title: Kommissionens direktiv 98/77/EG av den 2 oktober 1998 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (Text av betydelse för EES)

text: L 286/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 KOMMISSIONENS DIREKTIV 98/77/EG av den 2 oktober 1998 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (1) senast ändrat genom Europa- parlamentets och rådets direktiv 96/69/EG (2), och av följande skäl: Rådets direktiv 70/220/EEG är ett av särdirektiven om det förfarande för typgodkännande som fastställs i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärm- ning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkän- nande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3), senast ändrat genom kommissionens direktiv 98/14/ EG (4). I artikel 13. 2 i direktiv 70/156/EEG fastställs att förfa- randet enligt artikel 13 också skall gälla införandet i särdi- rektiven av bestämmelser för typgodkännande av separata tekniska enheter. För att åstadkomma en harmoniserad basnivå som garan- terar att ersättningskatalysatorer avsedda att monteras på fordon av kategorin M1 och N1, som inte är utrustade med system för omborddiagnos (OBD-system), håller en till- införliva nya räckligt hög kvalitet är det tekniska krav för EG-typgodkännande av ersättningskata- lysatorer som separata tekniska enheter i direktiv 70/ 220/EEG. Dessa tekniska krav står i överensstämmelse med de tekniska krav som antagits av FN:s ekonomiska kommission för Europa i dess förordning nr 103 om godkännande av ersättningskatalysatorer för motordrivna fordon (5). lämpligt att I ljuset av den tekniska utvecklingen är det lämpligt att införliva nya tekniska krav för EG-typgodkännande av fordon som kan drivas med gasol eller naturgas i direktiv (1) EGT L 76, 6. 4. 1970, s. 1. (2) EGT L 282, 1. 11. 1996, s. 64. (3) EGT L 42, 23. 2. 1970, s. 1. (4) EGT L 91, 25. 3. 1998, s. 1. (5) Ekonomiska (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/ändr. 2/tillägg 102) kommissionen för Europa, förordning 70/220/EEG. Användning av gasol och naturgas för fram- drivning av fordon ger väldigt låga halter av farliga utsläpp och därför borde sådan framdrivning gynnas av systemet för EG-typgodkännande. Dessa tekniska krav står i över- ensstämmelse med de tekniska krav som antagits av FN:s ekonomiska kommission för Europa i dess förordning nr 83 om godkännande av fordon när det gäller utsläpp av förorenande ämnen (6). Det är mätning av fordons rullmotstånd. lämpligt att förtydliga metoderna vad gäller De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv överens- stämmer med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling upprättad genom direktiv 70/ 156/EEG. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Artikel 1 i direktiv 70/220/EEG skall ersättas med följande text: ”Artikel 1 I detta direktiv avses med — fordon: fordon enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG. som innehåller — gasolutrustning och naturgas för motorfordon: en enhet för motorfordon som är avsedd att monteras i en eller flera givna typer av motorfordon vilken kan godkännas som en separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 4. 1 d i direktiv 70/156/EEG. gasolkomponenter — ersättningskatalysator: en katalysator eller ett katalysatorsystem avsett att ersätta en originalkata- lysator på ett fordon som är godkänt enligt direktiv 70/220/EEG vilken/vilket kan godkännas som en separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 4. 1 d i direktiv 70/156/EEG. ” 103 (6) Ekonomiska kommissionen för Europa, förordning 83 (E/ECE/ 324-E/ECE/TRANS/505/ändr. 1/tillägg 82 ändrat) 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/35 Artikel 2 Bilagorna till direktiv 70/220/EEG ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet. Artikel 3 1. Med avseende på nya ersättningskatalysatorer avsedda att monteras i EG-godkända fordon som inte är utrustade med OBD-system gäller följande: 1) Under förutsättning att nämnda katalysatorer uppfyller kraven i direktiv 70/220/EEG, ändrat genom det här direktivet, får medlemsstaterna från och med den 1 januari 1999 inte — vägra att bevilja EG-typgodkännanden enligt artikel 4. 1 i direktiv 70/156/EEG, — förbjuda att de säljs eller installeras i fordon. 2) Från och med den 1 oktober 1999 skall medlemssta- terna enligt artikel 7. 2 i direktiv 70/156/EEG förbjuda att (en) ersättningskatalysator(er) säljs eller installeras i fordon om den (de) inte är av en sådan typ som bevil- jats ett typgodkännande enligt direktiv 70/220/EEG ändrat genom det här direktivet. 2. Med avseende på nya fordon som drivs med gasol eller naturgas eller som kan drivas med antingen bensin eller gasol, eller naturgas gäller följande beträffande luft- föroreningar som orsakas av avgaser: 1) Från och med den 1 januari 1999 får medlemsstaterna, under förutsättning att nämnda fordon uppfyller vill- koren i direktiv 70/220/EEG ändrat genom det här direktivet, inte — vägra att bevilja EG-typgodkännanden enligt artikel 4. 1 i direktiv 70/156/EEG, — vägra att bevilja ett nationellt typgodkännande, — förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av fordon. 2) Från och med den 1 oktober 1999 skall medlemssta- terna förbjuda registrering, försäljning eller ibrukta- gande av fordon som inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 70/220/EEG ändrat genom det här direktivet. Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv innan den 31 december 1998 och skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare före- skrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 5 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas offici- ella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 6 Utfärdat i Bryssel den 2 oktober 1998. På kommissionens vägnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen L 286/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 BILAGA ÄNDRINGAR I BILAGORNA TILL DIREKTIV 70/220/EEG Lista över bilagor 1. Listan över bilagor ändras på följande sätt: ”BILAGA IX a: Specifikationer för gasformiga referensbränslen” ”BILAGA XII: EG-typgodkännande av fordon som drivs med gasol eller naturgas med avseende på dess utsläpp av avgaser” ”BILAGA XIII: EG-typgodkännande av ersättningskatalysatorer som separata tekniska enheter. Tillägg 1: Informationsdokument Tillägg 2: Intyg om EG-typgodkännande Tillägg 3: EG-typgodkännandemärkning” Bilaga I 2. Följande stycken skall infogas i slutet av avsnitt 1: ”Detta direktiv gäller också: — Förfarandet vid EG-typgodkännande av ersättningskatalysatorer som separata tekniska enheter avsedda att monteras i fordon av kategorin M1 och N1. — Förfarandet vid EG-typgodkännande av gasolutrustning och naturgas för motorfordon som separat teknisk enhet avsedd att monteras i fordon av kategorin M1 och N1, med avseende på dess utsläpp av avgaser”. 3. Avsnitt 2. 4 skall lyda på följande sätt: ”2. 4 Med Gasformiga förorenande ämnen avses avgasutsläpp som består av kolmonoxid, kväve- oxider, uttryckt som ett antaget ekvivalent förhållande mellan kvävedioxid (NO2) och kolväten enligt följande: — C1H1,85 för bensin. — C1H1,86 för diesel. — C1H2,525 för gasol. — CH4 för naturgas. ” 4. Två avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 2. 17 till 2. 21: ”2. 17 2. 18 2. 19 2. 20 2. 21 Med originalkatalysator avses en katalysator eller en katalysatorutrustning som täcks av det typgodkännande som följde med fordonet och vars typ anges i dokumenten i bilaga II till det här direktivet. Med ersättningskatalysator avses en katalysator eller katalysatorutrsustning för vilken godkännande kan erhållas enligt bilaga XIII till det här direktivet med undantag av dem som definieras i 2. 17 ovan. Med gasolutrustning och naturgas för motorfordon avses en enhet som innehåller gasolkom- ponenter och naturgas för motorfordon som är avsedd att monteras i en eller flera givna typer av motorfordon, vilken kan godkännas som en separat teknisk enhet. Med fordonsfamilj avses en grupp av fordonstyper som identifieras av ett huvudfordon enligt bilaga XII. Med motorns bränslekrav avses den typ av bränsle som normalt används till motorn enligt följande: — Bensin. — Gasol. — Naturgas. — Både bensin och gasol. — Både bensin och naturgas. — Dieselbränsle. ” 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/37 5. Avsnitt 5. 1. 2 skall ändras på följande sätt: ”5. 1. 2 Påfyllningsöppningar i bensintankar”. 6. Ett nytt avsnit med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 5. 2. 2: ”5. 2. 2 Fordon med motorer med styrd tändning som drivs med enbart gasol och naturgas skall genomgå följande prov: — Typ I (simulering av de genomsnittliga utsläppen från avgasrörets ändrör efter en kallstart). — Typ II (utsläppen av kolmonoxid vid tomgångskörning). — Typ III (utsläppen av vevhusgaser). — Typ V (den förereningsbegränsande utrustningens hållbarhet). ” 7. Två avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 5. 3. 1. 2. 1. 1 och 5. 3. 1. 2. 1. 2: ”5. 3. 1. 2. 1. 1 Fordon som drivs med gasol eller naturgas skall genomgå typ I-provet med avseende på variationer i gasolens och naturgasens sammansättning enligt beskrivningen i bilaga XII. Fordon som kan drivas antingen med bensin eller med gasol eller naturgas skall genomgå typ I-provet för båda bränsletyperna varvid provet för fordon som drivs med gasol eller naturgas måste utföras med avseende på variationer i sammansättningen av gasolen eller naturgasen enligt beskrivningen i bilaga XII. 5. 3. 1. 2. 1. 2 Oaktat kravet i punkt 5. 3. 1. 2. 1. 1 ovan betraktas fordon som kan drivas med både bensin och med ett gasformigt bränsle, där bensinsystemet är monterat endast för nödsituationer eller för start och där tanken inte rymmer mer än 15 liter bensin med avseende på typ I-provet, som fordon som kan köras endast på ett gasformigt bränsle. ” 8. Ett nytt avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 5. 3. 1. 4. 2: ”5. 3. 1. 4. 2 När testerna utförs med gasformiga bränslen skall mängden gasformiga utsläpp vara mindre än gränserna för fordon med bensinmotorer i tabellen ovan. ” 9. Två avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 5. 3. 1. 2. 1. 1 och 5. 3. 1. 2. 1. 2: ”5. 3. 2. 1. 1 Fordon som kan drivas antingen med bensin eller med gasol eller naturgas skall genomgå typ II-provet för båda bränsletyperna. 5. 3. 2. 1. 2 Oaktat kraven i punkt 5. 3. 2. 1. 