100 000 hectares of carob trees are cultivated in the Community. However, the Commission does not have more precise details of the current situation and trends relating to areas under carobs. It will collect this information from the Member States and communicate it directly to the Honourable Member. With respect to specific measures applied in the carob sector, the Honourable Member is asked to refer to the reply given by the Commission to Written Question P-2096/98 by Mr Musumeci (1). (1) See page 3. (1999/C 207/031) WRITTEN QUESTION P-3048/98 by Mirja Ryynänen (ELDR) to the Commission (2 October 1998) Subject: Consequences for Finnish farmers of delays in mapping arable areas The Finnish agriculture ministry was unable to complete the arable land register required by the EU before monitoring began for this growing season. For this reason the cross-checks on the basis of the land register were not able to start until August. The main reason for this is that the Irish firm selected on the basis of the tendering procedure which the EU requires did not have the field maps needed for the register ready in time. The problems included incorrectly drawn parcels and mis-measured areas: for example clean-felled areas were recorded as fields. There was no time to enter the farmers’ corrections to the areas, and it was therefore impossible to use the maps in this spring’s monitoring for subsidy purposes


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2946/98 von Umberto BOSSI Verzögerte Einführung eines Garantiefonds für die KMU durch die italienische Regierung

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
Member States' contribution
aid to undertakings
credit guarantee
small and medium-sized enterprises


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2956/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS Problem i Grekland i anslutning till optikeryrket

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
access to a profession
free movement of workers
infringement procedure (EU)
national implementing measure
optical industry
professional qualifications
recognition of diplomas

text: C 320/18 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 11. 1999 (1999/C 320/023) PERGUNTA ESCRITA E-2956/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) à Comissão (8 de Outubro de 1998) Objecto: Problemas com a profissão de oculista na Grécia Registam-se na Grécia estranhas manobras relativamente à possibilidade de exercício da profissão de oculista. Mais concretamente, se bem que esteja em vigor a directiva 89/48/CEE (1) do Conselho sobre o reconheci- mento dos diplomas de ensino superior e apesar do Ministério da Saúde italiano conceder (depois de exames) uma autorização de exercício da profissão aos oculistas que iniciaram os seus estudos na Grécia e os concluíram na Itália, a Grécia recusa-se a dar cumprimento às obrigações que assumiu e não lhes concede essa mesma autorização. O resultado desta prática é que os oculistas que iniciaram e concluíram os seus estudos em países comunitários e obtiveram autorização de exercício da profissão num deles, não podem trabalhar na Grécia. Pergunta-se à Comissão se esta prática se coaduna com os princípios básicos da UE sobre livre circulação dos trabalhadores e como tenciona reagir para encontrar uma saída para os oculistas gregos que concluíram os seus estudos em Itália? (1) JO L 19 de 24. 1. 1989, p. 16. Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissão (16 de Novembro de 1998) Os problemas a que o Senhor Deputado alude resultam essencialmente do facto de a Grécia não ter transposto a Directiva 92/51/CEE (1) do Conselho, de 18 Junho de 1992, relativa a um segundo sistema geral de reconhecimento das formações profissionais, que completa a Directiva 89/48/CEE (2). A directiva 92/51/CEE deveria ter sido transposta pelos Estados-membros o mais tardar, em 18 de Junho de 1994. Os diplomas italianos de óptico decorrem, com efeito, da Directiva 92/51/CEE. A formação de óptico consta, aliás, no que respeita a Itália, do Anexo C desta directiva, o que implica que esta habilitação seja assimilada a um diploma na acepção da Directiva 92/51/CEE. Ora, esta directiva permite que o titular de habilitações profissionais correspondentes a um diploma, na acepção da Directiva 92/51/CEE, beneficie da aplicação do «sistema geral de reconhecimento das formações profissionais» num Estado-membro que exija um diploma na acepção da Directiva 89/48/CEE para admissão nesta profissão, à semelhança do que acontece na Grécia com a profissão de óptico. A Comissão deu, por conseguinte, início a um processo de infracção contra a Grécia por falta de communicação das medidas de transposição da Directiva 92/51/CEE, processo (3) esse que foi apresentado ao Tribunal de Justiça. Em Agosto de 1998, as autoridades gregas comunicaram as medidas de transposição da directiva em causa. A Comissão procede actualmente à análise desta legislação. (1) (2) (3) JO L 209 de 24. 7. 1992. JO L 19 de 24. 1. 1989. Processo C-98/289. (1999/C 320/024) PERGUNTA ESCRITA E-2961/98 apresentada por Angela Sierra González (GUE/NGL) à Comissão Objecto: Novo regime de licenças de importação (8 de Outubro de 1998) No artigo 17o do Regulamento (CE) 1637/98 (1) do Conselho, de 20 de Julho de 1998, que altera o Regulamento (CEE) 404/93 (2) que estabelece a organização comum de mercado no sector das bananas, estipula-se que «todas as importações de bananas para a Comunidade estão sujeitas à apresentação de um certificado de importação emitido pelos Estados-membros aos interessados que o solicitem, independente- mente do local do seu estabelecimento na Comunidade, sem prejuízo das disposições especiais tomadas para a aplicação dos artigos 18o e 19o»


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2949/98 af Ludivina GARCÍA ARIAS til Kommissionen. Forsinkelser i gensidig anerkendelse af universitetsdiplomer

eurovoc_concepts:
application of EU law
approval
national implementing measure
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 96/154 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 4. 1999 Andre faktorer er ogs(cid:229) blevet behandlet i forbindelse med den europ(cid:230)iske standardisering. Der er f. eks. ved at blive udarbejdet en r(cid:230)kke specifikke frivillige standarder hos Den Europ(cid:230)iske Standardiseringsorganisation (CEN). Det drejer sig bl. a. om sikkerhedsafm(cid:230)rkning, flydesp(cid:230)rringer og stiger. Visse andre faktorer, bl. a. vedrłrende driften af svłmmebassiner, f. eks. opsyn med de badende, oplysning til dem, disponibelt redningsudstyr, hłrer under medlemsstaternes kompetence, og Kommissionen har ingen aktuelle planer om at indfłre f(cid:230)llesskabsbestemmelser herom. Et direktiv om tjenesteydelsesansvar kunne have givet stłrre sikkerhed p(cid:229) omr(cid:229)det, men Kommissionen m(cid:229)tte i 1994 tr(cid:230)kke et forslag (5) herom tilbage som fłlge af udtalelser fra Parlamentet (s(cid:230)rlig Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder) og fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og under hensyntagen til bem(cid:230)rkningerne om n(cid:230)rhedsprincippet (artikel 3 B) fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Edinburgh. (1) EFT L 40 af 11. 2. 1989. (2) EFT L 339 af 30. 12. 1989. (3) EFT L 77 af 26. 3. 1973. (4) EFT L 183 af 29. 6. 1989. (5) EFT C 12 af 18. 1. 1991. (1999/C 96/221) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2949/98 af Ludivina Garc(cid:237)a Arias (PSE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Forsinkelser i gensidig anerkendelse af universitetsdiplomer Mener Kommissionen ikke, at hvis medlemsstaterne ubegrundet forhaler den gensidige anerkendelse af eksamensdiplomer i over et (cid:229)r, s(cid:229) begr(cid:230)nser de rent faktisk den erhvervsm(cid:230)ssige anerkendelse af de eksamens- beviser, der er omhandle i direktiv 89/48/E(cid:216)F (1), og fłlgelig den frie etableringsret for EU(cid:146)s borgere? Hvis dette er tilf(cid:230)ldet, mener Kommissionen s(cid:229) ikke, at gensidig anerkendelse eller sidestilling af eksamensbeviser, der er erhervet p(cid:229) EU(cid:146)s universiteter, for sin del błr medtages i f(cid:230)llesskabslovgivningen? (1) EFT L 19 af 24. 1. 1989, s. 16. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (6. november 1998) Der henvises til Kommissionens svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel E-529/98 (1). (1) EFT C 402 af 22. 12. 1998, s. 14. (1999/C 96/222) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2958/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Atomreaktor i Akkuyu i Tyrkiet Til trods for tiltagende internationale reaktioner forts(cid:230)tter Tyrkiet arbejdet med planer om bygning af et atomkraftv(cid:230)rk ved ˘g(cid:230)erkysten, selvom der findes ubestridelige tegn p(cid:229), at omr(cid:229)det er jordsk(cid:230)lvstruet. For nylig blev der s(cid:229)ledes i den canadiske avis »OTTAWA CITIZEN« offentliggjort et brev fra den canadiske seismolog, BUCHTHOUGT, som fuldst(cid:230)ndig modbeviser Tyrkiets p(cid:229)stande om, at omr(cid:229)det ikke er jord- sk(cid:230)lvstruet. Den canadiske professor h(cid:230)ver bl. a. , at der fra 1973 og indtil i dag er registreret en r(cid:230)kke seismiske rystelser i Tyrkiet, hvis epicentrum kun ligger 4 til 60 kilometer fra Akkuyu, hvor det er planlagt, at reaktoren skal placeres. Han opfordrer indtr(cid:230)ngende alle, som er inddraget i dette yderst farlige program, til at indtage en ansvarlig holdning, eftersom en ulykke af »Tjernobyl« typen vil have dłdelige fłlger for mange millioner indbyggere i Tyrkiet og i nabolandene Cypern, Gr(cid:230)kenland og Israel


