title: Yhdeksäs vuosikertomus rakennerahastoista (1997) - EAKR - ESR - EMOTR - KOR

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 10. 1998 KOM(1998)5b2 1opull. YHDEKSÄS VUOSIKERTOMUS RAKENNERAHASTOISTA 1997 O S3 (Komission esittämä) Tämä vuosikertomus on laadittu Euroopan komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavassa pääosastossa (PO XVI) yhteistoiminnassa työllisyydestä, työmarkkinasuhteista ja sosiaaliasioista (PO V) sekä maataloudesta (PO VI) ja kalastuksesta (PO XIV) vastaavien pääosastojen kanssa. Toimitustyössä ovat lisäksi avustaneet pääsihteeristö ja seuraavat pääosastot: kilpailu (PO IV). liikenne (PO VII), ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu (PO XI), tiede, tutkimus ja kehitys tutkimuksen hyödyntäminen (PO XIII), (PO XII), sisämarkkinat ja rahoituspalvelut (PO XV), energia (PO XVII), talousarviot (PO XIX), varainhoidon valvonta (PO XX) ja yrityspolitiikka, kauppa, matkailu sekä osuus-ja yhteisötalous (PO XXIII). tietotekniikan markkinat ja televiestintä, Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO A. Yhteenveto B. Pk-v rityksille annettava tuki vuoden teemana 1 LUKU: VUODEN 1997 SAAVUTUKSIA 1. 1. Ensimmäiset suuntaviivat taloudellisen ja sosiaalisen Koheesion tulevaisuudesta 1. 1. 1. Euroopan koneesiofoorumi 1. 1. 2. Agenda 2000 -tiedonannossa esitetyt suuntaviivat 1. 2. Suunnanmuutokset rahastojen rahoitusosuuksissa 1. 2. 1. Työllisyyden korostaminen tavoitteen 2 uusissa ohjelmissa (1997-1999) 1. 2. 2. Rahastojen ohjelmien välitarkistuksen painopistealueet (lukuun ottamatta tavoitetta 2) 1. 2. 3. Alueellisten työllisyyssopimusten tekeminen 1. 2. 4. SEM 2000 -aloite: varojen hallinnon ja valvonnan parantaminen 1. 3. Koheesiota koskevien temaattisten painopistealueiden tarkempi tarkastelu 1. 3. 1. Tietoyhteiskunnan haasteet (KOM(97)7) 1. 3. 2. Kaupunkien toimintaohjelma (KOM(97)l97) 1. 3. 3. Euroopan kollokvio maaseudun kehittämistä koskevasta LEADER-yhteisöaloitteesta 1. 3. 4. Aluepolitiikka ja kilpailupolitiikka 1. 3. 5. Kilpailukyky, ttk ja innovaatio 2 LUKU: OHJELMIEN TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN 2. 1. Tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. 1. 1. Uusien ohjelmien hyväksyminen vuonna 1997 2. 1. 2. Yleiskatsaus 2. 1. 3. Tavoitteiden 1 ja 6 toteutus (kehityksessä jälkeen jääneet ja harvaanasutut alueet) 2. 1. 4. Tavoitteen 2 toteutus (taantuvat teollisuusalueet) 2. 1. 5. Tavoitteiden 3 ja 4 toteutus (inhimilliset voimavarat ja työmarkkinat) 2. 1. 6. Tavoitteen 5a toteutus (maatalouden ja kalatalouden rakenteiden mukauttaminen) 2. 1. 7. Tavoitteen 5b toteutus (maaseutualueiden rakenteiden mukauttaminen) 2. 1. 8. Yhteisöaloitteiden toteutus 2. 1. 9. Uutta luovat toimet ja tekninen apu 2. 2. Esittely jäsenvaltioittain 2. 2. 1. UELOIA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 2. TANSKA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteiltani 2. Yhteisöaloitteet 5 7 9 13 15 15 15 17 17 17 IS 19 20 20 21 22 23 23 25 27 27 27 31 32 34 30 40 42 47 53 53 53 56 57 5/ 5K Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 2. 2. 3. SAKSA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 4. KREIKKA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 5. ESPANJA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 6. RANSKA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 7. IRLANTI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 8. ITALIA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 9. LUXEMBURG. ' 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. K). ALANKOMAAT 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 11. ITÄVALTA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 12. PORTUGALI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 13. SUOMI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 14. RUOTSI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet 2. 