1 ovan betraktas fordon som kan drivas med både bensin och med ett gasformigt bränsle, där bensinsystemet är monterat endast för nödsituationer eller för start och där tanken inte rymmer mer än 15 liter bensin med avseende på typ II-provet, som fordon som kan köras endast på ett gasformigt bränsle. ” 10. Två nya avsnitt med följande lydelse skall läggas till som 5. 3. 3. 1. 1 och 5. 3. 3. 1. 2: ”5. 3. 3. 1. 1 Fordon som kan drivas antingen med bensin eller med gasol eller naturgas skall genomgå typ III-provet endast för bensin. 5. 3. 3. 1. 2 Oaktat kraven i punkt 5. 3. 3. 1. 1 ovan betraktas fordon som kan tankas med både bensin och med ett gasformigt bränsle, där bensinsystemet är monterat endast för nödsituationer eller för start och där tanken inte rymmer mer än 15 liter bensin med avseende på typ III-provet, som fordon som kan köras endast på ett gasformigt bränsle. ” 11. Avsnitt 5. 3. 4. 1 skall ändras på följande sätt: ”5. 3. 4. 1. som har en förbränningsmotor med kompressionständning och fordonen drivs med gasol eller naturgas. 5. 3. 4. 1. 1 Fordon som kan drivas antingen med bensin eller med gasol eller naturgas skall genomgå typ IV-provet endast för bensin. ” 12. Ett nytt avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 5. 3. 5. 1: ”5. 3. 5. 1. 1 Fordon som kan drivas antingen med bensin eller med gasol eller naturgas skall genomgå typ V-provet endast för bensin. ” L 286/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 13. Ett nytt avsnitt skall införas som avsnitt 5. 3. 8: ”5. 3. 8 Godkännande av ersättningskatalysatorer. 5. 3. 8. 1 Provet skall utföras endast på ersättningskatalysatorer avsedda att monteras på EG-typgod- kända fordon som inte är utrustade med ett OBD-system enligt bilaga XIII. ” Bilaga II (informationsdokument) 14. Avsnitt 3. 2. 2 skall lyda på följande sätt: ”3. 2. 2 Bränsle: dieselolja/bensin/gasol/naturgas (1). ” 15. Två avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 3. 2. 15 och 3. 2. 16: ”3. 2. 15 Gasolbränslesystem: ja/nej (1) 3. 2. 15. 1 Godkännandenummer enligt direktiv 70/221/EEG (*): 3. 2. 15. 2 Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för gasolbränslen: 3. 2. 15. 2. 1 Tillverkare:. 3. 2. 15. 2. 2 Typ(er):. 3. 2. 15. 2. 3 Utsläpp i relation till inställningsmöjligheter:. 3. 2. 15. 3 Kompletterande dokumentation: 3. 2. 15. 3. 1 Beskrivning av katalysatorns säkerhet vid byte från bensin till naturgas och tillbaka:. 3. 2. 15. 3. 2 utjämningsslangar Systemutformning etc. ):. vakuumanslutningar anslutningar, (elektriska 3. 2. 15. 3. 3 Teckning av symbolen:. 3. 2. 16 Naturgasbränslesystem: ja/nej (1) 3. 2. 16. 1 Godkännandenummer enligt direktiv 70/221/EEG (*):. 3. 2. 16. 2 Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för naturgasbränslen: 3. 2. 16. 2. 1 Tillverkare:. 3. 2. 16. 2. 2 Typ(er):. 3. 2. 16. 2. 3 Utsläpp i relation till inställningsmöjligheter:. 3. 2. 16. 3 Ytterligare dokumentation:. 3. 2. 16. 3. 1 Beskrivning av katalysatorns säkerhet vid byte från bensin till naturgas och tillbaka:. 3. 2. 16. 3. 2 Systemutformning (elektriska anslutningar, vakuumanslutningar utjämningsslangar etc. ):. 3. 2. 16. 3. 3 Teckning av symbolen:. (1) Stryk det ej tillämpliga. (*) när direktivet ändras för att täcka tankar avsedda för gasformiga bränslen. ” 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/39 Bilaga III (typ I-prov) 16. Avsnitt 1 skall lyda på följande sätt: ”1. Inledning Denna bilaga beskriver tillvägagångssättet för typ I-provet, vilket definieras i punkt 5. 3. 1 i bilaga I. När det referensbränsle som skall användas utgörs av gasol eller naturgas skall dessutom bestämmelserna i bilaga XII tillämpas. ” 17. Ett nytt avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 3. 2. 1: ”3. 2. 1 Fordon som drivs antingen med bensin eller med gasol eller naturgas skall provas i enlighet med bilaga XII med lämpligt referensbränsle eller referensbränslen enligt definitionen bilaga IX a. ” 18. Ett avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 5. 3. 1. 1: ”5. 3. 1. 1 För fordon med motorer med styrd tändning som drivs med gasol eller naturgas eller om de är utrustade så att de antingen kan drivas med bensin eller med gasol eller naturgas gäller att fordonen skall iordningställas mellan provet med det första gasformiga referensbränslet och det andra gasformiga referensbränslet innan provet med det andra gasformiga referensbränslet påbörjas. Detta iordningställande görs med det andra referensbränslet genom att man kör en iordningställandeserie, som består av en del ett (stadskörning) och två gånger del två (lands- vägskörning) av den provserie som beskrivs i tillägg 1 till den här bilagan. På tillverkarens begäran och efter överenskommelse med den tekniska tjänsten kan detta iordningställande förlängas. Dynamometerinställningen skall vara den som anges i punkt 5. 1 och 5. 2 i den här bilagan. ” 19. Ett avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 6. 2. 3: ”6. 2. 3 Om gasol och naturgas används som bränsle är det tillåtet att motorn startas med bensin och slås över till gasol och naturgas efter en förutbestämd tidsperiod som inte kan ändras av föraren. ” 20. Avsnitt 8. 2 skall ändras på följande sätt: ”När det gäller kolmonoxid (CO): d = 1,25 g/l När det gäller kolväten: för bensin (CH1,85) för diesel (CH1,86) för gasol (CH2,525) för naturgas (CH4) När det gäller kväveoxid (NO2): d = 0,619 g/l d = 0,619 g/l d = 0,649 g/l d = 0,714 g/l d = 2,05 g/l”. 21. I avsnitt 5. 1. 1. 2. 8 i tillägg 3 till bilaga III skall definitionen av faktorn KR och tabellen ändras på följande sätt: — ”. KR = temperaturkorrigeringsfaktorn för det uppmätta rullmotståndet motsvarar: 8,64 x 10-3/(cid:190)C. eller tillverkarens korrigeringsfaktor som godkänts av myndigheten. ” — ”. och för varje hastighet visas koefficienterna a och b i följande tabell: V (km/h) a 20 40 60 80 100 120 7,24 × 10-5 1,59 × 10-4 1,96 × 10-4 1,85 × 10-4 1,63 × 10-4 1,57 × 10-4 b 0,82 0,54 0,33 0,23 0,18 0,14” L 286/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 22. Avsnitt 3. 1. 3. 5. 2 i tillägg 5 till bilaga III skall ändras på följande sätt: ”3. 1. 3. 5. 2. mindre än 3 % av volymen för bensin och diesel, mindre än 2,2 % av volymen för gasol och mindre än 1,5 % av volymen för naturgas. ” 23. Avsnitt 2. 3 i tillägg 6 till bilaga III skall ändras på följande sätt: ”2. 3. — metan och renad luft 1,00 < Rf < 1,15 eller 1,00 < Rf < 1,05 för fordon som drivs med naturgas. ” 24. Avsnitt 1. 3 i tillägg 8 till bilaga III skall lyda på följande sätt: ”. Förtunningsfaktorn beräknas på följande sätt: 13,4 Cco2 +(CHC+Cco) 10-4 för bensin och diesel (5a) 11,9 Cco2 +(CHC+Cco) 10-4 för gasol (5b) 9,5 Cco2 +(CHC+Cco) 10-4 för naturgas (5c) FF = FF = FF =. ” 25. I punkt 1. 5. 2. 3 i tillägg 8 till bilaga III skall värdet fört QHC ändras på följande sätt: ”QHC = 0,619 när det gäller bensin eller diesel QHC = 0,649 när det gäller gasol QHC = 0,714 när det gäller naturgas”. Bilaga IV (typ II-prov) 26. Ett nytt avsnitt med följande lydelse skall läggas till som avsnitt 2. 2. 1: ”2. 2. 1 Fordon som drivs med antingen bensin eller med gasol eller naturgas skall provas med de(t) referensbränsle(n) som används till typ I-provet. ” Bilaga VII (typ V-prov) 27. Avsnitt 3 skall ha följande lydelse: ”3. BRÄNSLE Hållbarhetsprovet utförs med ett lämpligt kommersiellt tillgängligt bränsle. ” 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/41 Bilaga IX a 28. En ny bilaga med följande lydelse skall läggas till som bilaga IX a: SPECIFIKATIONER FÖR GASFORMIGA REFERENSBRÄNSLEN ”BILAGA IX a 1. Tekniska data för gasolreferensbränslen Sammansättning C3 C4 :C3,;C4 Olefiner % vol % vol % vol % vol % vol Indunstningsåterstod ppm Vatteninnehåll Bränsle A Bränsle B Provmetod ISO 7941 30 5 2 balans 85 52 balans max 2 % max 2 % 9 5 3 max 50 inget 12 5 3 max 50 inget NFM 41-015 visuell inspektion Svavelinnehåll ppm-vikt (*) max 50 max 50 EN 24260 Vätesulfid inget Korrosiv inverkan på koppar gradering klass 1 inget klass 1 Lukt karakteristisk karakteristisk Minsta oktantal (MON) min 89 min 89 ISO 625 1 (**) EN 589 bilaga B (*) Värdet skall fastställas under normala omständigheter (293,2 K (20 (cid:190)C) och 101,3 kPa). (**) Denna metod kan inte visa närvaron av korrosiva material på ett riktigt sätt om provet innehåller korrosionshäm- mande medel eller andra kemikalier som minskar kopparprovremsans korrosivitet. Med anledning av detta är det förbjudet att tillsätta sådana föreningar om det sker med enda avsikt att påverka provet. 2. Tekniska data för naturgasreferensbränslen Referensbränsle G20 Egenskaper Måttenhet Basvärden Gränsvärden Testmetod Min. Max. mol-% 100 — 99 — 100 1 ISO 6974 Sammansättning: Metan Balans [Inerta gaser + C2/C2+] N2 Svavelhalt mg/m3 (*) — — 50 ISO 6326-5 L 286/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 Referensbränsle G25 Egenskaper Måttenhet Basvärde Gränsvärden Testmetod Sammansättning: Metan Balans [Inerta gaser + C2/C2+] N2 mol-% Svavelhalt mg/m3 (*) 86 — 14 — Min. Max. 84 — 12 — 88 1 16 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (*) Bestäms vid standardförhållandena (293,2 K (20 (cid:190)C) och 101,3 kPa). Wobbetalet är förhållandet mellan värmevärdet för gasen per volymenhet och kvadratroten av dess relativa densitet under samma referensförhållanden: Wobbetal = Hgas q aire / q gas där Hgas = värmevärdet för bränslet uttryckt i MJ/m3 vid 0(cid:190)C q luft = luftens densitet vid 0(cid:190)C q gas = bränslets densitet vid 0(cid:190)C Wobbetalet sägs vara brutto eller netto beroende på om brutto- eller nettovärmevärdet används. ” Bilaga IX 29. Ett nytt avsnitt skall läggas till tillägget till bilaga IX som avsnitt 1. 8. 1. ”1. 8. 1 När det gäller fordon som tankas med gasol eller naturgas: 1. 8. 1. 1 Upprepa tabellen för alla gasol- eller naturgasreferensgaser och visa om resultaten är uppmätta eller beräknade. När det gäller fordon som är konstruerade för att drivas antingen med bensin eller med gasol eller naturgas: Upprepa för bensin och alla gasol- eller naturgasreferensgaser. 1. 8. 1. 2 Godkännandenummer för huvudfordonet om det ingår i en fordonsfamilj. 1. 8. 1. 3 Fordonsflamiljens förhållanden f mellan utsläppsresultaten för varje förorenande ämne när det gäller gasformigt bränsle. ” Bilaga XII 30. En ny bilaga med följande lydelse skall läggas till som bilaga XII: EG-TYPGODKÄNNANDE AV FORDON SOM DRIVS MED GASOL ELLER NATURGAS MED AVSEENDE PÅ FORDONETS UTSLÄPP AV AVGASER ”BILAGA XII 1. INLEDNING I denna bilaga ges en beskrivning av de särskilda krav som gäller för godkännande av fordon som drivs med gasol eller naturgas, fordon som antingen kan drivas med bensin eller med gasol eller naturgas eller fordon som kan köras på antingen blyfri bensin eller gasol eller naturgas. Beskriv- ningen avser prov med gasol eller naturgas. 