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2174/98 av den 8 oktober 1998 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/27 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2174/98 av den 8 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidrag f(cid:148)r spannm(cid:134)l och f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete eller r(cid:134)g EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 2 i denna, och spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av f(cid:148)ljande: Artikel 13 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 fastst(cid:132)ller att skillnaden mellan de noteringar eller priser som g(cid:132)ller p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 i den f(cid:148)rordningen och priserna f(cid:148)r dessa produkter inom gemenskapen kan t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. Exportbidragen skall fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser till r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag f(cid:148)r spannm(cid:134)l och om de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar p(cid:134) marknaden f(cid:148)r spannm(cid:134)l (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2094/98 (4). D(cid:134) exportbidraget f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete och r(cid:134)g r(cid:132)knas ut, m(cid:134)ste h(cid:132)nsyn tas till de kvantiteter spannm(cid:134)l som kr(cid:132)vs f(cid:148)r deras tillverkning. Dessa kvantiteter fast- st(cid:132)lls i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. Situationen p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden eller s(cid:132)rskilda behov p(cid:134) vissa marknader kan g(cid:148)ra det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att variera exportbidraget f(cid:148)r vissa produkter med avseende p(cid:134) desti- nation. Bidraget m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas en g(cid:134)ng i m(cid:134)naden. Det kan (cid:132)ndras inom den mellanliggande perioden. Till(cid:132)mpningen av dessa n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser p(cid:134) den nuvarande marknadssituationen f(cid:148)r spannm(cid:134)l, och s(cid:132)rskilt p(cid:134) noteringarna eller priserna f(cid:148)r spannm(cid:134)lsprodukter inom gemenskapen och p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden medf(cid:148)r att exportbidragen b(cid:148)r fastst(cid:132)llas till de belopp som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l har inte yttrat sig inom den tid som ordf(cid:148)randen har best(cid:132)mt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportbidragen f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastst(cid:132)lls i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 9 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 8 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 267, 1. 10. 1998, s. 61. L 273/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 8 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r spannm(cid:134)l och f(cid:148)r mj(cid:148)l och krossgryn av vete eller r(cid:134)g Produktnummer Best(cid:132)mmelseland (1) Bidragsbelopp Produktnummer Best(cid:132)mmelseland (1) Bidragsbelopp (ecu/ton) (ecu/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 21,00 0 50,00 0 (cid:190) 57,50 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 36,00 0 (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 42,50 39,75 36,50 33,75 31,75 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (1) Best(cid:132)mmelseland identifieras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 01 Alla tredje l(cid:132)nder. 02 Andra tredje l(cid:132)nder. 03 Schweiz, Liechtenstein. (2) Inget exportbidrag beviljas om produkten inneh(cid:134)ller sammanpressat mj(cid:148)l. Obs. Zonerna (cid:132)r de som fastst(cid:132)lls i kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 2145/92 (EGT L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2967/98 van Gisèle MOREAU aan de Commissie. Toepassing van verordening 1408/71 op de overdracht van verworven rechten

eurovoc_concepts:
EU national
France
Italy
civil servant
free movement of workers
self-employment
social security
transfer of pension rights
wage earner


title: Résolution sur le décès de Semira Adamu au cours de son expulsion

eurovoc_concepts:
Belgium
Sweden
death
female migrant
fruit product
refugee


title: WRITTEN QUESTION No. 3019/98 by Karsten HOPPENSTEDT to the Commission. Prohibition on radio-controlled alarm systems in Belgium

eurovoc_concepts:
Belgium
marketing restriction
marketing standard
radio telecommunications
security services
technical regulations
technical standard
unemployment insurance


title: QUESTION ECRITE no 2984/98 de John McCARTIN à la Commission. Dérogations concernant le secteur de l'assurance automobile en Irlande

eurovoc_concepts:
European Commission
Ireland
competition law
derogation from EU law
exchange of information
motor vehicle insurance
prices

text: 14. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 135/149 (1999/C 135/182) QUESTION ÉCRITE E-2980/98 posée par David Martin (PSE) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: L’acquisition de véhicules automobiles au sein du marché unique Compte tenu des difficultés auxquelles se sont heurtés les électeurs de la circonscription de l’auteur de la question, lors de l’achat de véhicules automobiles européens répondant aux spécifications britanniques, auprès de fournisseurs des Pays-Bas et d’autres pays, la Commission peut-elle indiquer si elle a pris des mesures pour garantir le fonctionnement du marché intérieur en ce qui concerne l’achat de véhicules automobiles? Réponse donnée par M. Van Miert au nom de la Commission (9 novembre 1998) La Commission invite l’Honorable Parlementaire à se reporter à ses réponses aux questions écrites posées P-1957/97 par M. Skinner (1) E-3298/97 par M. Watts (2), E-1851/98 par M. Mather (3) et E-2534/98 par M. Mather (4). (1) (2) (3) (4) JO C 21 du 22. 1. 1998. JO C 158 du 25. 5. 1998. JO C 31 du 5. 2. 1999, p. 90. JO C 50 du 22. 2. 1999, p. 149. (1999/C 135/183) QUESTION ÉCRITE E-2983/98 posée par John McCartin (PPE) à la Commission Objet: Coût excessif de l’assurance automobile en Irlande (8 octobre 1998) La Commission est-elle au courant du coût excessif de l’assurance automobile en Irlande et estime-t-elle que cela est dû à l’absence de concurrence sur le marché irlandais? (1999/C 135/184) QUESTION ÉCRITE E-2984/98 posée par John McCartin (PPE) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: Dérogations concernant le secteur de l’assurance automobile en Irlande La Commission peut-elle indiquer si le marché irlandais de l’assurance automobile fait l’objet de dérogations à la politique de concurrence de l’UE ou de toute autre législation et peut-elle dire quand ces dérogations prendront fin? Réponse commune aux questions écrites E-2983/98 et E-2984/98 donnée par M. Monti au nom de la Commission (4 décembre 1998) La Commission recueille les informations nécessaires pour répondre à la question posée. Elle ne manquera pas de communiquer le résultat de ses recherches dans les plus brefs délais


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2998/98 von Renate HEINISCH an die Kommission. Information über die Höhe der EU-Fördermittel, die den Hochschulen und Forschungseinrichtungen im Land Baden- Württemberg 1996 gewährt wurden