2. 15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain 2. Yhteisöaloitteet ; 3 LUKU: RAKENNERAHASTOJEN VAIKUTUKSEN ARVIOINTI JA ANALYYSI 3. 1. Väliarvioinnit 3. 2. Teemakohtaiset ja horisontaaliset arvioinnit 3. 3. Työllisyysvaikutusten arviointi 3. 4. Arviointiin liittyviä metodologisia näkökohtia 60 60 63 65 65 67 68 68 72 73 73 77 78 78 79 80 80 83 85 85 86 87 87 89 91 91 93 94 94 9o 97 97 99 101 101 103 104 104 107 109 111 115 117 119 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 4 LUKU: TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, VARAINHOIDON VALVONTA JA TUEN TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN 121 4. 1. Rakennerahastojen talousarvion toteuttaminen vuonna 1997 kaikkien ohjelmakausien osalta 123 4. 2. Rakennerahastojen yksiköiden, varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston ja UCLAFrn tekemät tarkastukset 4. 3. TUEN TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN 5 LUKU: ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 5. 1. Yhteensovittaminen Koheesiorahaston kanssa 5. 2. Yhteensovittaminen Euroopan Investointipankin (EIP) kanssa 5. 3. Yhteensovittaminen Euioopaii Investointirahaston (EIR) kanssa 5. 4. Yhteensovittaminen Euroopan hiili-ja teräsyhteisön (EHTY) kanssa 5. 5. Euroopan talousalueen (ETA) rahoitusjärjestelmä 5. 6. Yhteensovittaminen koulutusohjelmien kanssa 127 130 131 133 133 134 135 13> l3o 5. 7. Yhteensovittaminen Euroopan laajuisiin verkkoihin suunnatun yhteisön tuen kanssa 13~ 6 LUKU: YHTEENSOPIVUUS IA SYNI-. RGIA YHTEISÖN MUUN POLITIIKAN KANSSA 6. 1. Rakennerahastot, työllisyys ja sosiaalipolitiikka 6. 2. Rakennerahastot ja ympäristö 6. 3. Rakennerahastojen vaikutus miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen 6. 4. Rakennerahastot sekä tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) 6. 5. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot 6. 6. Rakennerahastot ja malLailii 6. 7. Rakennerahastot ja kuli luuri 6. 8. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka , 6. 9. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus 139 141 142 W. ; 144 I4> 14<» 14o 147 14S 6. 10. Rakennerahastot, yhtein» n maatalouspolitiikka (YIV1P) ja yhteinen kalastuspolitiikka 14X 4 Rakennerahastot I9()7 - Yhdeksäs vuosikertomus 7 LUKU: TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN OSAPUOLTEN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA, TIEDOTUS JA VIESTINTÄ 7. 1. Toimielinten välinen vuoropuhelu 7. 1. 1. Vuoropuhelu Euroopan parlamentin kanssa 7. 1. 2. Rakennerahastojen komiteoiden lausunnot 7. 1. 3. Vuoropuhelu talous-ja sosiaalikomitean kanssa 7. 1. 4. Vuoropuhelu alueiden komitean kanssa 7. 2. Keskustelu talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa 7. 3. Tiedotus ja viestintä sekä kokemusten vaihto LIITTEET LYHENTEET 151 153 153 154 155 15<> \Sn 15'» 163 213 JOHDANTO Rakennerahastot 1997 - Yhdeksds vuosikertomus 7 A. YHTEENVETO (ETY) N:o 2052/88 16 artiklaan, Tämä vuosikertomus perustuu muutetun asetuksen jota täsmennetään rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisesta annetun muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 31 artiklassa. Kertomuksessa selostetaan, miten rakennerahastoja koskevia säännöksiä sovellettiin ja miten rakennerahastojen tavoitteita 1-6 toteutettiin vuoden 1997 aikana. Kertomuksen rakenne on säännösten vaatimusten mukainen, mutta myös joitakin muutoksia on tehty. Vuoden 1995 toimintaa käsitelleessä seitsemännessä vuosikertomuksessa kokeiltiin ensi kertaa ratkaisua jonkin tietyn kysymyksen teemana. Samaa ratkaisua noudatetaan tässäkin kertomuksessa. Teemana on tänä vuonna