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/43 När det gäller gasol och naturgas finns det en stor mängd olika bränslesammansättningar på marknaden, vilket kräver att bränslesystement kan anpassa sig efter dessa olika sammansättningar. För att visa att fordonet har denna förmåga måste fordonet genomgå typ I-provet för två vitt skilda referensbränslen och därvid visa bränslesystemets förmåga till självanpassning. Så snart bränslesy- stemets förmåga till självanpassning på ett fordon har visats kan detta fordon betraktas som huvudfordon i en fordonsfamilj. Fordon som uppfyller kraven för medlemmar i denna fordonsfa- milj behöver endast provas med ett bränsle, under förutsättning att de är utrustade med samma bränslesystem. 2. DEFINITIONER I denna bilaga gäller följande: 2. 1 2. 2 Med ett huvudfordon avses ett fordon som har valts ut att fungera som det fordon på vilket ett bränslesystems förmåga till självanpassning skall visas och till vilket övriga medlemmar i fordons- familjen sedan skall hänvisa. Det går att ha mer än ett huvudfordon i en familj. Som medlem i en fordonsfamilj betraktas ett fordon som delar följande viktiga karaktärsdrag med sitt (sina) huvudfordon: 2. 2. 1 a) Det skall vara tillverkat av samma fordonstillverkare. b) Det skall vara underkastat samma gränser för avgasutsläpp. c) Om gasbränslesystemet är av avgörande betydelse för hela motorn gäller att det skall ha en verifierad effekt mellan 0,7 och 1,15 gånger den effekt som motorn i huvudfordonet har. Om gasbränslesystemet har en individuell mätning för varje cylinder gäller att det skall ha en verifierad effekt per cylinder som är mellan 0,7 och 1,15 gånger den effekt som motorn i huvudfordonet har. d) Om det är utrustat med ett katalysatorsystem skall detta ha samma typ av katalysator dvs. 3-vägs, oxidation eller deNOx. e) Det skall ha ett gasbränslesystem (inklusive tryckregulator) från samma tillverklare och av induktion, ånginsprutning (enkelpunkts, flerpunkts), vätskeinsprutning (enkel- samma typ: punkts, flerpunkts) f) Gasbränslesystemet skall styras av en elektronisk kontrollenhet av samma typ och ha samma tekniska specifikationer och dessutom skall programvaruprinciperna och styrningsstrategin vara desamma. 2. 2. 2 Med avseende på krav c gäller följande: Om en demonstration visar att två gasdrivna fordon skulle kunna vara medlemmar i samma fordonsfamilj med undantag av deras verifierade effekt, P1 respektive P2 (P1 < P2), och båda testas som om de vore huvudfordon anses familjeförhållandet gälla för fordon med en verifierad effekt mellan 0,7*P1 och 1,15*P2. 3. BEVILJANDE AV ETT EG-TYPGODKÄNNANDE EG-typgodkännande skall beviljas under förutsättning att följande krav uppfylls: 3. 1 Godkännande av avgasutsläpp för ett huvudfordon: Huvudfordonet skall visa sin förmåga att anpassa sig till alla typer av bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. När det gäller gasol finns det variationer beträffande C3/C4-sammansättningen. När det gäller naturgas förekommer det generellt två typer av bränslen; bränslen med höga värmevärden (H-gas) och bränslen med låga värmevärden (L-gas). Det finns dock en betydande spridning inom båda områdena och bränslena skiljer sig dessutom på ett avgörande sätt vad gäller Wobbetal. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. 3. 1. 1 Huvudfordonet (-fordonen) skall genomgå typ I-provet med två extrema referensbränslen enligt bilaga IX a. L 286/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 3. 1. 1. 1 Om byte från ett bränsle till ett annat i praktiken utförs med hjälp av en strömbrytare skall denna strömbrytare inte användas under typgodkännandet. I så fall kan den iordningställandeserie som nämns i punk 5. 3. 1 i bilaga III utvidgas på tillverka- rens begäran och med den tekniska tjänstens samförstånd. Fordonet (fordonen) anses överensstämma om det (de) klarar utsläppsgränserna vid användning av båda referensbränslena. Förhållandet r mellan utsläppsresultaten skall fastställs för varje förorenande ämne i enlighet med följande: 3. 1. 2 3. 1. 3 r = {utsläppsresultat för det ena referensbränsletﬁ {utsläppsresultat för det andra referensbränsletﬁ 3. 2 Godkännande av avgasutsläppen för en medlem i fordonsfamiljen: En medlem i fordonsfamiljen skall genomgå ett typ I-prov med ett referensbränsle. Detta referensbränsle kan vara ett av de båda referensbränslena. Fordonet anses överensstämma om följande krav uppfylls: 3. 2. 1 Fordonet skall överensstämma med den definition av en familjemedlem som ges i punkt 2. 2 ovan. 3. 2. 2 Provresultatet för varje förorenande ämne skall multipliceras med sin faktor r (se punkt 3. 1. 3 ovan) om r är större än 1,0. Om r är mindre är 1,0 räknas dess värde som 1,0. Resultaten av dessa multiplikationer skall anses vara det slutliga utsläppsresultatet. På tillverkarens begäran kan typ I-provet genomföras med referensbränsle 2 eller med båda referensbränslena för att en korrigering inte skall behöva göras. 3. 2. 3 Fordonet skall följa de utsläppsgränser som gäller för den kategori som är relevant både för uppmätta och beräknade utsläpp. 4. 4. 1 ALLMÄNNA VILLKOR Prov av produktionsöverensstämmelsen kan genomföras med ett kommersiellt bränsle där förhål- landet mellan C3/C4 ligger mellan de värden som är aktuella för referensbränslena, när det gäller gasol, eller med sådana bränslen där Wobbetalet ligger mellan referensbränslenas extremnivåer, när det gäller naturgas. I så fall är det nödvändigt att det finns en bränsleanalys. ” Bilaga XIII 31. En ny bilaga med följande lydelse skall läggas till som bilaga XIII: EG-TYPGODKÄNNANDE AV ERSÄTTNINGSKATALYSATORER SOM SEPARATA TEKNISKA ENHETER ”BILAGA XIII 1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE Denna bilaga gäller EG-typgodkännande, som separata tekniska enheter enligt artikel 4. 1 d i direktiv 70/156/EEG, av katalysatorer avsedda att monteras som ersättningsdelar (1) i en eller fler typer av motorfordon av kategorin M1 och N1 (2). 2. DEFINITIONER I denna bilaga gäller följande: 2. 1 Originalkatalysator, se avsnitt 2. 17 i bilaga I. (1) Denna bilaga gäller inte för ersättningskatalysatorer avsedda att monteras i fordon av kategorin M1 och N1 som är utrustade med ett OBD-system. (2) Enligt definitionen i bilaga II A i direktiv 70/156/EEG. 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/45 2. 2 Ersättningskatalysator, se avsnitt 2. 18 i bilaga I. 2. 3 Med Typ av katalysator avses katalysatorer vilka inte skiljer sig åt i väsentliga avseenden som: 2. 3. 1 Antal belagda grundstommar, struktur och material. 2. 3. 2 Typ av katalytisk aktivitet (oxidering, trevägs. ). 2. 3. 3 Volum, förhållande mellan frontytan och längden på grundstommarna. 2. 3. 4 Innehåll av katalysatormaterial. 2. 3. 5 Förhållandet mellan olika katalysatormaterial. 2. 3. 6 Celltäthet. 2. 3. 7 Dimensioner och form. 2. 3. 8 Termiskt skydd. 2. 4 Fordonstyp, se avsnitt 2. 1 i bilaga I. 2. 5 Med godkännande av en ersättningskatalysator avses godkännandet av en katalysator som är avsedd att monteras som en ersättningsdel i en eller flera specifika fordonstyper med avseende på en begränsning av utsläppen av förorenande ämnen, ljudnivån och effekten på fordonens prestanda. 3. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE 3. 1 En ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3. 4 i direktiv 70/156/EEG för en typ av ersättningskatalysator skall lämnas av tillverkaren. 3. 2 En mall för informationsdokumentet finns i tillägg 1 till den här bilagan. 3. 3 Sökanden måste förse den tekniska tjänst som är ansvarig för genomförandet av typgodkännande- provet med följande: 3. 3. 1 (Ett) fordon av en typ som är godkänd enligt direktiv 70/220/EEG och är utrustat (utrustade) med en ny originalkatalysator. Detta (dessa) fordon skall väljas ut av sökanden i samförstånd med den tekniska tjänsten. Det (de) skall uppfylla kraven i avsnitt 3 i bilaga III till det här direktivet. (-fordonen) Provfordonet får inte ha några defekter i utsläppskontrollsystemet. Kraftigt slitna utsläppsrelaterade originaldelar eller delar med felaktig funktion som är utsläppsrelaterade skall repareras eller bytas ut. Provfordonet (-fordonen) skall vara riktigt avstämt (avstämda) och inställt (inställda) enligt tillverkarens specifikationer innan provet genomförs. 3. 3. 2 Ett exemplar av denna typ av ersättningskatalysator. Detta exemplar skall ha en tydligt läsbar och outplånlig märkning med sökandens handelsbeteckning eller varumärke. 4. BEVILJANDE AV ETT EG-TYPGODKÄNNANDE 4. 1 Om de relevanta kraven är uppfyllda skall ett EG-typgodkännande enligt artikel 4. 3 i direktiv 70/156/EEG beviljas. 4. 2 En mall för intyg om EG-typgodkännande finns i tillägg 2 till denna bilaga. 4. 3 Ett godkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje typ av ersättningskatalysator som godkänts. Samma medlemsstat skall inte ge samma nummer till en annan ersättningskatalysator. Samma typgodkännandenummer kan täcka användningen av den aktuella typen av ersättningskatalysatorer i ett antal olika fordonstyper. 5. EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKNING 5. 1 Varje ersättningskatalysator som överensstämmer med typgodkännandet som en separat teknisk enhet enligt det här direktivet skall vara bära ett EG-typgodkännandemärke. L 286/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 5. 2 Detta märke skall bestå av en rektangel som omger bokstaven e följd av det nummer eller de bokstäver som betecknar den medlemsstat som beviljat EG-typgodkännandet: för Tyskland för Frankrike för Italien för Nederländerna för Sverige för Belgien för Spanien 1 2 3 4 5 6 9 11 för Förenade kungariket för Österrike för Luxemburg för Finland för Danmark för Portugal för Grekland 12 13 17 18 21 23 IRL för Irland I närheten av rektangeln måste också det basgodkännandenummer anges som anges i grupp 4 av det typgodkännandenummer som avses i bilaga VII till direktiv 70/156/EEG föregånget av de två siffror som anger den senaste större tekniska ändringen av direktiv 70/220/EEG den dag EG- typgodkännandet för den aktuella komponenten beviljades. I det här direktivet är ordningsnumret 00. 5. 3 Det godkännandemärke som anges i avsnitt 5. 2 ovan skall vara tydligt läsbart och outplånligt. 5. 4 Tillägg 3 till den här bilagan ger exempel på hur det ovan angivna godkännandemärket och de ovan angivna godkännandeuppgifterna kan anordnas. 6. KRAV 6. 1 Allmänna krav 6. 1. 