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
EU programme
Germany
financial aid
higher education
research body

text: C 96/156 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 4. 1999 (1999/C 96/224) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2995/98 von Roberto Mezzaroma (PPE) an die Kommission (8. Oktober 1998) Betrifft: Reform des Gesetzes (cid:252)ber die Vertretung in den Streitkr(cid:228)ften in Italien Am 21. Juli 1998 billigte der Verteidigungsausschu(cid:223) der Abgeordnetenkammer den Text des Gesetzes zur Reform der Vertretung in den Streitkr(cid:228)ften. Der Inhalt des Gesetzes zeigt deutlich den fehlenden politischen Willen zu einer innovativen Reform des vertretenden Organs, die auf eine Verbesserung der Lage des Milit(cid:228)rpersonals abzielt. Das Gesetz wurde seitens des Milit(cid:228)rpersonals mit absoluter Gleichg(cid:252)ltigkeit und ohne jegliche kritische Reaktion aufgenommen, worin ein ernstes und gef(cid:228)hrliches Desinteresse am Inhalt dieses Gesetzes zum Ausdruck kommt. Seit vielen Jahren sind die Grundrechte des Milit(cid:228)rpersonals in den Streitkr(cid:228)ften der europ(cid:228)ischen L(cid:228)nder Gegenstand eines Gesetzes, das einen umfassenden und vollst(cid:228)ndigen Schutz dieser Rechte vorsieht. H(cid:228)lt es die Kommission in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) das Europ(cid:228)ische Parlament 1985 und 1997 eine Empfehlung angenommen hat, wonach dem Milit(cid:228)rpersonal eine tats(cid:228)chliche und effektive Vertretung gew(cid:228)hrt werden soll, nicht f(cid:252)r erforderlich, eine spezifische Empfehlung auszuarbeiten, ohne da(cid:223) dadurch die Autonomie des italienischen Parlaments angetastet w(cid:252)rde, wonach in das neue Gesetz, das dem Senat zur Annahme vorliegt, das verfassungsm(cid:228)(cid:223)ige Recht auf den Schutz der unver(cid:228)u(cid:223)erlichen Grundrechte der Vereinigungsfreiheit aufzunehmen und dieses Gesetz den entsprechenden Gesetzen der anderen europ(cid:228)ischen L(cid:228)nder im Rahmen einer einheitlichen Verteidigungspolitik in der WEU anzupassen ist? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (6. November 1998) Das Koalitionsrecht f(cid:228)llt nicht in den Anwendungsbereich des Artikels 2 des Abkommens zur Sozialpolitik (Artikel 137 des neuen Vertrags). Die Frage des Koalitionsrechts von Angeh(cid:246)rigen der Streitkr(cid:228)fte liegt ausschlie(cid:223)lich in der Zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten. (1999/C 96/225) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2998/98 von Renate Heinisch (PPE) an die Kommission (8. Oktober 1998) Betrifft: Information (cid:252)ber die H(cid:246)he der EU-F(cid:246)rdermittel, die den Hochschulen und Forschungseinrichtungen im Land Baden-W(cid:252)rttemberg 1996 gew(cid:228)hrt wurden Die Kommission wird um folgende Informationen ersucht: f(cid:252)r welche Ma(cid:223)nahmen wurden im Jahr 1997 den Hochschulen und Forschungseinrichtungen im Land Baden-W(cid:252)rttemberg Mittel der Gemeinschaft gew(cid:228)hrt, und wie hoch waren die Betr(cid:228)ge aus 1. 2. 3. 4. 5. dem 4. Rahmenprogramm Forschung, technologische Entwicklung und Demonstration? den Gemeinschaftsprogrammen in den Bereichen Energie und Umwelt? den Gemeinschaftsinitiativen, insbesondere dem INTERREG-Programm? dem Programm SOKRATES, (cid:132)Leonardo da Vinci(cid:147) und (cid:132)Jugend f(cid:252)r Europa(cid:147)? sonstigen Programmen der Gemeinschaft? Antwort von Herrn Santer in Namen der Kommission (23. Oktober 1998) Die Kommission holt gegenw(cid:228)rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverz(cid:252)glich mitteilen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3023/98 von Sérgio RIBEIRO Schlimme Umwelteinwirkungen als Folge von Gemeinschaftszuschüssen (Keramikfabriken Olival/Ourém und Preceram-Travasso/Pombal in Portugal) (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
European Regional Development Fund
Portugal
air quality
anti-pollution device
application of EU law
ceramics
company modernisation
degradation of the environment

text: C 289/20 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 11. 10. 1999 (1999/C 289/026) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3023/98 von Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) an die Kommission (8. Oktober 1998) Betrifft: Schlimme Umwelteinwirkungen als Folge von Gemeinschaftszuschüssen (Keramikfabriken Olival/ Ourém und Preceram-Travasso/Pombal in Portugal) In zwei weiter auseinanderliegenden Ortschaften , Olival/Ourém und Travasso/Pombal , in derselben Region sind seit Jahren zwei Keramikfabriken ansässig, die für die Bevölkerung ein Teil des Lebens- und Arbeitsumfelds waren. Mit Hilfe von Gemeinschaftsmitteln wurden diese Fabriken , Keramikfabrik Olival und Preceram , modernisiert. Was nun durchaus als positiver Schritt zu bewerten gewesen wäre und anfangs auch zu sein schien (auch für die Bevölkerung), hatte dann aber ausgesprochen schädliche Umweltauswirkungen, die augenscheinlich von der Verwendung eines neuen Brennstoffs herrühren. Flora und Agrarproduktion wurden in den folgenden Jahren stark in Mitleidenschaft gezogen und zahlreiche Personen sahen sich mit gesundheitlichen Problemen konfrontiert. Daraus ergaben sich Reaktionen verschiedenster Art, und die Bewohner der Ortschaften beschwerten sich bei amtlichen Stellen, in anderer Form und bei ihrem Abgeordneten im Europäischen Parlament, der sich vor Ort von den Auswirkungen überzeugen konnte. Es herrscht derzeit eine gewisse Hoffnungslosigkeit, weil die Anstrengungen bisher ins Leere gehen und der Zustand sich nicht ändert und sich sogar verschlimmert, besonders im Bereich der öffentlichen Gesundheit; die anfänglich begrüßten Gemeinschaftszuschüsse werden für diese Folgen verantwortlich gemacht. Ist die Kommission über all dies im Bilde? Hat sie Stellungnahmen zu den Projekten abgegeben und hat bzw. hatte sie Kontrolle über die Verwendung der Mittel, besonders was die Umweltauswirkungen der Projekte betrifft? Ergänzende Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (11. Januar 1999) Die Kommission hat inzwischen folgende Informationen von den portugiesischen Behörden erhalten, die für die Verwaltung der vom Europäischen Fonds für regionale Entwicklung (EFRE) kofinanzierten Programme (darunter die beiden vom Herrn Abgeordneten erwähnten Vorhaben) zuständig sind. Was das Unternehmen Preceram betrifft, so prüft das Umweltministerium zur Zeit Klagen über Emissionen aus einem Werk, das diesem Unternehmen gehört. Anläßlich eines am 17. September 1998 von der portugiesischen Generaldirektion für Umweltfragen veranstalteten Besuchs wurde ein vom „Centro da Biomassa para a energia“ erstellter Bericht über die Merkmale gasförmiger Emissionen vorgelegt. Gemäß diesem Bericht lagen übermäßige Emissionen von Partikeln und anorganischen Fluoridverbindungen vor. Nach der offiziellen Übermittlung des Berichts muß das Unternehmen dem Umweltministerium mitteilen, welche Maßnahmen zur Beseitigung der Emissionsursachen getroffen wurden. Dies wird im Rahmen des „Vertrags über die Anpassung der Keramikindustrie an die Umweltnormen“ erfolgen. Was das Unternehmen „Cerâmica de Oliveira Santos & Santos“ anbelangt, so wurde im Juni 1997 im Auftrag des Umweltministeriums vom „Centro technológico da cerâmica e do vidro“ eine Studie durchgeführt, aus der hervorgeht, daß die Grenzwerte für Schwefeldioxid-Fluoride und Blei eingehalten, jedoch überschritten werden. Die Fabrik mußte daher ein Filtersystem zur Verringerung der Partikelemissionen installieren. Dieses System ist inzwischen installiert, und einer neuen Untersuchung zufolge werden die Emissionsnormen nun eingehalten. Es ist vorgesehen, alle sechs Monate Analysen durchzuführen. für Partikel Die Kommission gibt , ausgenommen unter ganz besonderen Voraussetzungen , keine Stellungnahme zu Einzelvorhaben ab, die im Rahmen von aus dem EFRE kofinanzierten staatlichen Beihilferegelungen unter- stützt werden. Sie wird im Rahmen der jeweiligen Begleitausschüsse der Programme regelmäßig darüber informiert, inwieweit bei der Durchführung der kofinanzierten Beihilferegelungen den Gemeinschaftspoli- tiken, einschließlich der Umweltpolitik, Rechnung getragen wurde. Bei Nichteinhaltung der Gemeinschafts- vorschriften kann die Kommission beschließen, daß die Ausgaben für bestimmte Projekte nicht beihilfefähig sind