pk-yrityksiä koskeva tuki. Kertomusta on lisäksi pyritty tiivistämään huomattavasti. Kertomukseen kertyi vuosien mittaan paljon tietoa, joten sen luettavuutta oli tarpeen parantaa. Aiemmin kertomuksessa pyrittiin antamaan kattavat tiedot. Nyt siinä keskitytään vuoden tärkeimpiin tapahtumiin. Rahoituksen toteutumisesta esitetään kuitenkin lisäksi 1 luvussa edelleen kattavat tiedot, jotka ovat liitteissä. Säännösten mukaisten lukujen tulevan jotka selostetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan valmisteluun. läpi kertomuksen kulkevana tärkeimmät saavutukset, lyhyesti vuoden 1997 liittyvät varsinkin tarkastelemisesta VUOSI 1997 Taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan alalla rakennerahastojen toiminta noudatti kuluneena vuonna seuraavia neljää pääteemaa. 1- Ohjelmien toteutuminen Vuonna 1997 alkoi nykyisen ohjelmakauden toinen vaihe. Vuosi oli rakennerahastojen kolmas täysitehoinen toimintavuosi tällä ohjelmakaudella. Käytännöllisesti katsoen kaikkia ohjelmia toteutetaan parhaillaan lukuun ottamatta joitakin Espanjan tavoitteen 2 ohjelmia (1997-1999) ja Italian tavoitteen 1 ohjelmia, jotka hyväksyttiin vasta vuoden 1998 alussa. Vuonna 1997 hyväksyttiin myös uusia ohjelmia kaudeksi 1997-1999 etenkin tavoitteessa 2. Kaudelle 1994-1996 kuuluneiden tavoitteen 2 ohjelmien päättyessä jäi käyttämättä 848 miljoonan ecun määrärahat, jotka siirrettiin kaudelle 1997-1999. Alunperin myönnetystä vuoden 1994 tukiosuudesta rahoitettavat 13 viimeistä yhteisöaloiteohjelmaa hyväksyttiin. Vuonna 1996 tehtiin päätös varauksen jakamisesta. Siksi vuonna 1997 voitiin hyväksyä myös joitakin uusia ohjelmia. Lisäksi hyväksyttiin valtioiden välisiä yhteistyöohjelmia (INTERREG II -aloitteen C-vaihe). Vuonna 1997 kaikki yhteisöaloitteet pääsivät ensimmäistä kertaa todella vauhtiin. Vuoden päättyessä rakennerahastojen tukitoimenpiteitä toteutettiin yhteensä 1 026 ohjelmassa. Niistä 580 koski eri tavoitteita ja 446 yhteisöaloitteita. 2- Tehokas rahoitustoiminta Kauden alussa havaittiin määrärahojen toteutumisen viivästyneen. Vuoden tärkeimpiä saavutuksia oli se, että viivästystä saatiin korjatuksi, ja ohjelmien toteutumistaso on nyt yleisesti ottaen tyydyttävä. Tilanne on kuitenkin toinen, jos etenemistä tarkastellaan eri tavoitteiden mukaisten ohjelmien (yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) tai yhteisöaloitteiden perusteella. Yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutuminen nopeutui selvästi vuoden aikana. Kun tilannetta tarkasteltiin 31. joulukuuta, 62 prosenttia kauden 1994-1999 kokonaistuesta oli kohdennettuja 46 prosenttia maksettu. Vuodeksi 1997 käytettävissä olleista määrärahoista kohdennettiin noin 99 prosenttia ja maksumäärärahat maksettiin kokonaan ensimmäisen kerran koko kautena. Esimerkiksi tavoitteen 1 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus toteutuivat täysin alustavien arvioiden mukaisesti (Edinburghissa vahvistetut määrärahat rahoitusnäkymät kaudeksi 1994-1999). Niiden osuus oli 68 prosenttia rakennerahastoista täksi kaudeksi myönnetystä kokonaistuesta. Myös tavoitteiden 3, 4 ja 5b määrärahojen toteutumistaso parani selvästi. Muissa tavoitteissa edistyttiin hieman vaatimattomammin. Lisäksi kaikki rahastot saivat kohdennettua kaikki käytettävissä olleet määrärahansa lukuun ottamatta KOR:ttä, jossa kohdennettujen määrärahojen osuus oli 75 prosenttia. KOR:n määrärahojen vajaakäyttö johtui lähinnä kalastuslaivaston tukea saaneissa jäsenvaltioissa. Tällä on kuitenkin vain vähän vaikutusta määrärahojen yleiseen toteutumiseen, koska KOR:n osuus rakennerahastojen kokonaismäärärahoista on vain 2 prosenttia. liittyvistä ongelmista rakenneuudistukseen joissakin eniten Määrärahat toteutuivat yleensä parhaiten unionin vähävaraisimmissa