1 Ersättningskatalysatorn skall utformas, konstrueras och kunna monteras på ett sådant sätt att fordonet uppfyller bestämmelserna i det direktiv som det ursprungligen omfattades av och att det gör detta på ett sådant sätt att de förorenande utsläppen begränsas effektivt under fordonets normala livslängd under normala driftsförhållanden. 6. 1. 2 Installationen av ersättningskatalysatorn skall göras på exakt samma plats där originalkatalysatorn var placerad och syresondens (-sondernas) placering på avgassystemet skall, i förekommande fall, inte ändras. 6. 1. 3 Om originalkatalysatorn var försedd med termoskydd skall ersättningskatalysatorn vara försedd med samma skydd. 6. 1. 4 Ersättningskatalysatorn skall vara hållbar, dvs. utformad, konstruerad och kunna monteras så att ett rimligt motstånd mot sådan korrosion och oxidation som den utsätts för uppnås, med hänsyn tagen till de förhållanden under vilka fordonet används. 6. 2 Krav beträffande utsläpp Fordonet (fordonen) som anges i avsnitt 3. 3. 1 i den här bilagan som är utrustade med en ersättning- skatalysator för vilken godkännande söks skall genomgå ett typ I-prov under de förhållanden som beskrivs i motsvarande bilaga till det här direktivet för att jämföra dess prestanda med originalkata- lysatorn enligt det förfarande som beskrivs nedan. 6. 2. 1 Fastställande av en utgångspunkt för jämförelsen Fordonet (fordonen) skall utrustas med en ny originalkatalysator (se avsnitt 3. 3. 1) som skall köras in med tolv extra stadsserier (typ I-provet del 2). Efter detta iordningställande skall fordonet (fordonen) förvaras i ett rum där temperaturen håller sig relativt konstant mellan 293 och 303 K (20 och 30 (cid:190)C). Detta iordningsställande skall genomföras under åtminstone sex timmar och fortsätta tills motoroljans och kylvätskans temperatur är densamma som rummets temperatur 5 2 K. Därefter skall tre typ I-prov genomföras. 6. 2. 2 Förbränningsgasprov med ersättningskatalysatorn. Provfordonets (-fordonens) originalkatalysator(er) skall bytas ut mot ersättningskatalysatorn (-kataly- satorerna) (se avsnitt 3. 3. 2) som skall köras in med tolv extra stadsserier (typ I-provet del 2). 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/47 Efter detta iordningsställande skall fordonet (fordonen) förvaras i ett rum där temperaturen håller sig relativt konstant mellan 293 och 303 K (20 och 30 (cid:190)C). Detta iordningsställande skall genomföras under åtminstone sex timmar och fortsätta tills motoroljans och kylvätskans temperatur är densamma som rummets temperatur 5 2 K. Därefter skall tre typ I-prov genomföras. 6. 2. 3 Utvärdering av utsläppen av förorenande ämnen från fordon som är utrustade med ersättningskata- lysatorer. Provfordonet (-fordonen) med originalkatalysatorn (-katalysatorerna) skall klara gränsvärdena i typgodkännandet inklusive, i förekommande fall, de försämringsfaktorer som tillämpades vid fordo- nets (fordonens) typgodkännande. Kraven beträffande utsläpp för fordon utrustat utrustade) med ersättningskatalysator skall anses vara uppfyllda om resultaten för vart och ett av de förorenande ämnena (CO, HC+NOx och partiklar) uppfyller följande villkor: M@ 0,85 S+0,4 G (1) M@ G (2) där M är medelvärdet för utsläppen av ett förorenande ämne (CO eller partiklar) eller summan av två förorenande ämnen (HC+NOx) som erhålls från de tre typ I-proven med ersättningskatalysa- torn. S är medelvärdet för utsläppen av ett förorenande ämne (CO eller partiklar) eller summan av två förorenande ämnen HC+NOx) som erhålls från de tre typ I-proven med originalkatalysatorn. G är gränsvärdet för utsläppen av ett förorenande ämne (CO eller partiklar) eller summan av två förorenande ämnen (HC + NOx) enligt fordonets typgodkännande dividerat med, i förekom- mande fall, de försämringsfaktorer som fastställs enligt avsnitt 6. 4 nedan. Om godkännande söks för olika fordonstyper från samma biltillverkare och under förutsättning att dessa olika fordonstyper är utrustade med samma typ av originalkatalysator kan typ I-proven begränsas till minst två fordon som väljs i samförstånd med den tekniska tjänst som är ansvarig för godkännandet. 6. 3 Krav beträffande ljud och avgasmottryck Ersättningskatalysatorn skall uppfylla de tekniska kraven i bilaga II till direktiv 70/157/EEG. 6. 4 Hållbarhetskrav Ersättningskatalysatorn skall uppfylla kraven i avsnitt 5. 3. 5 i bilaga I till det här direktivet, dvs. typ V-prov eller försämringsfaktorer i följande tabell över provresultaten i typ I-proven. Motorkategori Styrd tändning Kompressionständning Tabell XIII. 6. 4 Försämringsfaktorer HC +NOx Partiklar 1,2 1,0 — 1,2 CO 1,2 1,1 7. ÄNDRING AV TYPEN OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN När det gäller ändringar av den typ som godkänts enligt det här direktivet gäller bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG. L 286/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 8. 8. 1 PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE Åtgärder skall vidtagas för att garantera produktionsöverensstämmelse enligt de bestämmelser som fastställs i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG. 8. 2 Särskilda bestämmelser 8. 2. 1 De kontroller som nämns i avsnitt 2. 2 i bilaga X till direktiv 70/156/EEG skall inkludera överens- stämmelse med de karakteristika som definieras i avsnitt 2. 3 i den här bilagan. 8. 2. 2 För tillämpningen av avsnitt 2. 4. 4 i bilaga X till direktiv 70/156/EEG kan de prov som beskrivs i avsnitt 6. 2 i den här bilagan (krav beträffande utsläpp) utföras. I så fall kan innehavaren av godkännandet alternativt be om att få använda den ersättningskatalysator som användes under typgodkännandeproven (eller ett annat exemplar som bevisligen överensstämmer med den godkända typen) som utgångspunkt för jämförelsen i stället för den katalysator som ingick i originalutrustningen. De utsläppsvärden som mäts upp på det exemplar som kontrolleras får då i genomsnitt inte överstiga mätvärdena för det exemplar som används som referens med mer än 15 %. 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/49 Informationsdokument nr. beträffande EG-typgodkännande av ersättningskatalysatorer (direktiv 70/220/EEG senast ändrat genom direktiv. ) Tillägg 1 Följande information skall, i förekommande fall, bifogas i tre exemplar och omfatta en innehållsförteck- ning. Ritningar som bifogas måste vara i en lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade och i A4-format eller vikas till det formatet. Fotografier måste, i förekommande fall, vara tillräckligt detaljerade. Om systemet, komponenter eller separata tekniska enheter har elektronisk styrning måste information om deras prestanda bifogas. 0. ALLMÄNT 0. 1 Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):. 0. 2 Typ:. 0. 5 Tillverkarens namn och adress:. 0. 7 I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgodkännandemärket samt fastsättningsmetod:. 0. 8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):. 1. BESKRIVNING AV APPARATEN 1. 1 Ersättningskatalysatorns fabrikat och typ:. 1. 2 Ritningar över ersättningskatalysatorn som framför allt visar alla de karakteristika som nämns i avsnitt 2. 3 i den här bilagan:. 1. 3 Beskrivning av de(n) fordonstyp(er) som ersättningskatalysatorn är avsedd för:. 1. 3. 1 Nummer och/eller symbol(er) som betecknar motorn och fordonstypen (-typerna):. 1. 4 Beskrivning och ritningar som visar ersättningskatalysatorns placering i förhållande till motorns avgassystem:. L 286/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 Tillägg 2 Mall (Maximalt format: A4 [210 mm × 297 mm]) INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE MYNDIGHETENS STÄMPEL Meddelande om: — typgodkännande (1) — utvidgat typgodkännande (1) — vägrat typgodkännande (1) — återkallat typgodkännande (1) för en fordonstyp/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv. , senast ändrat genom direktiv. Typgodkännandenummer:. Orsak till utvidgning:. AVSNITT I 0. 1 0. 2 0. 3 Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):. Typ:. Typidentifikationsmärkning om sådan finns på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten (1) (2):. 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 7 Fordonskategori (1) (3):. Tillverkarens namn och adress:. I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgodkännandemärket samt fastsättningsmetod:. 0. 8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):. (1) Stryk det ej tillämpliga. (2) Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av typen av fordon, komponent eller separat teknisk enhet som omfattas av detta intyg om typgodkännande skall dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (t. ex. ABC??123??). (3) Enligt definitionen i bilaga II A i direktiv 70/156/EEG. 23. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/51 Eventuell övrig information: se tillägg AVSNITT II Teknisk tjänst som ansvarar för provningarna:. Provrapportens datum:. Provrapportens nummer:. Eventuella anmärkningar: se tillägg Plats:. Datum:. Underskrift:. En förteckning över de informationshandlingar som har lämnats till godkännandemyndigheten bifogas. Materialet kan erhållas på begäran. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Tillägg till intyg om EG-typgodkännande nr. avseende typgodkännande som separat teknisk enhet för ersättningskatalysatorer för motorfordon enligt direktiv 70/220/EEG, senast ändrat genom direktiv. 1. 1. 1 1. 2 1. 3 5. Övrig information Ersättningskatalysatorns fabrikat och typ:. Fordonstyp(er) för vilken (vilka) denna typ av katalysator är godkänd som ersättningsdel:. Typ(er) av fordon i vilken (vilka) ersättningskatalysatorn har testats:. Anmärkningar:. L 286/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 98 Tillägg 3 Mall för EG-typgodkännandemärkning (Se avsnitt 5. 2 i den här bilagan) a ‡ 8 mm Godkännandemärket ovan visar, om det är fäst på en komponent till en ersättningskatalysator, att den aktuella typen har godkänts i Frankrike (e2) enligt det här direktivet. De första två siffrorna i godkännan- denumret (00) hänvisar till det ordningsnummer som tilldelats de senaste ändringarna som gjorts i direktiv 70/220/EEG. De följande fyra siffrorna (1234) är det basgodkännandenummer som tilldelats den aktuella ersättningskatalysatorn av godkännandemyndigheten. ”


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2121/98 tat-2 ta' Ottubru 1998 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 684/92 u (KE) Nru 12/98 fir-rigward ta' dokumenti għall-ġarr tal-passiġġieri bil-kowċ u bix-xarabankTest b'relevanza għaż-ŻEE.