title: WRITTEN QUESTION No. 2940/98 by Iñigo MÉNDEZ DE VIGO to the Commission. Freezing of a certain number of budget headings

eurovoc_concepts:
budget
commitment of expenditure
economic development
human rights
project management
social development
voluntary organisation

text: C 182/32 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 6. 1999 (1999/C 182/040) SKRIFTLIG FRÅGA E-2940/98 från Iñigo Méndez de Vigo (PPE) till kommissionen Angående: Blockering av vissa budgetposter (8 oktober 1998) Enligt uppgift har Europeiska kommissionen beslutat att blockera vissa budgetposter för anslag till volontärsamarbete för utveckling, socialt välbefinnande och mänskliga rättigheter. Hur motiveras detta beslut? Kommer kommissionen att ompröva sin ståndpunkt? Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (23 november 1998) Kommissionen påminner parlamentsledamoten om svaret på hans skriftliga fråga E-2128/98 (1). Där gavs en noggrann redogörelse för följderna av att vissa budgetposter blockerats efter EG-domstolens dom av den 12 maj 1998 i mål C 106/96. (1) EGT C 142, 21. 5. 1999. (1999/C 182/041) SKRIFTLIG FRÅGA E-2941/98 från Angela Sierra González (GUE/NGL) och Alonso Puerta (GUE/NGL) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Olägenheter för passagerarna som drabbas av flygförseningar Det kaos som för närvarande råder vid många flygplatser leder till att passagerare i ökande omfattning missar anslutande flygförbindelser. Denna olägenhet beror ibland på omotiverade förseningar som inte medför någon kompensation. Det kan vara så att vi befinner oss i ett läge där flygtransportföretagen missbrukar sin ställning och avsäger sig sitt ansvar för de upprepade förseningarna. Anser kommissionen att det finns tillräckliga system för skydd av konsumenternas rättigheter gentemot flygföretagen vid omotiverade förseningar och missade förbindelser? Har kommissionen övervägt möjligheten att införa ett automatiskt system för kompensation vid flygförse- ningar som inte kan skyllas på force majeur? Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (27 november 1998) Förseningar på flygplatser är mycket beklagliga och kostsamma. De orsakas ofta av infrastruktur, problem med flygtrafikledning eller andra problem som är knutna till själva flygplatsen, snarare än av flygbolagen. Detta innebär att en automatisk kompensation från flygbolagen sida vore olämplig. Lufttrafikföretagen är dock ansvariga för att uppfylla sina kontraktsmässiga åtaganden och kan inte undantas från detta ansvar genom särskilda villkor i kontraktet. Om förseningarna orsakas av att företagen inte helt uppfyller eller försummar att uppfylla sina kontraktsmässiga åtaganden, kan lufttrafikföretagen hållas ansvariga enligt gällande nationell I detta sammanhang erinras om att medlemsstaternas nationella lagstiftning har harmoniserats genom rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (1). lagstiftning


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2944/98 do Deputado Gianfranco DELL'ALBA à Comissão. B7-6601 - Acordos de cooperação com países terceiros

eurovoc_concepts:
China
Community budget
Taiwan
cooperation agreement (EU)
third country

text: 29. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 118/171 (1999/C 118/216) PERGUNTA ESCRITA E-2932/98 apresentada por Joaquim Miranda (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Reconhecimento de um estatuto da medicina alternativa (2 de Outubro de 1998) Tendo em conta que a Comunidade Europeia reconhece a existŒncia de estatutos de medicina alternativa em alguns pa(cid:237)ses comunitÆrios, segundo nos foi dado a conhecer pela Associa(cid:231)ªo de Medicina Natural e BioterapŒuticas em Portugal, associa(cid:231)ªo filiada na Open International University, solicito (cid:224) Comissªo informa(cid:231)ªo sobre quais sªo as situa(cid:231)ıes reconhecidas no (cid:226)mbito da medicina natural pela Comunidade Europeia e sobre a poss(cid:237)vel existŒncia de apoios financeiros espec(cid:237)ficos ou cursos de forma(cid:231)ªo superior promovidos ou reconhecidos especialmente por incentivo das institui(cid:231)ıes comunitÆrias. Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (16 de Novembro de 1998) Nªo existe, a n(cid:237)vel comunitÆrio, nenhum texto com carÆcter obrigat(cid:243)rio que reconhe(cid:231)a e regulamente as actividades no dom(cid:237)nio das medicinas alternativas. O reconhecimento de uma actividade e a sua eventual regulamenta(cid:231)ªo sªo, em primeiro lugar, da competŒncia de cada Estado-membro, relativamente (cid:224)s condi(cid:231)ıes de forma(cid:231)ªo, de acesso e de exerc(cid:237)cio dessa actividade, quando nªo hÆ harmoniza(cid:231)ªo a n(cid:237)vel comunitÆrio. AlØm disso, o artigo 129o do Tratado CE, sobre saœde pœblica, reserva a questªo do tratamento e dos cuidados de saœde para a competŒncia dos Estados-membros. No que diz respeito (cid:224) situa(cid:231)ªo das medicinas naturais nos Estados-membros, esta reflecte uma importante diversidade, podendo as actividades ligadas a estas diferentes medicinas ser ou nªo ser reconhecidas, conforme os Estados-membros, ser exercidas exclusivamente por um mØdico ou, entªo, por outros profissionais de maneira alternativa ou complementar em rela(cid:231)ªo (cid:224) medicina tradicional. O Sr. Deputado poderÆ, a prop(cid:243)sito desta questªo, consultar a Resolu(cid:231)ªo sobre o estatuto dos mØdicos nªo convencionais, adoptada pelo Parlamento em 29 de Maio de 1997 (A4-0075/97), resolu(cid:231)ªo essa que descreve a situa(cid:231)ªo das medicinas nªo convencionais nos diferentes Estados-membros (cid:224) data de adop(cid:231)ªo deste texto. ConvØm mencionar a questªo do reconhecimento dos diplomas. Quando o exerc(cid:237)cio da actividade nªo Ø reservado, num Estado-membro, aos mØdicos, o sistema geral de reconhecimento dos diplomas e qualifica(cid:231)ıes profissionais (Directivas 89/48/CEE e 92/51/CEE) (1) tende a aplicar-se ao profissional qualificado que deseje exercer, num outro Estado-membro, a actividade para a qual se encontra qualificado no Estado-membro de onde provØm. A este respeito, queira o Sr. Deputado reportar-se (cid:224) resposta que a Comissªo deu (cid:224) pergunta escrita E-317/94 (2), de Sotiris Kostopoulos, relativa (cid:224) quiroprÆtica, cujo conteœdo Ø aplicÆvel mutatis mutandis ao conjunto das medicinas naturais. No tocante ao apoio financeiro da Comissªo a cursos de forma(cid:231)ªo superior neste dom(cid:237)nio, o programa SOCRATES e, nomeadamente, o seu cap(cid:237)tulo ERASMUS apoiou, em 1996/1997, o desenvolvimento, em conjunto, de um curso de n(cid:237)vel avan(cid:231)ado (MA) em ciŒncias paracl(cid:237)nicas. Este programa Ø coordenado pela Universidade de Kent, em Canterbury, e beneficia da participa(cid:231)ªo da Universidade Instelling Antwerpen e da Universidade do Direito e da Saœde de Lille II. (1) (2) JO L 19 de 24. 1. 1989 e L 209 de 24. 7. 1992. JO C 376 de 30. 12. 1994. (1999/C 118/217) PERGUNTA ESCRITA E-2944/98 apresentada por Gianfranco Dell(cid:146)Alba (ARE) (cid:224) Comissªo Objecto: B7-6601 › Acordos de coopera(cid:231)ªo com pa(cid:237)ses terceiros (8 de Outubro de 1998) Por iniciativa do Parlamento Europeu, o or(cid:231)amento da Uniªo Europeia prevŒ, na rubrica B7-6601, «Acordos de coopera(cid:231)ªo com pa(cid:237)ses terceiros», 1,6 milhıes de ecus destinados, nomeadamente, ao co- -financiamento de ac(cid:231)ıes externas com a Repœblica da China, na perspectiva da integra(cid:231)ªo de Taiwan na Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2964/98 del Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR a la Comisión. Enseñanza del español en Brasil

eurovoc_concepts:
Brazil
Mercosur
Spain
economic integration
educational institution
language teaching