jäsenvaltioissa, jotka saavat eniten tukea rakennerahastoista. Tämä koskee varsinkin tavoitteen 1 kohdealueita Espanjassa, Portugalissa ja Irlannissa. Ne ovat edenneet maksusitoumuksissa ja maksuissa alunperin suunniteltua nopeammin. Neljäs koheesiomaa Kreikka liittyi kärkijoukkoon vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Vaikka Italiassa (tavoitteet 1 ja 5b), Ranskassa (tavoite 1) ja Belgiassa (tavoite 1) havaittiinkin vielä vuoden 1997 päättyessä joitakin viivästyksiä, tilanne parani vuoden kuluessa vähitellen ja korjaantui lähes täysin vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla varsinkin Italiassa, joka oli eniten jäljessä tavoitteistaan. Yhteisöaloitteiden tilanne poikkeaa tästä huomattavasti. Vuoden 1997 päättyessä 56 prosenttia 13 yhteisöaloitteeseen kaudeksi 1994-1999 tarkoitetusta kokonaistuesta oli kohdennettu, mutta vain 31 prosenttia siitä oli maksettu. Vuodeksi 1997 käytettävissä olleista maksusitoumuksista toteutui vain 61 prosenttia ja maksumäärärahoista 90 prosenttia. Toteutumisen viivästyminen johtui usein siitä, että ohjelmat hyväksyttiin liian myöhään. Useita ohjelmia hyväksyttiin vasta vuosina 1996 ja 1997 sen jälkeen, kun varaus oli jaettu. Syynä saattoivat olla myös joidenkin yhteisöaloitteiden erityispiirteet. Näitä olivat esimerkiksi URBAN- ja INTERREGII -yhteistyö tai SME-yhteisöaloitteen erityistoimenpiteet ja uutta luovat toimet. Nopeuttaakseen yhteisöaloitteiden toteuttamista komissio aloitti jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelun, jossa pohdittiin mahdollisuuksia rahoituksen jakamiseksi uudelleen joko siirtämällä niitä saman ohjelman eri toimenpiteiden tai saman yhteisöaloitteen eri ohjelmien välillä. Neuvottelut päättyvät vuoden 1998 kuluessa ja saattavat johtaa siihen, että varoja jaetaan uudelleen aloitteiden kesken. 3- Rahoituksen toimintalinjojen tarkistus Ohjelmien hyväksymisen ja toteuttamisen lisäksi komissio tehosti joitakin toimiaan ja tarkisti toimintalinjojaan vuonna 1997. Ensisijaisena ja edistäminen oli keskeisenä tavoitteena suunniteltaessa tavoitteen 2 uusia ohjelmia kaudeksi 1997- 1999. Yhteensä 89 alueellisen työllisyyssopimuksen toteuttaminen käytännössä tehostaa työpaikkoja luovia yhteisön toimia paikallistasolla. Rakennerahastojen ohjelmien välitarkistuksessa (joka ei koske tavoitetta 2) voidaan tehdä tarvittavat mukautukset sellaisten ohjelmien nopeuttamiseksi, joiden toteuttamisessa on ollut vaikeuksia. työllisyyden säilyttäminen tehtävänä pidetty Komissio teki SEM 2000 -aloitteen {Sound and Efficient Management - moitteeton ja tehokas varainhoito) yhteydessä vuonna 1997 kolme päätöstä parantaakseen rakennerahastojen hallintoa ja valvontaa. Se laati 22 lomaketta, joissa määritellään rakennerahastojen yhteisrahoitukseen oikeutetut menoluokat. Lisäksi se antoi asetuksen vahvistaakseen säännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava varainhoidon valvonnassa. Komissio hyväksyi myös sisäiset ohjeet, joissa täsmennetään, milloin komissio voi tehdä jäsenvaltioille nettomääräisen rahoituskorjauksen. Horisontaalisten toimintalinjojen lisäksi vuoden aikana analysoitiin tarkemmin joitakin temaattisia painopistealueita. Niitä olivat rakennerahastojen tukitoimenpiteet tietoyhteiskunnan alalla (myös tietoyhteiskuntaa koskevan alueellisen aloitteen (RISI) pilottihankkeiden kautta), kaupunkien kehittämisen tulevaisuus, maaseudun kehittäminen, alue- ja kilpailupolitiikan vuorovaikutus sekä Euroopan talouden kilpailukyvyn ja TTK- ja innovaatiotoiminnan väliset yhteydet. Analyysit Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus selkeyttivät keskustelua ja johtivat useimmiten käytännön ratkaisuihin, jotka otetaan vastedes paremmin huomioon rakennerahastojen ohjelmissa. 