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
international road transport
transport licence
vehicle documents

formats: html pdf print

text: 142 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 31998R2121 L 268/10 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 3. 10. 1998 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 2121/98 tat-2 ta' Ottubru 1998 li jistabbilixxi regoli dettaljati ghall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 684/92 u (KE) Nru 12/98 fir-rigward ta' dokumenti ghall-garr tal-passiggieri bil-kowc u bix-xarabank (test b'rilevanza ghaż-ŻEE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi pea, il-Komunità Ewro- Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 684/92 tas-16 ta' Marzu 1992 dwar ir-regoli komuni ghall-garr inter- nazzjonali tal-passiggieri bil-kowc u bix-xarabank (1), kif emen- (KE) Nru 11/98 (2) u b'mod partikolari dat bir-Regolament l-punt 3. 4 ta' l-Artikolu 2 u l-Artikoli 5(4), 6(2), 11(5) u 13(3) tieghu, (KE) Nru 12/98 Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill tal-11 ta' Dicembru 1997 li jistabilixxi l-kondizzjonijiet li taht- hom garriera mhux residenti jistghu jhaddmu servizzi nazzjo- nali ta' trasport fit-toroq fi Stat Membru (3), u b'mod partiko- lari l-Artikoli 6(2) u (3) u (7) tieghu, Wara li kkunsidrat il-kumitat stabbilit bl-Artikolu 10 tar-Rego- lament (KE) Nru 12/98, (1) (2) (3) (4) (5) l-Artikolu 4(4) Billi tar-Regolament Nru 684/92 jip- provdi li s-servizzi regolari u certi servizzi specjali rego- lari ghandhom ikunu suggetti ghal awtorizzazzjoni. Billi l-Artikolu 11(1) ta' dak ir-Regolament jghid li ser- vizzi okkażjonali ghandhom filwaqt li jitwettqu jkunu koperti minn formola tal-vjagg. Billi l-Artikolu 13(1) ta' dan ir-Regolament jipprovdi li l-hidmiet tat-trasport bi spejjeż propji ghandhom ikunu suggetti ghal sistema ta' certifikati. Billi ghandhom jigu stabbiliti wkoll regoli li jirregolaw l-użu tal-formola tal-vjagg imsemmija fl-Artikolu 11 ta' dak ir-Regolament u l-mezz ta' komunikazzjoni ma' tal-garriera li l-Istati Membri koncernati, jaghmlu dawk is-servizzi u l-waqfiet waqt il-vjagg. l-ismijiet ta' l-Kumissjoni addottat Billi (KEE) Nru 1839/92 ta' l-1 ta' Lulju 1992 li jistabilixxi regoli dettal- jati ghall-applikazzjoni tal-Kunsill Nru tar-Regolament ir-Regolament id-dokumenti ghall-garr internazzjonali 684/92 dwar tal-passiggieri (4), kif l-ahhar emendat bl-Att ta' Adeżjoni ta' l-Awstrija, l-Finlandja u l-Isvezja; billi dak ir-Regola- ment gie emendat bir-Regolament (KEE) Nru 2944/ 93 (5) biex jigu standardizzati, ghal ragunijiet ta' sempli- cità, id-dokumenti ta' kontroll ghal servizzi mekkuk bl- akkomodazzjoni u ghal servizzi okkażjonali. Billi r-Regolament (KE) Nru 11/98 abolixxa l-kuncett tas- servizz mekkuk u ssimplifika d-definizzjoni ta' servizzi okkażjonali billi abolixxa l-koncett ta' servizzi okkażjo- nali residwi. Billi huwa mehtieg li tigi standardizzata, ghal ragunijiet ta' semplicità, il-formola tal-vjagg ghas-servizzi okkażjo- nali internazzjonali u ghas-servizzi okkażjonali fil-forma ta' kabotagg kif provdut fir-Regolament (KE) Nru 12/98. Billi l-formola tal-vjagg użata bhala dokument ta' kon- troll fl-istruttura tas-servizzi regolari specjali fil-forma ta' kabotagg ghandha tkun mimlija fil-forma ta' dikjaraz- zjoni mensili. ta' trasparenza u semplicità, Billi, ghal ragunijiet id- dokumenti abbozz kollha stabbiliti bir-Regolament (KEE) Nru 1839/92 ghandhom jigu adattati ghall-istrutttura regolatorja l-gdida applikabbli ghas-servizzi internazzjo- nali bil-kowc u bix-xarabank u dak ir-Regolament ghandu jigi sostitwit bir-Regolament preżenti. (6) (7) (8) (9) (10) Billi l-Istati Membri jehtiegu ż-żmien biex jistampaw u jqassmu d-dokumenti l-godda. (11) fil-frattemp il-garriera ghandhom ikunu jistghu Billi jkomplu jużaw id-dokumenti li ghalihom hemm provdut bir-Regolament (KEE) Nru 1839/92 u r-Regolament tal- Kunsill (KEE) Nru 2454/92 (6), emendati bix-xieraq fejn mehtieg sabiex jaghtu kas tar-Regolamenti (KEE) Nru 684/2 u (KE) Nru 12/98, (1) GU L 74, ta' l-20. 3. 1992. p. 1. (2) GU L 4, tat-8. 1. 1998. p. 1. (3) GU L 4, tat-8. 1. 1998. p. 10. (4) GU L 187, tas-7. 7. 1992. p. 5. (5) GU L 266, tas-27. 10. 1998. p. 2. (6) GU L 251, tad-29. 8. 1992. p. 1. 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 143 ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: IL-KAPITOLU 1 ID-DOKUMENT TAL-KONTROLL – IL-FORMOLA TAL-VJAGG L-Artikolu 1 Id-dokument ta' kontroll - il-formola tal-vjagg ghas-ser- l-Artikolu 2 tar- l- 1. vizzi okkażjonali msemmija fil-punt 3. 1 ta' Regolament abbozz fl-Anness 1 ta' dan ir-Regolament. (KEE) Nru 684/92 ghandu jikkonforma ma' Id-dokument tal-kontroll - il-formola tal-vjagg ghas-ser- 2. vizzi okkażjonali msemmija fil-punt 3 ta' l-Artikolu 2 tar-Rego- lament (KEE) Nru 12/92 ghandu jikkonforma ma' l-abbozz fl- Anness 1 ta' dan ir-Regolament. Il-formoli tal-vjagg ghandhom ikunu f'kotba ta' 25 for- 3. mola, duplikati, u distakkabbli. Kull ktieb ghandu jkollu numru. Il-formoli ghandhom ikunu ukoll numerati mill-1 sal 25. Il- qoxra tal-ktieb ghandha tikkonforma ma' l-abbozz fl-Anness II ta' dan ir-Regolament. L-Istati Membri ghandhom jiehdu l- miżuri kollha mehtiega biex jaddattaw dawn il-htigiet ma' l- ipprocessar kompjuterizzat tal-formoli tal-vjagg. L-Artikolu 2 Il-ktieb li ghalih hemm provdut fl-Artikolu 1(3) ghandu 1. jinhareg f'isem il-garrier; dan ma jistax jigi trasferit Il-formola tal-vjagg ghandha tigi mimlija b'mod li tinqara 2. b'ittri li ma jithassrux, b'sistema duplici, jew mill-garrier jew mis-sewwieq ghal kull vjagg qabel it-tluq. Din ghandha tkun valida ghall-vjagg kollu kemm hu. Il-kopja ta' fuq tal-formola tal-vjagg ghandha tinżamm 3. fuq il-veikolu matul il-vjagg kollu li ghalih tkun tirriferixxi. Il- kopja ghandha tinżamm fil-bażi tal-kumpannija. Il-garrier ghandu jkun responsabbli milli 4. moli tal-vjagg. jżomm il-for- L-Artikolu 3 Fil-każ ta' servizz internazzjonali okkażjonali pprovdut minn grupp ta' garriera li jkunu jagixxu f'isem ta' l-istess kuntrattur, u li jistghu jinkludu l-vjaggaturi li jkunu sejrin jaqbdu konness- joni waqt il-vjagg ma' garrier differenti ta' l-istess grupp, l-ori- ginal tal-formola tal-vjagg ghandha tinżamm fuq il-veikolu li jkun qieghed jaghmel is-servizz. Kopja tal-formola tal-vjagg ghandha tinżamm fil-bażi ta' kull garrier. L-Artikolu 4 Il-kopji tal-formoli jkunu gew użati bhala tal-vjagg li 1. dokument ta' kontroll ghal servizzi okkażjonali fil-forma ta' kabotagg skond l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 12/98 ghandhom jigu rritornati mill-garrier lill-awtorità jew lill-agen- zija kompetenti fl-Istat Membru ta' l-istabbiliment skond il-pro- ceduri li ghandhom jigu stabbiliti mill-awtorità jew mill-agen- zija. Fil-każ ta' servizzi regolari specjali fil-forma ta' kabotagg 2. skond l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 12/98, il-formola tal-vjagg kif tidher fl-Anness 1 ta' dan ir-Regolament ghandha tigi mimlija fil-forma ta' dikjarazzjoni mensili u rritornata mill- garrier lill-awtorità jew l-agenzija kompetenti fl-Istat Membru l-istabbiliment b'konformità mal-proceduri stabbiliti minn ta' dik l-awtorità jew l-agenzija. L-Artikolu 5 Il-formola tal-vjagg ghandha taghmel lid-detentur kapaci, fil- kors tas-servizz okkażjonali internazzjonali, li jaghmel eskurs- jonijiet lokali fi Stat Membru ghajr dak li fih il-garrier ikun stabbilit, skond il-kondizzjonijiet stabbiliti fit-tieni paragrafu ta' l-Artikolu 12 tar-Regolament (KEE) Nru 684/92. L-eskursjoni- jiet lokali ghandhom jiddahhlu fil-formola tal-vjagg mit-tluq tal-vetturi ghall-eskursjoni koncernat. L-original tal-formola tal- vjagg ghandha tinżamm fil-veikolu sakemm iddum l-eskursjoni lokali. L-Artikolu 6 Id-dokument tal-kontroll ghandu jigi ppreżentat lil kull ufficjal tal-ligi malli jintalab. IL-KAPITOLU II L-AWTORIZZAZZJONIJIET L-Artikolu 7 L-applikazzjonijiet 1. servizzi regolari u ghal servizzi regolari specjali suggetti ghall-awtoriz- zazzjoni ghandhom jikkonformaw ma' l-abbozz fl-Anness III. ghall-awtorizzazzjoni ghal L-applikazzjonijiet ghall-awtorizzazzjoni ghandu jkun 2. fihom din l-informazzjoni segwenti: (a) skeda tal-hinijiet; (b) rati tal-hlas; (c) kopja awtentikata tal-licenzja Komunitarja ghal garr inter- nazzjonali tal-passiggieri bil-kowc u bix-xarabank ghall-kiri jew kumpens kif provdut fl-Artikolu 3a tar-Regolamnent (KEE) Nru 684/92; (d) l-informazzjoni dwar it-tip u l-volum tas-servizz li l-appli- kant ikun qieghed jippjana li jipprovdi, fil-każ ta' applikaz- zjoni biex johloq servizz - jew li ghandu jigi provdut, fil- każ ta' applikazzjoni ghal tigdid ta' awtorizzazzjoni; (e) mappa ta' skala xierqa, li fuqha jkun hemm immarkata r- rotta u l-postijiet ta' waqfien fejn ghandhom jitrikkbu jew jitniżżlu l-pasiggieri ; (f) skeda tas-sewqan li tkun tippermetti verifika tal-konformità mal-legislazzjoni Komunitarja dwar il-perjodi ta' sewqan u ta' mistrieh. 