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/173 3. Con respecto a esta pregunta, Su Seæor(cid:237)a deberÆ dirigirse a la Presidencia. Esta pregunta estÆ relacionada con el acceso a documentos y debe ser contestada por la instituciones 4. correspondientes, en este caso, el Consejo. (1999/C 118/219) PREGUNTA ESCRITA E-2964/98 de Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) a la Comisi(cid:243)n (8 de octubre de 1998) Asunto: Enseæanza del espaæol en Brasil Las recientes disposiciones estatales brasileæas referentes a la obligatoriedad de la enseæanza del espaæol en las escuelas ha puesto en evidencia de inmediato la dificultad que conllevarÆ el poner en prÆctica las mismas debido a la falta de profesores de dicha lengua en el pa(cid:237)s sudamericano. Como quiera que, para proseguir con el proceso de integraci(cid:243)n de las econom(cid:237)as sudamericanas, es imprescindible poder facilitar el conocimiento de la lengua espaæola a todos los nacionales brasileæos durante su Øpoca educativa, parece necesario el plantearse de quØ manera nuestra Uni(cid:243)n Europea puede ayudar a solucionar el problema de carencias de enseæantes al respecto. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si, como forma de aportar ayuda al proceso de integraci(cid:243)n econ(cid:243)mica de SudamØrica a travØs de MERCOSUR y otros acuerdos de similar naturaleza, entiende que debe proponer un programa para incentivar que los profesores de espaæol, existentes en el territorio comunitario, puedan desempaæar tales funciones en el pa(cid:237)s brasileæo y superar las carencias apuntadas? Respuesta del Sr. Mar(cid:237)n en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de octubre de 1998) La decisi(cid:243)n adoptada recientemente por las autoridades brasileæas de intensificar el aprendizaje y la prÆctica del espaæol, al hacer obligatoria su enseæanza, plantea varias dudas por lo que se refiere a las modalidades de ejecuci(cid:243)n de esta medida. Seguramente es demasiado pronto para determinar c(cid:243)mo y a quØ ritmo va a desarrollarse este proceso en el mismo Brasil y, a fortiori, si es o serÆ necesaria una ayuda exterior. En cualquier caso, y sin descartar de ninguna manera la propuesta de Su Seæor(cid:237)a, la cooperaci(cid:243)n requiere de antemano la solicitud del pa(cid:237)s beneficiario. (1999/C 118/220) PREGUNTA ESCRITA E-2968/98 de Riccardo Garosci (PPE) al Consejo (19 de octubre de 1998) Asunto: Restricciones a la libre circulaci(cid:243)n de ciudadanos de la UE como consecuencia de la aplicaci(cid:243)n de los acuerdos de Schengen en la frontera (cid:237)talo-francesa He podido comprobar personalmente, y la prensa italiana lo ha confirmado en estos d(cid:237)as, que los aduaneros franceses estÆn controlando los veh(cid:237)culos que salen y entran a Francia en la frontera (cid:237)talo- francesa, cerca de Ventimiglia, es decir en territorio italiano, en violaci(cid:243)n del Acuerdo de Schengen que elimina los controles sobre las personas en las fronteras interiores (a que se refiere el art. 7A del Tratado CE)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2167/98 af 8. oktober 1998 om udstedelse af importlicenser for bananer i forbindelse med toldkontingentet for fjerde kvartal af 1998 (anden periode) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
import licence
tariff quota
tropical fruit

text: L 273/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2167/98 af 8. oktober 1998 om udstedelse af importlicenser for bananer i forbindelse med toldkontingentet for fjerde kvartal af 1998 (anden periode) (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 404/93 af 13. februar 1993 om den fælles markedsordning for bananer (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1637/ 98 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1442/93 af 10. juni 1993 om gennemførelsesbestem- for EF’s importordning for bananer (3), senest melser ændret ved forordning (EF) nr. 1409/96 (4), særlig artikel 9, stk. 3, andet afsnit, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 478/95 af 1. marts 1995 om supplerende gennemførelses- bestemmelser for anvendelsen af R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 404/93, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ordningen vedrørende told- kontingentet for indførsel af bananer til Fællesskabet og om ændring af forordning (EØF) nr. 1442/93 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 702/95 (6), særlig artikel 4, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionens forordning (EF) nr. 2000/98 (7) fastsætter for fjerde kvartal af 1998, hvilke mængder der er til r(cid:134)- dighed for den anden periode for indgivelse af ansøg- ninger, som er fastsat i artikel 4 i forordning (EF) nr. 478/95; i artikel 9, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1442/93 er det fastsat, at hvis de mængder, ansøgningerne om importli- censer omfatter, vedrørende et kvartal eller et bestemt oprindelsessted, det være sig et land eller en gruppe af lande, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 478/95, for en eller flere kategorier af erhvervsdrivende, overstiger de dispo- nible mængder, anvendes der en nedsættelsessats for hver af de ansøgninger, hvorp(cid:134) dette oprindelsessted er anført; de mængder, for hvilke der kan udstedes licenser for de p(cid:134)gældende oprindelsessteder, bør straks fastsættes p(cid:134) grundlag af de ansøgninger, som blev indgivet i løbet af den anden periode; bestemmelserne i denne forordning bør f(cid:134) virkning straks, s(cid:134) licenserne kan udstedes s(cid:134) hurtigt som muligt — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 i For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r nye ansøgninger som omhandlet artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 478/95, udstedes der importlicenser inden for toldkontingentet for indførsel af bananer for fjerde kvartal af 1998, anden periode, for den mængde, der er anført i licensansøgningen. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 9. oktober 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 8. oktober 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 47 af 25. 2. 1993, s. 1. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 28. (3) EFT L 142 af 12. 6. 1993, s. 6. (4) EFT L 181 af 20. 7. 1996, s. 13. (5) EFT L 49 af 4. 3. 1995, s. 13. (6) EFT L 71 af 31. 3. 1995, s. 84. (7) EFT L 257 af 19. 9. 1998, s. 10


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2940/98 af Iñigo MÉNDEZ DE VIGO til Kommissionen. Indefrysning af bevillingerne på visse budgetposter

text: C 182/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 (1999/C 182/040) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2940/98 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen Om: Indefrysning af bevillingerne på visse budgetposter (8. oktober 1998) Ifølge mine oplysninger har Kommissionen besluttet at indefryse bevillingerne på visse budgetposter, der yder støtte til projekter, som udføres af frivillige på områderne udviklingsbistand, social velfærd og menneske- rettigheder. Hvad er Kommissionens begrundelse for denne beslutning? Vil den genoverveje sin holdning? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (23. november 1998) Kommissionen henviser det ærede medlem til det svar, den gav på hans skriftlige forespørgsel E-2128/98 (1), hvori den i detaljer redegjorde for de nærmere omstændigheder i forbindelse med indefrysningen af bevillingerne på visse budgetposter efter Domstolens dom af 12. maj 1998 i sag C 106/96. (1) EFT C 142 af 21. 5. 1999. (1999/C 182/041) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2941/98 af Angela Sierra González (GUE/NGL) og Alonso Puerta (GUE/NGL) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Forsinkede flyafgange og deres skadevirkninger for passagererne Den kaotiske situation, som hersker i mange lufthavne, bevirker, at stadig flere rejsende ikke kommer med deres fly. Dette skyldes undertiden ubegrundede forsinkelser, som imidlertid ikke giver sig udslag i en passende erstatning til de ramte passagerer. I visse tilfælde er der tale om magtmisbrug fra flyselskabernes side, idet disse nægter at påtage sig ansvaret for forsinkelser, som forekommer igen og igen. Er de eksisterende mekanismer for beskyttelse af forbrugernes rettigheder over for flyselskaberne efter Kommissionens opfattelse tilstrækkelige i de tilfælde, hvor rejsende ikke kommer med deres fly på grund af ubegrundede forsinkelser? Har Kommissionen overvejet muligheden af at indføre et »automatisk erstatningssystem i forbindelse med flyforsinkelser, som ikke skyldes force majeure«? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (27. november 1998) lufthavne er yderst beklagelige og bekostelige, men de skyldes ofte infrastrukturen, Forsinkelser i luft- trafikproblemer eller andre problemer i forbindelse med selve lufthavnene, snarere end luftfartsselskabernes ydelser. Dette ville gøre en automatisk erstatning fra luftfartsselskabernes side uhensigtsmæssig. Luftfartsselskaberne er dog ansvarlige for opfyldelsen af deres kontraktlige forpligtelser og kan ikke unddrage sig dette ansvar ved hjælp af aftalemæssige klausuler. Såfremt forsinkelser beror på en utilstrækkelig opfyldelse af deres kontraktlige forpligtelser eller slet og ret forsømmelighed, kan luftfartsselskaberne drages til ansvar herfor i henhold til den gældende nationale lovgivning. Der skal erindres om at der er sket en indbyrdes tilnærmelse af de nationale livgivninger ved Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler (1)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2960/98 af Alexandros ALAVANOS Bevarelse af byzantinske bebyggelser og templer fra det sjette århundrede efter Kristus i det nordlige Syrien