144 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 L-applikanti ghandhom jipprovdu kull informazzjoni 3. ulterjuri li huma jikkunsidraw li tista' tkun rilevanti jew li tinta- lab mill-awtorità ta' hrug bhala appogg ghall-applikazzjoni. L-Artikolu 8 L-awtorizzazzjonijiet ghandhom jikkonformaw ma' 1. abbozz fl-Anness IV. l- Kull veikolu li jwettaq servizz li jkun suggett ghal awto- 2. rizzazzjoni ghandu jkollu fuqu awtorizzazzjoni jew kopja ccer- tifikata mill-awtorità ta' hrug. IL-KAPITOLU III IC-CERTIFIKATI L-Artikolu 9 Ic-certifikati ghal hidmiet indipendenti kif 1. definiti fil-punt 4 ta' l-Artikolu 2 tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 ghandhom ikunu jikkonformaw ma' l-abbozz fl-Anness V ta' dan ir-Regolament. trasport ta' L-intrapriżi li jitolbu certifikat ghandhom jipprovdu lill- 2. awtorità ta' hrug b' evidenza jew assigurazzjoni li l-kondizzjo- nijiet stabbiliti fil-punt 4 ta' l-Artikolu 2 tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 jkunu gew issodisfati. Kull veikolu li jaghmel servizz li jkun suggett ghal sis- 3. tema ta' certifikati ghandu jkollu fuqu, sakemm idum il-vjagg, certifikat jew kopja awtentikata, li ghandha tigi ppreżentata lill- ufficjali tal-ligi malli din tintalab. Ic-certifikati ghandhom ikunu validi 4. hames snin. sa massimu ta' IL-KAPITOLU V ID-DISPOŻIZZJONIJIET TRANSIZZJONALI U FINALI L-Artikolu 11 Ir-Regolament (KEE) 1839/92 ghandu jigi revokat b'sehh mill- 31 ta' Dicembru 1999. L-Artikolu 12 li L-Istati Membri jistghu jawtorizzaw l-użu tal-formoli tal-vjagg, l-applikazzjonijiet ghall-awtorizzazzjoni, l-awtorizzazzjonijiet u c-certifikati jsiru b'konformità mar-Regolament (KEE) Nru 1839/92 u mar-Regolament (KEE) Nru 2454/92 sa mhux aktar tard mill-31 ta' Dicembru 1999, sakemm dawn jigu emendati, b'mod legibbli, li ma jithassarx u xieraq sa fejn ikun mehtieg, biex ikunu jikkonformaw mar-Regolamenti (KEE) Nru 684/92, (KE) Nru 12/98 u ma' dan ir-Regolament. L-Istati Membri l-ohra ghandhom jaccettaw dawk id-dokumenti fit-territorju taghhom sal-31 ta' Dicembru 1999. L-Artikolu 13 L-Istati Membri ghandhom jiehdu l-miżuri necessarji biex jim- plimentaw dan ir-Regolament u jinformaw immedjatament lill- Kumissjoni dwaru. IL-KAPITOLU IV L-Artikolu 14 IL-KOMUNIKAZZJONI TAD-DATA STATISTIKA L-Artikolu 10 Dan ir-Regolament ghandu jidhol fis-sehh fit-tielet jum ta' wara l-pubblikazzjoni tieghu fil-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewro- pej. Id-data dwar hidmiet tat-trasport bil-kabotagg imsemmija fl- Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 12/98 ghandhom jigu kko- munikati f'forma tabularja b'konformità ma' l-abbozz fl-Anness V ta' dan ir-Regolament. Dan ghandu japplika mill-11 ta' Dicembru 1998, minbarra ghall-Artikoli 1(2), 4 u 10, li ghandhom japplikaw mill-11 ta' Gunju 1999. Dan ir-regolament ghandu jorbot fl-intier tieghu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Maghmul fi Brussel, fit-2 ta' Ottubru 1998. Ghall-Kumissjoni Neil KINNOCK Membru tal-Kumissjoni L-ANNESS I 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 147 L-ANNESS II Il-qoxra (Karta – A4) Ghandha tigi fformulata fil-lingwa(i) ufficjali jew f'wahda mil-lingwi ufficjali ta' l-Istat Membru tal-garrier ta' l-istabbiliment L-ISTAT TA' HRUG – Is-sinjal distintiv internazzjonali – (1) L-awtorità kompetenti. KTIEB Nru. … tal-formoli tal-vjagg: (a) ghal servizzi internazzjonali okkażjonali bil-kowc u bix-xarabank bejn l-Istati Membri, mahrugin fuq il- bażi tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 (b) ghas-servizzi okkażjonali bil-kowc u bix-xarabank fil-forma ta' kabotagg li jsiru fl-Istat Membru li ma jkunx dak li fih il-garrier ikun stabbilit, mahrugin fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 12/98 ghal. (Kunjom u isem jew isem kummercjali tal-garrier). (Indirizz shih, numru tat-telefon u fax). (Il-post u d-data tal-hrug). (Il-firma u t-timbru ta' l-awtorità jew l-agenzija tal-hrug) (1) L-Awstrija (A), il-Belgu (B), id-Danimarka (DK), il-Finlandja (FIN), Franza (F), il-Germanja (D), il-Grecja (GR), l-Irlanda (IRL), l-Italja (I), il-Lussemburgu (L), l-Olanda (NL), il-Portugall (P), Spanja (E), l-Isvezja, ir-Renju Unit (UK). 148 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 It-tieni pagna Ghandha tigi fformulata fil-lingwa(i) ufficjali jew f'wahda mil-lingwi ufficjali ta' l-Istat Membru tal-garrier ta' l-istabbiliment Avviż importanti A. ID-DISPOŻIZZJONIJIET GENERALI KOMUNI GHAS-SERVIZZI OKKAŻJONALI INTERNAZZJONALI U S-SERVIZZI INTERNAZZJONALI F'FORMA TA' KABOTAGG 1. 2. L-Artikoli 11(1) u 4(1) tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 u ta' l-Artikolu 6(1) (2) u (3) tar-Regolament (KE) Nru 12/98 jghidu li s-servizzi okkażjonali ghandhom jitwettqu koperti mid-dokument tal-kontroll - il-formola tal-vjagg. Id-dispożizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu precedenti jiddefinixxu s-servizzi okkażjonali bhala “servizzi li ma jaqghux fid-definizzjoni ta' servizzi regolari, li jinkludu servizzi regolari specjali, u li l-karatteristika principali taghhom tkun dik li jgorru gruppi kostitwiti fuq l-inizjattiva ta' klijent jew tal-garrier innifsu”. Is-servizzi regolari huma “servizzi ghall-garr tal-passiggieri f'intervalli specifici matul rotot specifici, bil-passig- gieri jitrikkbu u jitniżżlu f'waqfiet prestabbiliti. Is-servizzi regolari ghandhom ikunu miftuha ghal kulhadd, u suggetti, fejn ikun il-każ, ghal prenotazzjoni obbligatorja”. In-natura regolari tas-servizz ma tigix effettwata minn kwalunkwe aggustament tal-kondizzjonijiet ta' l-operat tas-servizz. Is-servizzi, huma min huma l-organizzaturi, li jipprovdu l-garr ta' kategoriji specifici ta' passiggieri bl-esklużjoni ta' passiggieri ohra, safejn dawn is-servizzi jigu operati skond il-kondizzjonijiet specifikati f'1. 1, ghandhom jit- qiesu bhala servizzi regolari. Dawn is-servizzi jissejhu “servizi regolari specjali”. Is-servizzi regolari specjali jinkludu: (a) il-garr ta' haddiema bejn id-dar u x-xoghol; (b) il-garr lejn u minn istituzzjoni edukattiva ghat-tfal ta' l-iskola u l-istudenti; (c) il-garr ta' suldati u l-familji taghhom bejn l-istat ta' l-origni u ż-żona fejn ikunu l-kwartieri taghhom. Il-fatt li servizz specjali jista' jkun varjat skond il-bżonnijiet ta' l-utenti maghandux jaffettwa l-klassifikazzjoni tieghu bhala servizz regolari. ” 3. Il-formola tal-vjagg ghandha tkun valida ghall-vjagg kollu kemm hu. 4. Il-licenzja Komunitarja u l-formola tal-vjagg jintitolaw lid-detentur biex jaghmel: (a) servizzi internazzjonali okkażjonali bil-kowc u bix-xarabank bejn żewg Stati Membri jew aktar; (b) is-servizzi okkażjonali taht sura ta' kabotagg fl-Istat Membru ghajr dak li fih ikun stabbilit il-garrier. 5. 6. Il-formola tal-vjagg ghandha tkun mimlija b'mod duplici, jew mill-garrier inkella mis-sewwieq qabel il-bidu ta' kull servizz. Il-kopja tal-formola tal-vjagg ghandha tibqa' fl-intrapriża. Is-sewwieq ghandu jżomm l-original fil- veikolu matul il-vjagg u jippreżentah meta jigi mitlub minn ufficjali tal-ligi. Is-sewwieq ghandu jirritorna l-formola tal-vjagg lill-intrapriża li tkun tathielu fit-tmiem tal-vjagg imsemmi. Il- garrier ghandu jkun responsabbli milli jżomm il-formoli tal-vjagg. Dawn ghandhom jigu mimlija b'mod legibbli u li ma jithassarx. 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 149 B. DISPOŻIZZJONIJIET SPECIFICI GHAL SERVIZZI INTERNAZZJONALI OKKAŻJONALI It-tielet pagna. 1. 2. 3. 4. It-tieni subparagrafu ta' l-Artikolu 2(3. 1) tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 jghid li l-organizzazzjoni tas-ser- vizzi paralleli jew temporanji komparabbli mas-servizzi regolari eżistenti u li jaqdu lill-istess klijentela bhal ta' l-ahhar ghandhom ikunu suggetti ghall-awtorizzazzjoni. Il-garriera jistghu jaghmlu eskursjonijiet lokali fl-Istati Membri ghajr dak li fih ikunu stabbiliti fil-każ ta' servizzi okkażjonali internazzjonali. Eskursjonijiet lokali ta' din ix-xorta ghandhom ikunu intiżi esklussivament ghal passiggieri mhux residenti li qabel ikunu gew trasportati mill-istess garrier fl-istruttura ta'servizz okkażjonali internazzjonali. Dawn ghandhom ikunu trasportati fl-istess veikolu jew f'veikolu li jkun jappartieni lill-istess garrier jew grupp ta' garriera. Fil-każ ta' eskursjonijiet lokali, msemmija. il-formola tal-vjagg ghandha timtela qabel it-tluq tal-veikolu ghall-eskursjoni Fil-każ ta' servizz internazzjonali okkażjonali pprovdut minn grupp ta' garriera li jkunu jagixxu f'isem l-istess klijent, u li jistghu jinkludu l-passiggiera li jkunu sejrin jaqbdu konnessjoni waqt il-vjagg ma' garrier differenti ta' l-istess grupp, l-original tal-formola tal-vjagg ghandha tinżamm fuq il-veikolu li jkun qieghed jaghmel is-ser- vizz. Kopja tal-formola tal-vjagg ghandha tinżamm fil-bażi ta' kull garrier koncernat. C. DISPOŻIZZJONIJIET SPECIFICI GHAL SERVIZZI OKKAŻJONALI FIL-FORMA TA' KABOTAGG 1. Is-servizzi okkażjonali fil-forma ta' kabotagg ghandhom ikunu suggetti, minbarra kif mod iehor provdut fil- legislazzjoni Komunitarja, ghal-ligijiet, ir-regolamenti u l-miżuri amministrattivi li jkunu fis-sehh fl-Istat Mem- bru ospiti fis-setturi li gejjin: (a) rati u kondizzjonijiet li jiggwidaw il-kuntratt tat-trasport; (b) il-piżijiet u l-qisien tal-vetturi tat-triq. Dawn il-piżijiet u l-qisien