eurovoc_concepts:
Syria
architectural heritage
church
cooperation policy
economic development
heritage protection
housing
residential area
tourism

text: 11. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 289/17 Licitationen vedrørende Eurojus-rådgiveren i Wien var et led i en udbudsprocedure, der omfattede seks Eurojus-rådgivere, og som blev gennemført centralt af Kommissionen og offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (1). Der var fire ansøgninger til posten som Eurojus-rådgiver i Wien. (1) EFT S 120 af 25. 6. 1997. (1999/C 289/022) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2960/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Bevarelse af byzantinske bebyggelser og templer fra det sjette århundrede efter Kristus i det nordlige Syrien Bønder, som har alvorlige boligproblemer, bygger deres egne boliger på ruinerne af byzantinske templer og bebyggelser fra det sjette århundrede efter Kristus, som ligger i det nordlige Syrien, og som strækker sig i en længde af 140 kilometer, til trods for at Syriens regering forbyder bosættelser i de gamle landsbyer. Landets arkæologer advarer om, at der sandsynligvis vil ske ødelæggelse af bebyggelserne med de 2000 templer, som er dele af den arkitektoniske kulturarv af særlig historisk værdi. Kommissionen bedes oplyse, hvordan den har til hensigt at gribe ind over for de syriske myndigheder, samt hvilken bistand den vil kunne tilbyde dette land for at disse områder af særlig stor arkitektonisk og historisk værdi kan blive bevaret? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Marín (28. oktober 1998) Kommissionen er klar over værdien af den umådelige historiske kulturarv i Syrien og støtter flere aktiviteter til bevarelse heraf. I betragtning af omfanget af denne kulturarv i Syrien og de begrænsede finansielle muligheder er det imidlertid umuligt at dække alle steder af historisk og kulturel betydning i Syrien. De projekter til bevarelse af den historiske kulturarv i Syrien, som er blevet finansieret for nylig, eller som er under forberedelse, er følgende: modernisering af lokalforvaltningen (herunder forvaltningen af historiske centre); udvikling af kulturturisme (valg af 8 historiske steder); arkæologiske udgravninger i Jerf el Ahmar; støtte til et europæisk-syrisk arkæologiske projekt (i Tell Beydar); bevarelse af vægmalerierne i synagogen i Doura Europos og i Qasr El Heir. Inden for rammerne af uddannelsesprogrammet til bevarelse af kulturarven er der 16 projekter under forberedelse for syriske konservatorer og forskere. Ved valget mellem de mange forslag er der i første omgang taget hensyn til følgende faktorer: mulighed for positiv indvirkning på syrisk økonomi (»udvikling af kulturturisme«); mulighed for styrkelse af kapaciteten i administration og institutioner i Syrien (»modernisering af lokalforvaltningen«); sikkerhed for bæredygtighed og for udbredelse af de opnåede resultater til gavn for hele kulturarven gennem uddannelse og oplæring i passende teknologier (»uddannelsesprogrammet til bevarelse af kulturarven«). Det problem, som det ærede medlem henviser til, vil Kommissionen kunne tage op i forbindelse med de mange kontakter med de syriske myndigheder. (1999/C 289/023) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2981/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Prisen for bjergfår Er Kommissionen bekendt med, at prisen for bjergfår i Irland og Det Forenede Kongerige har nået bundgrænsen, og vil den overveje at tage hensyn til de forskellige regionale markedspriser for fårekød ved beregningen af præmien for indeværende år?


title: Afgørelse om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002) (C4-0419/98 97/0309(SYN)) (Samarbejdsprocedure - andenbehandling)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
Joint Research Centre
administrative procedure
dissemination of information
international organisation
research and development
research body
third country
type of business
university


title: QUESTION ECRITE no 2984/98 de John McCARTIN Dérogations concernant le secteur de l'assurance automobile en Irlande (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
Ireland
application of EU law
freedom to provide services
motor vehicle insurance
restriction on competition

text: 29. 1. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 27 E/9 (2000/C 27 E/010) QUESTION (cid:201)CRITE E-2984/98 posØe par John McCartin (PPE) (cid:224) la Commission (8 octobre 1998) Objet: DØrogations concernant le secteur de l(cid:146)assurance automobile en Irlande La Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)objet de dØrogations (cid:224) la politique de concurrence de l(cid:146)UE ou de toute autre lØgislation et peut-elle dire quand ces dØrogations prendront fin? le marchØ irlandais de l(cid:146)assurance automobile fait RØponse complØmentaire commune aux questions Øcrites E-2983/98 et E-2984/98 donnØe par M. Monti au nom de la Commission (5 aoßt 1999) En complØment (cid:224) sa rØponse du 4 dØcembre 1998 (1), communiquer les informations suivantes. la Commission est maintenant en mesure de L(cid:146)assurance automobile est couverte par la troisiŁme directive non-vie 92/49/CEE du Conseil, du 18 juin 1992, portant coordination des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives concernant l(cid:146)assurance directe autre que l(cid:146)assurance sur les directives 73/239/CEE et la vie 88/357/CEE (2) (branche 10: responsabilitØ civile (RC) vØhicules terrestres automoteurs), qui a introduit un rØgime d(cid:146)agrØment unique, sollicitØ auprŁs des autoritØs de l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)origine de l(cid:146)entreprise d(cid:146)assurance, sur base duquel cette derniŁre est capable d(cid:146)opØrer sur la totalitØ du territoire communautaire, soit en rØgime d(cid:146)Øtablissement soit en rØgime de libre prestation de services. L(cid:146)introduction de ce rØgime (articles 4 et 5 de la directive 92/49/CEE) a comme objectif de garantir une concurrence accrue dans les marchØs nationaux afin que les consommateurs puissent choisir le produit d(cid:146)assurance qui leur convient le mieux ainsi que l(cid:146)assureur qu(cid:146)ils prØfŁrent indØpendamment de son (cid:201)tat membre d(cid:146)origine. et modifiant Or, sur le plan pratique des raisons qui relŁvent de la rØalitØ de chaque marchØ empŒchent parfois le dØveloppement d(cid:146)un niveau de concurrence satisfaisant. Le principal problŁme consiste dans des diffØrences des primes fixØes dans les diffØrents (cid:201)tats membres pour la branche RC automobile. Ceci n(cid:146)est pas incompatible avec les dispositions de droit communautaire puisque les critŁres utilisØs par chaque compagnie d(cid:146)assurance pour fixer ses primes ainsi que le niveau de sinistralitØ des clients varient dans les diffØrents (cid:201)tats membres. DiffØrents facteurs influencent la dØfinition des primes dans chaque (cid:201)tat membre et ont comme rØsultat des diffØrences de prix parfois considØrables. En premier lieu, les diffØrences de niveau d(cid:146)indemnisation entre les (cid:201)tats membres peuvent influencer la dØfinition de la prime. La Commission est en train d(cid:146)examiner ce problŁme afin de proposer une solution adØquate et Øventuellement de prØsenter une proposition de directive adaptant les seuils minimaux de protection relatifs (cid:224) l(cid:146)Øtendue de couverture en RC automobile qui sont dØfinis dans la deuxiŁme directive assurance automobile 84/5/CEE du Conseil du 30 dØcembre 1983 concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) l(cid:146)assurance de la responsabilitØ civile rØsultant de la circulation des vØhicules automoteurs (3). NØanmoins, cette directive ne comporte pas d(cid:146)obligation quant au montant et aux modalitØs d(cid:146)indemnisation qui doivent Œtre respectØes de fa(cid:231)on uniforme par tous les (cid:201)tats membres. Ces derniers sont libres de fixer un niveau d(cid:146)indemnisation plus ou moins ØlevØ, certes, toujours dans les limites minimales de la directive 84/5/CEE. Le fait que certains (cid:201)tats membres assurent un niveau de protection plus ØlevØ ou de mØthodes d(cid:146)Øvaluation de sinistres diffØrentes de celles de leurs voisins peut conduire (cid:224) la dØfinition de la prime (cid:129) parmi d(cid:146)autres ØlØments (cid:129) (cid:224) un niveau supØrieur. financier unique par l(cid:146)(cid:201)tat membre du siŁge social de l(cid:146)entreprise d(cid:146)assurances. Or, En deuxiŁme lieu, les troisiŁmes directives sur les assurances ont introduit un rØgime de contr(cid:244)le prudentiel et les critŁres d(cid:146)Øvaluation sont diffØrents dans chaque (cid:201)tat membre (cid:224) l(cid:146)Øgard de la garantie de la soliditØ financiŁre des entreprises qui relŁvent de leur ressort. Il incombe aux autoritØs de l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)origine d(cid:146)assurer la surveillance de la soliditØ financiŁre de l(cid:146)entreprise d(cid:146)assurances, notamment en ce qui concerne son Øtat de solvabilitØ et la constitution de provisions techniques suffisantes. Les prØvisions relatives aux primes, parmi d(cid:146)autres moyens financiers sont destinØs (cid:224) la couverture des engagements de l(cid:146)entreprise et de sa marge de solvabilitØ (article 7 de la directive 92/49/CEE). Ces mŒmes directives dØfinissent Øgalement les normes minimales rØgissant la constitution des provisions techniques. L(cid:146)(cid:201)tat membre qui a accordØ l(cid:146)agrØment peut Ødicter des rŁgles plus strictes (cid:224) l(cid:146)Øgard des entreprises d(cid:146)assurance de son ressort (article 9 de la directive 92/49/CEE)


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the draft Council Decision amending Council Decision 88/591/ ECSC, EEC, Euratom establishing the Court of First Instance of the European Communities to enable it to give decisions in cases when constituted by a single Judge (6290/97 - C4- 0218/97 97/0908(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
General Court (EU)
judicial power
legal system


title: QUESTION ECRITE no 3005/98 de Elmar BROK à la Commission. Méthodes de vente déloyales sous le couvert de marques allemandes au centre commercial CITA, à Playa del Ingles, Grande-Canarie (Espagne)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
Germany
Spain
automatic game
brand name
fraud
guarantee
shopping centre

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/157 (1999/C 96/226) QUESTION (cid:201)CRITE E-3005/98 posØe par Elmar Brok (PPE) (cid:224) la Commission (8 octobre 1998) Objet: MØthodes de vente dØloyales sous le couvert de marques allemandes au centre commercial CITA, (cid:224) Playa del Ingles, Grande-Canarie (Espagne) La Commission est-elle informØe des faits suivants, rØvØlØs notamment par la tØlØvision allemande, (cid:224) savoir 1. que certains vendeurs d(cid:146)Ølectronique de loisirs du centre commercial CITA (Grande-Canarie) arborent dans une intention frauduleuse des marques allemandes connues, alors qu(cid:146)il ne s(cid:146)agit pas de filiales de ces marques, et dØlivrent ainsi des certificats de garantie sans valeur? La Commission sait-elle que de nombreux vacanciers ont ØtØ victimes de ces man(cid:156)uvres dØloyales et que 2. les autoritØs espagnoles, en dØpit de nombreuses plaintes, ne se montrent guŁre disposØes (cid:224) intervenir? La Commission voit-elle une possibilitØ d(cid:146)intervenir auprŁs des autoritØs espagnoles pour que, dans l(cid:146)intØrŒt 3. des consommateurs, il soit mis un terme (cid:224) ces pratiques dØloyales? RØponse donnØe par Mme Bonino au nom de la Commission (5 novembre 1998) La Commission n(cid:146)est pas compØtente pour traiter la question soulevØe, laquelle relŁve uniquement des autoritØs nationales responsables. (1999/C 96/227) QUESTION (cid:201)CRITE E-3023/98 posØe par SØrgio Ribeiro (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (8 octobre 1998) Objet: Effets pervers des aides communautaires sur l(cid:146)environnement (Cer(cid:226)mica do Olival, Olival/OurØm et Preceram, Travasso/Pombal › Portugal) Dans deux villages d(cid:146)une mŒme rØgion, situØs (cid:224) quelque distance l(cid:146)un de l(cid:146)autre, (cid:224) savoir Olival/OurØm et Travasso/Pombal, il existait il y a plusieurs annØes deux fabriques de cØramique que les habitants considØraient comme faisant partie de leur cadre de vie et de travail. Gr(cid:226)ce aux crØdits communautaires, ces deux fabriques › Cer(cid:226)mica do Olival et Preceram › se modernisŁrent. Or, ce qui pouvait Œtre considØrØ comme une avancØe, et commen(cid:231)ait effectivement (cid:224) l(cid:146)Œtre, y compris pour les habitants, eut des incidences trŁs dommageables sur l(cid:146)environnement, en raison, semble-t-il, du nouveau combustible utilisØ. La forŒt et les productions agricoles furent dØtruites dans les annØes qui suivirent et la santØ de bon nombre de personnes s(cid:146)en ressentit. Cette situation suscita les rØactions les plus diverses et les habitants protestŁrent auprŁs des autoritØs, organisŁrent des manifestations ou en appelŁrent (cid:224) l(cid:146)auteur de la question, qui se rendit sur place pour en juger. les habitants se sentent dØsemparØs devant Aujourd(cid:146)hui, la persistance et l(cid:146)aggravation de la situation, particuliŁrement sur le plan de la santØ, au point que les aides communautaires, auparavant jugØes positives, sont mises en cause. l(cid:146)inutilitØ de leurs efforts et La Commission conna(cid:238)t-elle la situation, a-t-elle donnØ son avis sur les projets rØalisØs et a-t-elle jamais contr(cid:244)lØ la mise en (cid:156)uvre des fonds, particuliŁrement en ce qui concerne les incidences sur l(cid:146)environnement? RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (4 novembre 1998) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais


title: Ψήφισμα σχετικά με την κατάσταση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων στη Μαλαισία

eurovoc_concepts:
Malaysia
Poland
political prisoner


title: QUESTION ECRITE no 2993/98 de Ernesto CACCAVALE à la Commission. Répartition communautaire pénalisante du quota pour le thon

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Campania
Mediterranean Sea
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing industry
fishing regulations
job cuts
sea fish


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3042/98 af W.G. van VELZEN til Kommissionen. Udvikling af det europæiske energicharter