jistghu, fejn ikun xieraq, jiskorru dawk applikabbli fl-Istat Membru fejn il-garrier ikollu l-istabbiliment, iżda taht l-ebda cirkostanza ma jistghu jis- korru l-piżijiet u l-qisien stabbiliti fic-certifikat tal-konformità; (c) il-htigiet li ghandhom x'jaqsmu mal-garr ta' certi kategoriji ta' passiggieri, viz. it-tfal ta' l-iskola, it-tfal u l- persuni b'mobilità mnaqqsa; (d) il-perjodi tas-sewqan u l-mistrieh; (e) it-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) fuq is-servizzi tat-trasport. F'dan il-qasam, l-Artikolu 21(1)(a) tad-Diret- tiva tal-Kunsill 77/388 /KEE tas-17 ta' Mejju 1977 dwar l-armonizzazzjoni tal-ligijiet ta' l-Istati Membri li ghandhom x'jaqsmu mat-taxxi fuq id-dhul - is-sistema komuni tat-taxxa tal-valur miżjud: bażi jew stima uniformi (1), kif l-ahhar emendata bid-Direttiva 96/95/KE (2), ghandha tapplika ghas-servizzi msemmija fl- Artikolu 1 ta' dan ir-Regolament. In-normi teknici ghall-kostruzzjoni u t-taghmir li l-vetturi użati ghall-garr f'hidmiet tat-trasport bil-kabotagg ghandhom jissodisfaw ghandhom ikunu dawk stabbiliti ghall-vetturi li jidhlu fic-cirkolazzjoni fit-trasport inter- nazzjonali. L-Istati Membri ghandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet nazzjonali hawn fuq imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 ghal garriera mhux residenti bl-istess kondizzjonijiet bhal dawk applikati fuq ic-cittadini taghhom, biex jevitaw effettivament kwalunkwe diskrimanzzjoni fil-berah jew mohbija fuq il-bażi ta' nazzjonalità jew lokal fejn ikun l-istabbiliment. fil-każ ta' servizz okkażjonali fil-forma ta' kabotagg il-formoli tal-vjagg ghandhom jigu rritornati mill-garrier lill-awtorità jew l-agenzija kompetenti fl-Istat Membru ta' l-istabbiliment skond il-proceduri li ghandhom jigu stabbiliti mill-awtorità jew mill-agenzija (3). Fil-każ ta' servizz okkażjonali fil-forma ta' kabotagg il-formoli tal-vjagg ghandhom jimtlew fil-forma ta' dikja- razzjoni mensili u jigu rritornati mill-garrier lill-awtorità jew l-agenzija kompetenti fl-Istat Membru ta' l-istabbi- liment skond il-proceduri li ghandhom jigu stabbiliti mill-awtorità jew mill-agenzija. 2. 3. 4. 5. (1) GU L 145, tat-13. 6. 1977. p. 1. (2) GU L 338, tat-28. 12. 1996. p. 89. (3) L-awtoritajiet kompetenti ta' l-Istati Membri jistghu jżidu mal-punt 4 id-dettalji ta' l-agenzija responsabbli mill-gbir tal-formoli tal- vjagg u l-procedura biex tintbaghat l-informazzjoni. 150 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 L-ANNESS III Il-qoxra (Karta bajda – A4) Ghandha tigi fformulata fil-lingwa(i) ufficjali jew f'wahda mil-lingwi ufficjali ta' l-Istat Membru tal-garrier ta' l-istabbiliment L-APPLIKAZZJONI (1) BIEX WIEHED JIBDA SERVIZZ REGOLARI n BIEX WIEHED JIBDA SERVIZZ REGOLARI SPECJALI (2) n BIEX WIEHED IGEDDED L-AWTORIZZAZZJONI GHAL SERVIZZ n li jsir bil-kowc u bix-xarabank bejn l-Istati Membri skond ir-Regolament (KEE) Nru 684/92 ghal:. (L-awtorità kompetenti) 1. Il-kunjom u l-isem jew in-negozju ta' l-applikant u, fejn ikun il-każ, tal-garrier manigerjali fil-każ ta' assocjazzjoni. (pool). 2. Is-servizz(i) li jsir(u) (1) minn impriża n bhala membru ta' assocjazzjoni (pool) n bhala sotto-kuntrattur n 3. Ismijiet u indirizzi tal-garrier, tal-garrier(a) assocjat(i) jew tas-sotto-kuntrattur(i) (3) (4) 3. 1. tel. 3. 2. tel. 3. 3. tel. 3. 4. tel. (1) Immarka jew imla kif ikun il-każ. (2) Is-servizzi specjali regolari mhux koperti minn kuntratt bejn l-organizzatur u l-garrier. (3) Indika f'kull każ jekk il-persuna koncernata tkunx membru jew le ta' assocjazzjoni jew tkunx sotto-kuntrattur. (4) Ehmeż il-lista jekk ikun il-każ 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 151 (It-tieni pagna ta' l-applikazzjoni ghall-awtorizzazzjoni jew ghat-tigdid ta' l-awtorizzazzjoni) 4. Fil-każ ta' servizz regolari specjali: 4. 1 Il-kategorija tal-passiggieri:. 5. It-tul ta' żmien li ghalih l-awtorizazzjoni tkun mitluba jew id-data li fiha jintemm is-servizz:. 6. Ir-rotta principali tas-servizz (issottolinja l-postijiet mnejn jitrikkbu l-passiggieri):. 7. Il-perjodu tal-hidma:. 8. Il-frekwenza (kuljum, kull gimgha. ecc. ):. 9. Ir-rati tal-hlas:. L-Anness mehmuż 10. Inkludi maghhom skeda tas-sewqan li tkun tippermetti verifika tal-konformità mal-legislazzjoni Komunitarja dwar il-perjodi ta' sewqan u ta' mistrieh 11. L-ghadd ta' awtorizzazzjonijiet jew ta' kopji ta' l-awtorizzazzjonijiet mitluba (1):. 12. Kwalunkwe informazzjoni ohra:. 13. (Il-post u d-data). (Il-firma ta' l-applikant) (1) L-applikant ghandu jinnota l-fatt li, billi l-awtorizzazzjoni ghandha tinżamm fuq il-vettura, in-numru ta' l-awtorizzazzjonijiet li l-applikant jista' jkollu ghandu jikkorrispondi man-numru ta' vettura mehtiega biex isir is-servizz mitlub fl-istess hin. 152 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 (It-tielet pagna ta' l-applikazzjoni ghall-awtorizzazzjoni jew ghat-tigdid ta' l-awtorizzazzjoni) 1. Dan li gej ghandu jigi mehmuż ma' l-applikazzjoni, kif ikun mehtieg: Avviż importanti (a) l-iskeda tal-hinijiet; (b) ir-rati tal-hlas; (c) kopja awtentikata tal-licenzja Komunitarja ghall garr internazzjonali tal-pasiggieri bil-kowc u bix-xarabank ghall-kiri jew kumpens kif provdut fl-Artikolu 3a tar-Regolamnent (KEE) Nru 684/92; (d) l-informazzjoni dwar it-tip u l-volum tas-servizz li l-applikant fi hsiebu jipprovdi fil-każ ta' servizz gdid, jew li gie provdut fil-każ ta' tigdid ta' awtorizzazzjoni; (e) mappa ta' skala xierqa, jitrikkbu jew jitniżżlu; li fuqha jkun hemm immarkata r-rotta u l-postijiet tal-waqfiet fejn il-pasiggieri sa (f) skeda ta' sewqan li tkun tippermetti verifika tal-konformità mal-legislazzjoni Komunitarja dwar il-perjodi ta' sewqan u ta' mistrieh. L-applikanti ghandhom jipprovdu kull informazzjoni ulterjuri li huma jikkunsidraw li tista' tkun rilevanti jew li tin- talab mill-awtorità li qed tawtorizza. L-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 jghid li dawn is-servizzi li gejjin huma suggetti ghall-awtorizzaz- zjoni: (a) (b) is-servizzi tal-garr tal-passiggieri f'intervalli specifici matul rotot specifici, bil-passiggieri is-servizzi regolari, jitrikkbu u jitniżżlu f'waqfiet predeterminati. Is-servizzi regolari ghandhom ikunu miftuha ghal kulhadd, u sug- getti, fejn ikun il-każ, ghal prenotazzjoni obbligatorja. In-natura regolari tas-servizz ma tigix effettwata minn kwalunkwe aggustament fil-kondizzjonijiet ta' l-operat tas-servizz. is-servizzi specjali regolari mhux koperti minn kuntratt bejn l-organizzatur u l-garrier. Is-servizzi, huwa minn min huwa l-organizzatur, li jipprovdu l-garr ta' kategoriji specifici ta' passiggieri bl-esklużjoni ta' passiggieri ohra, sa fejn dawn is-servizzi jigu mhaddmin skond il-kondizzjonijiet specifikati f'1. 1. , ghandhom jitqiesu bhala servizzi regolari. Dawn is-servizzi jissejhu “servizzi regolari specjali”. Is-servizzi regolari specjali jinkludu: 2. 3. (i) il-garr tal-haddiema bejn id-dar u x-xoghol; (ii) il-garr lejn u mill-istituzzjoni edukattiva tat-tfal ta' l-iskola u l-istudenti; (iii) il-garr tas-suldati u l-familji taghhom bejn l-Istat ta' l-origni u ż-żona tal-kwartieri taghhom. Il-fatt li servizz specjali jista' jkun varjat skond il-bżonnijiet ta' l-utenti ma ghandux jeffettwa l-klassifikazzjoni tieghu bhala servizz regolari. 4. L-applikazzjoni ghandha ssir lill-awtorità kompetenti ta' l-Istat Membru li minnu jitlaq is-servizz, jigifieri wiehed mit-termini tas-servizz. 5. Il-perjodu massimu tal-validità ta' l-awtorizzazzjoni huwa ta' hames snin. 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 153 L-ANNESS IV (L-ewwel pagna ta' l-awtorizzazzjoni) (Karta roża – A4) Ghandha tigi fformulata fil-lingwa(i) ufficjali jew f'wahda mil-lingwi ufficjali ta' l-Istat Membru tal-garrier ta' l-istabbiliment L-ISTAT TA' HRUG – Is-sinjal distintiv internazzjonali – (1) L-awtorità kompetenti. AWTORIZZAZZJONI Nru … ghal servizz regolari (2) ghal servizz regolari specjali mhux liberalizzat li jsir bil-kowc u bix-xarabank bejn Stati Membri skond ir-Regolament (KEE) Nru 684/92 ghal:. (Il-kunjom, l-isem u l-isem tad-ditta tal-garrier jew tal-garrier manigerjali fil-każ ta' assocjazzjoni ta' intrapriżi (pool)). Indirizz:. Tel. u fax:. Isem, indirizz, numri tat-telefon u fax tas-socji jew membri ta' l-assocjazzjoni ta' l-intrapriżi (pool) u sotto-kuntratturi: (1). (2). (3). (4). (5). Il-lista mehmuża, jekk ikun il-każ Id-data ta' l-gheluq ta' l-awtorizzazzjoni:. (Il-post u d-data tal-hrug). (Il-firma u t-timbru ta' l-awtorità jew l-agenzija ta' hrug) (1) L-Awstrija (A), il-Belgju (B), id-Danimarka (DK), il-Finlandja (FIN), Franza (F), il-Germanja (D), il-Grecja (GR), l-Irlanda (IRL), l-Italja (I), il-Lussemburgu (L), l-Olanda (NL), il-Portugall (P), Spanja (E), l-Isvezja, ir-Renju Unit (UK). (2) Hassar fejn ma jghoddx. 154 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 (it-tieni pagna ta' l-awtorizzazzjoni Nru …) 1. Ir-rotta (a) Il-post tat-tluq tas-servizz:. (b) Il-post tal-wasla tas-servizz:. (c) L-itinerarju principali, bil-postijiet sottolinjati mnejn jitrikkbu u jitniżżlu l-passiggieri:. 2. Il-perjodu tal-hidma:. 3. Il-frekwenza:. 4. L-iskeda taż-żmien:. 