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU Member State
European charter
European treaties
France
Ireland
Russia
energy policy
ratification of an agreement
the EU's international role


title: Verordnung (EG) Nr. 2176/98 der Kommission vom 8. Oktober 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: 9. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 273/31 VERORDNUNG (EG) Nr. 2176/98 DER KOMMISSION vom 8. Oktober 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreidemischfuttermittel DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notierungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt f(cid:129)r die in Artikel 1 dieser Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen f(cid:129)r diese Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstat- tung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Die Verordnung (EG) Nr. 1517/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 hinsichtlich der Rege- lung der Ein- und Ausfuhr von Getreidemischfuttermit- teln und zur (cid:142)nderung der Verordnung (EG) Nr. 1162/95 mit (cid:129)ber besonderen Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen Einfuhr- und Ausfuhrlizenzen f(cid:129)r Getreide und Reis (3) bestimmt in Artikel 2 die besonderen Kriterien, die bei der Berechnung der Erstattung f(cid:129)r diese Erzeugnisse zu ber(cid:129)cksichtigen sind. Bei dieser Berechnung muß auch der Gehalt an Getreide- erzeugnissen ber(cid:129)cksichtigt werden. Zur Erzielung einer Vereinfachung sollte die Erstattung deshalb f(cid:129)r zwei Arten von Getreideerzeugnissen gew(cid:132)hrt werden, n(cid:132)mlich f(cid:129)r Mais, das in ausgef(cid:129)hrten Mischfuttermitteln am meisten verwendete Getreide, und f(cid:129)r anderes Getreide. Unter anderem Getreide sind im Sinne dieser Verord- nung in Frage kommende Getreideerzeugnisse außer Mais und Maiserzeugnissen zu verstehen. Die genannte Erstat- tung ist f(cid:129)r die in dem betreffenden Mischfuttermittel enthaltene Menge Getreideerzeugnisse zu gew(cid:132)hren. Der Erstattungsbetrag muß außerdem den M(cid:148)glichkeiten und Bedingungen des Absatzes der betreffenden Erzeug- nisse auf dem Weltmarkt, dem Erfordernis, St(cid:148)rungen auf dem Markt der Gemeinschaft zu verhindern, und dem wirtschaftlichen Aspekt der Ausfuhren Rechnung tragen. Bei der Festsetzung der Erstattung erscheint es derzeit jedoch angebracht, sich auf die Differenz zu gr(cid:129)nden, die zwischen den Kosten f(cid:129)r die allgemein zur Herstellung dieser Mischfuttermittel verwendeten Grundstoffe auf dem Gemeinschaftsmarkt und auf dem Weltmarkt festzu- stellen ist, was es erm(cid:148)glicht, den wirtschaftlichen Gege- benheiten bei der Ausfuhr dieser Erzeugnisse besser Rechnung zu tragen. Die Erstattung muß einmal im Monat festgesetzt werden; sie kann zwischenzeitlich ge(cid:132)ndert werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Mischfuttermittel, die in der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannt sind und der Verordnung (EG) Nr. 1517/95 unterliegen, werden wie im Anhang angegeben gew(cid:132)hrt. vorliegenden Verordnung der Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 9. Oktober 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 8. Oktober 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 51. L 273/32 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 9. 10. 98 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 8. Oktober 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreidemischfuttermittel F(cid:129)r eine Ausfuhrerstattung kommen Erzeugnisse der nachstehenden Produktcodes in Frage (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Getreideerzeugnis (2) Erstattung (2) (in ECU/t) Mais und Maiserzeugnisse der KN-Codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, und 1904 10 10 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23 Getreideerzeugnisse (2) zeugnissen außer Mais und Maiser- 52,75 36,18 (1) Gem(cid:132)ß Sektor 5 im Anhang zur ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission (ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1). (2) Die Erstattung ber(cid:129)cksichtigt lediglich Getreidest(cid:132)rke. Als Getreideerzeugnisse gelten die Erzeugnisse des Kapitels 10 der Unterpositionen 0709 90 60 und 0712 90 19 sowie der Positionen 1101, 1102, 1103 und 1104 (ausgenommen Unterposition 1104 30) und der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur. Der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur wird dem Gewicht dieser Enderzeugnisse gleichgestellt. F(cid:129)r St(cid:132)rke, deren Ursprung sich nicht einwandfrei nachweisen l(cid:132)ßt, wird keine Erstattung gew(cid:132)hrt


title: QUESTION ECRITE no 3034/98 de Gianni TAMINO à la Commission. Trafic illégal d'agneaux vivants destinés à l'abattage en Grèce

eurovoc_concepts:
Greece
animal disease
animal welfare
illicit trade
infringement of EU law
protection of animals
sheep
slaughter of animals
transport of animals
veterinary legislation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2961/98 von Angela SIERRA GONZÁLEZ Neue Regelung für Einfuhrlizenzen

eurovoc_concepts:
EU production
import
import licence
tariff quota
tropical fruit

text: C 320/18 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 6. 11. 1999 (1999/C 320/023) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2956/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission Betrifft: Probleme für den Optikerberuf in Griechenland (8. Oktober 1998) Seltsame Methoden werden in Griechenland angewandt bezüglich der Möglichkeit der Ausübung des Optikerberufs. Denn obwohl die Richtlinie 89/48/EWG (1) des Rates zur Anerkennung von Berufsabschlüssen Gültigkeit hat und das italienische Gesundheitsministerium (aufgrund von Prüfungen) eine Genehmigung zur Berufsausübung für Optiker ausstellt, die ihre Studien in Griechenland begonnen und in Italien abgeschlossen haben, weigert sich Griechenland, die von ihm übernommenen Verpflichtungen zu erfüllen und stellt diesen Optikern nicht die entsprechende Genehmigung aus. Diese Praxis führt dazu, daß Optiker, die ihre Studien in Gemeinschaftsländern begonnen und abgeschlossen haben und eine Genehmigung zur Berufsausübung in einer dieser Länder erhalten haben, in Griechenland nicht arbeiten dürfen. An die Kommission wird die Frage gerichtet, ob die obengenannte Praxis mit den Grundprinzipien der Europäischen Union über die Freizügigkeit der Arbeitnehmer im Einklang steht, und was sie zu tun gedenkt, um den griechischen Optikern, die ihr Studium in Italien abgeschlossen haben, aus ihrer aussichtslosen Lage zu helfen. (1) ABl. L 19 vom 24. 1. 1989, S. 16. Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (16. November 1998) Die Probleme, auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht, sind im wesentlichen auf die Tatsache zurück- zuführen, daß Griechenland die Richtlinie 92/51/EWG (1) des Rates vom 18. Juni 1992 über eine zweite allgemeine Regelung zur Anerkennung beruflicher Befähigungsnachweise in Ergänzung zur Richtlinie 89/48/ EWG (2) nicht in nationale Rechtsvorschriften umgesetzt hat. Die Richtlinie 92/51/EWG hätte von den Mitgliedstaaten spätestens am 18. Juni 1994 in nationales Recht umgesetzt werden müssen. Die in Italien erworbenen Optiker-Diplome fallen unter die Richtlinie 92/51/EWG. Die Optiker-Ausbildung ist für Italien in Anhang C dieser Richtlinie aufgeführt, was zur Folge hat, daß diese Qualifikation einem Diplom im Sinne der Richtlinie 92/51/EWG gleichgestellt wird. Diese Richtlinie ermöglicht es den Inhabern beruflicher Befähigungsnachweise, die einem Diplom im Sinne von Richtlinie 92/51/EWG entsprechen, in einem Mitgliedstaat, der für den Zugang zu einem bestimmten Beruf ein Diplom im Sinne der Richtlinie 89/ 48/EWG verlangt, wie es in Griechenland für den Beruf des Optikers der Fall in den Genuß der „allgemeinen Regelung zur Anerkennung der Diplome“ zu gelangen. ist, Die Kommission hat gegen Griechenland ein Vertragsverletzungsverfahren wegen Nichtmitteilung der nationalen Maßnahmen zur Umsetzung der Richtlinie 92/51/EWG eingeleitet. Das Verfahren ist jetzt beim Gerichtshof anhängig (3). Die griechischen Behörden haben im August 1998 nationale Maßnahmen zur Umsetzung der genannten Richtlinie mitgeteilt. Die Kommission prüft gegenwärtig diese Rechtsvorschriften. (1) ABl. L 209 vom 24. 7. 1992. (2) ABl. L 19 vom 24. 1. 1989. (3) Rechtssache C-98/289. (1999/C 320/024) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2961/98 von Angela Sierra González (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Neue Regelung für Einfuhrlizenzen (8. Oktober 1998) Artikel 17 der Verordnung (EG) 1637/98 (1) des Rates vom 20. Juli 1998 zur Änderung der Verordnung (EWG) 404/93 (2) über die gemeinsame Marktorganisation für Bananen bestimmt: „Für die Einfuhr von Bananen in die Gemeinschaft ist eine Einfuhrlizenz vorzulegen, die von den Mitgliedstaaten den Interessenten unabhängig von ihrem Sitz in der Gemeinschaft erteilt wird; Sonderbestimmungen für die Anwendung der Artikel 18 und 19 bleiben hiervon unberührt“