5. Is-servizz regolari specjali: – Il-kategorija tal-passiggieri:. 6. Kondizzjonijiet ohra jew punti specjali:. (Timbru ta' l-awtorità li qed tohrog l-awtorizzazzjoni) 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 155 (It-tielet pagna ta' l-awtorizzazzjoni) Ghandha tigi ifformultata fil-lingwa(i) ufficjali jew f'wahda mil-lingwi ufficjali ta' l-Istat Membru ta' l-istabbiliment tal-garrier Avviż importanti 1. Din ghandha tkun valida ghall-vjagg kollu kemm hu. Din ma tistax tintuża minbarra minn parti li isimha jidher imniżżel fuqha. 2. L-awtorizzazzjoni jew kopja awtentikata mill-awtorità ta' hrug ghandha tinżamm fil-veikolu sakemm idum il-vjagg u ghandha tintwera malli tintalab minn ufficjali tal-ligi. 3. Kopja awtentikata tal-licenzja Komunitarja ghandha tinżamm fuq il-vettura. 156 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 L-ANNESS V (L-ewwel pagna tac-certifikat) (Karta safra – A4) Ghandha tigi fformulata fil-lingwa(i) ufficjali jew f'wahda mil-lingwi ufficjali ta' l-Istat Membru tal-garrier ta' l-istabbiliment L-ISTAT TA' HRUG – Is-sinjal distintiv internazzjonali – (1) L-awtorità kompetenti. mahrug ghal hidmiet ta' trasport indipendenti bil-kowc u bix-xarabank bejn l-Istati Membri fuq il-bażi tar- Regolament (KEE) Nru 684/92 IC-CERTIFIKAT _____________________________________________ ______________________________________________________ (Parti ghall-persuna jew ghall-entità li tkun qieghda taghmel hidmiet ta' trasport indipendenti) Is-sottoskritt:. responsabbli mill-intrapriża, korp bla qligh jew xi haga ohra (iddeskrivi). (Il-kunjom u l-isem jew l-isem kummercjali tal-garrier, l-indirizz shih) jiccertifika li: – – – is-servizz ta' trasport provdut huwa bla qligh u mhux kummercjali, it-trasport huwa biss attività ancillari ghall-persuna jew ghall-entità, in-numru tar-registrazzjoni tal-kowc u tax-xarabank. huwa l-proprjetà tal-persuna jew ta' l-entità jew inkiseb minnhom bid-dejn jew huwa s-suggett ta' kuntratt ta' kiri fit-tul, – il-kowc jew ix-xarabank jinsaq minn membru tal-persunal tas-sottoskrit jew ta' l-entità jew mis-sottoskritt innifsu. (Firma tal-persuna jew tar-rappreżentant ta' l-entità) _____________________________________________ ______________________________________________________ (Il-parti ta' l-awtorità kompetenti) Din tikkostitwixxi certifikat fis-sens ta' l-Artikolu 13 tar-Regolament (KEE) Nru 684/92. (Il-perjodu tal-validità). (Il-post u d-data tal-hrug). (Il-firma u t-timbru ta' l-awtorità kompetenti) (1) L-Awstrija (A), il-Beljgu (B), id-Danimarka (DK), il-Finlandja (FIN), Franza (F), il-Germanja (D), il-Grecja (GR), l-Irlanda (IRL), l-Italja (I), il-Lussemburgu (L), l-Olanda (NL), il-Portugall (P), Spanja (E), l-Isvezja, ir-Renju Unit (UK). 07/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 157 (It-tieni pagna tac-certifikat) Ghandha tigi fformulata fil-lingwa(i) ufficjali jew f'wahda mil-lingwi ufficjali ta' l-Istat Membru tal-garrier ta' l-istabbiliment Dispożizzjonijiet generali 1. L-Artikolu 2(4) tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 jghid li “hidmiet ta' trasport indipendenti huma hidmiet ta' tras- port maghmulin ghal ragunijiet mhux kummercjali u ghal skopijiet mhux ta'profitt minn persuna naturali jew legali, bil-kondizzjoni li: – – it-trasport ikun biss attività ancillari ghall-persuna naturali jew legali; il-vetturi użati jkunu l-propjetà ta' dik il-persuna naturali u legali u jkunu nkisbu fuq hlas bin-nifs minnhom jew ikunu suggetti ghal kuntratt fit-tul ta' kiri jew ikunu misjuqa minn membru ta' l-istaff tal-persuna naturali jew legali jew mill-persuna naturali nnfisha”. 2. Garriera li jahdmu ghal rashom huma licenzjati sabiex jaghmlu kwalunkwe tip ta' hidma ta' trasport bla diskrima- nazzjoni fuq il-bażi tan-nazzjonalità jew il-lokal ta' l-istabbiliment sakemm dawn: – ikunu awtorizzati fl-Istat ta' l-istabbiliment biex jidhlu ghal trasport bil-kowc u bix-xarabank bil-kondizzjonijiet ta' access fis-suq stabbiliti fil-legislazzjoni nazzjonali; – jissodisfaw ir-rekwiżiti dwar is-sigurtà fit-toroq safejn ghandhom x'jaqsmu n-normi ghas-sewwieqa u l-vetturi. 3. 4. 5. Il-hidmiet tat-trasport indipendenti kif imsemmi fil-punt 1 huma eżenti mill-awtorizzazzjoni iżda huma suggetti ghas-sistema tac-certifikati. Ic-certifikat jaghti jedd lid-detentur biex jaghmel xoghol ta' trasport internazzjonali bil-kowc u bix-xarabank ghal- rasu. Dan jinhareg mill-awtorità kompetenti ta' l-Istat Membru fejn il-vetturi jkun rregistrat u jkun validu ghal vjagg kollu kemm hu, li jinkludi kwalunkwe vjagg ta' transitu. Il-partijiet rilevanti ta' dan ic-certifikat ghandhom jimtlew b'ittri indelibbli fi triplici mill-persuna jew ir-rappreżen- tant ta' l-entità li tkun taghmel l-operazzjoni jew mill-awtorità kompetenti. Ghandha tinżamm kopja wahda mill- amministrazzjoni u kopja wahda mill-persuna jew l-entità. Is-sewwieq ghandu jżomm l-original jew kopja awtenti- kata fil-vetturi sakemm idum il-vjagg internazzjonali. Din ghandha tigi ppreżentata lill awtoritajiet tal-ligi malli tin- talab. Il-persuna jew l-entità, kif ikun il-każ, tkun responsabbli ghaż-żamma tac-certifikati. 6. Ic-certifikati ghandhom ikunu validi sa massimu ta' hames snin. 158 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 4 L-ANNESS VI IL-KOMUNIKAZZJONI MUDELL Imsemmija fl-Artikolu 7(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 12/98 tal-11 ta' Dicembru 1997 tistabbilixxi l-kondizzjonijiet li tahthom il-garriera mhux residenti jistghu jhaddmu servizzi ta' trasport tal-passiggieri naz- zjonali fit-toroq fi Stat Membru. Il-hidmiet ta' trasport bil-kabotagg li jkunu saru. (fit-trimensi). (fis-sena) mill-garriera stabbiliti fil-. (isem ta' l-Istat Membru) In-numru tal-passiggieri: In-numru tal-passiggieri: – km L-Istat Mem- bru ospiti It-tip ta' servizzi It-tip ta' servizzi Specjali regolari Okkażjonali Specjali regolari Okkażjonali A B D DK E GR FIN F I IRL L NL P S UK It-total tal-kabotagg


title: WRITTEN QUESTION No. 2926/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Restoration of a historical building in Arcadia

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Peloponnese
architectural heritage
building
cultural heritage
financing
heritage protection
operational programme
tourism

text: C 142/58 Official Journal of the European Communities EN 21. 5. 1999 The Commission proposal does not include islands as such; however, without making innovations in 4. this context in relation to the existing rules governing the Structural Funds, it includes island regions which fall in the category of outermost regions or NUTS level II regions which meet the criterion of less than 75 % of GDP. Islands not eligible under objective 6 may moreover benefit from structural appropriations within the framework of objectives 2 (areas undergoing economic and social conversion) and 3 (development of human resources). 5. The Council has not yet reached a common position on the proposal. As for the second part of the question the Council is of the opinion that the Commission would be in 6. a better position to reply. (1999/C 142/070) WRITTEN QUESTION E-2926/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Restoration of a historical building in Arcadia (2 October 1998) The ‘Sanatorio tis Manas’ maternity clinic situated in Magouliana in the Pelopponese (Arcadia), which is a typical example of pre-war hospital architecture and has particular historical associations concerning the outbreak of tuberculosis in the years following the Anatolian disaster, has been left in a state of disrepair since 1938. All plans put forward by the regional and local authorities for the improvement, conservation and restoration of the building have encountered financial problems. Could EU funding be provided to carry out the necessary conservation and restoration works if a suitable recommendation were made by the Greek authorities? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (16 November 1998) Following an application by the Greek authorities, the European Regional Development Fund part- financed a study under the operational programme for the Pelopponese region to examine the feasibility and viability of creating a multi-purpose tourist centre on the site of the former clinic. The study’s findings offer little encouragement for committing public funds to restore, maintain and use the abandoned building, or to build the new roads needed in order to facilitate access to the site. Clearly, part-financing of such works by Community funds could be approved only if the building, once restored, were to be run for purposes compatible with the objectives of the operational programme. (1999/C 142/071) WRITTEN QUESTION E-2935/98 by Christoph Konrad (PPE) to the Commission (8 October 1998) Subject: Compatibility of paragraph 7a of the Road Haulage Act (GüKG) with the EU cabotage Regulation No 3118/93 and other Community legislation Does paragraph 7a, on liability insurance for damage to goods, in the Road Haulage Act comply with 1. the principles of the EU’s cabotage Regulation No 3118/93 (1)? 2. If so, on what grounds?