4- Tulevaisuudennäkymät Tulevan taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan valmistelu aloitettiin vuonna 1997. Vuoden 2000 jälkeisen politiikan valmistelu aloitettiin huhtikuussa kokoontuneessa Euroopan koheesiofoorumissa, ja sen tulokset näkyvät heinäkuussa hyväksytyssä Agenda 2000 -tiedonannossa, täsmennetään rahoitusnäkymät vuosiksi 2000-2006 ja määritellään yhteisön politiikkoja jossa koskevat toimintalinjat. Tiedonannossa määritellään rakennepolitiikkaa varten varattu rahoitusosuus, jossa on otettu huomioon unionin mahdollinen laajentuminen joihinkin Keski-Euroopan maihin. Perusperiaatteena pidetään yhä rahoituksen solidaarisuutta. Tiedonannossa painotetaan myös tarvetta keskittää rakennerahastojen tukitoimia maantieteellisesti ja rahoituksen osalta. Lisäksi ohjelmien toteuttamista halutaan yksinkertaistaa vähentämällä nykyiset seitsemän tavoitetta kolmeen. Tämä tehostaisi rakennerahastojen toimintaa. 2000 laati Agenda koskevat -tiedonannon mukaisesti Komissio rakennerahastojen ja koheesiorahaston toimintaa kaudella 2(XK)-2(K)6. Komissio esitteli ehdotukset maaliskuussa 1998. Jäsenvaltiot ja komissio keskustelevat ehdotuksista vuoden 199S aikana yhdessä muiden yhteisön toimielinten kanssa. Keskustelut saattavat jatkua vuoteen 1999. Tavoitteena on laatia rakennerahastoille uudet puiteasetukset, joita sovelletaan 1. tammikuuta 2000 alkaen. asetusehdotukset, jotka B. PK-YRITYKSILLE ANNETTAVA TUKI VUODEN TEEMANA Edellisissä vuosikertomuksissa tarkasteltiin tukiin liittyvää ympäristöulottuv uutta ^ll>os> \. \ alueiden teknologisen kehittämisen tukemista (1990). Tässä kertomuksessa teemana on pk vritvsten toiminnan edistäminen rakennerahastojen tuella. Euroopan parlamentti on toivonut tarkempia tietoja niistä rakennerahastojen toimenpiteistä, joilla edistetään pk-yrityksiä. Valittu teema vastaa tähän pvuitöon. Näin rahoitettujen toimien moninaisuuden vuoksi kysymystä tarkastellaan useassa luvussa. Teemaa käsittelevät kohdat on kehystetty. Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) asema työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn edistäjinä on hyvin tunnettu Euroopan unionissa. Yli 99 prosenttia unionin 18,5 miljoonasta yrityksestä on pk- yrityksiä. Ne työllistävät 66 prosenttia yksityissektorin työvoimasta ja niiden liikevaihto on 60 prosenttia kokonaisliikevaihdosta. Niiden kehittäminen on ratkaisevan tärkeää, kun halutaan lisätä taloudellista ja sosiaalista koheesiota unionissa. Euroopan pk Euroopan työllisyyttä ja lujittaa yritysten seurantakeskuksen tutkimuksen mukaan pienet ja keskisuuret yritykset ovat nykyään tärkeimpiä kasvun luojia, koska ne tarjoavat paljon uusia työpaikkoja. ja toteuttamaan järjestelmän, työllisyydestä Se kehotti mm. Euroopan 1'k-yrilyslen merkitystä on korostettu useaan olleeseen Eurooppa-neuvostoissa viime vuosina \. \ l*>*>7 päätöslauselman etenkin vuonna 1997. Amsterdamin Eurooppa neuvosto antoi kesäkuussa kasvusta ja Euioopan rahoittaa pk-yritysten korkean investointirahastoa teknologian hankkeita. Näin tapahtui marraskuussa l*)97 Euroopan teknologiaohjelman toteuttamisen myötä. Amsterdamin Eurooppa-neuvosto toivoi myös. että yritysten kustannuksia voitaisiin pienentää. Se perusti BEST Task Force toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista ja parantamista. Ryhmä antoi selvityksensä komissiolle 7. toukokuuta 1998. Työllisyyttä käsitellyt ylimääräinen Eurooppa-neuvosto pidettiin marraskuussa Luxemburgissa. Se totesi, että yrittäjyys on toimintalinja. Tämän toimintalinjan mukaisesti komissio antoi tiedonannon yrittäjyyden edistämisestä Euroopassa1. Lisäksi luoville pk- neuvosto kehotti komissiota esittämään ehdotuksia työllisyyspolitiikan yhteinen käsittelee yritysten innovatiivisille ja investointipankkia jäsenvaltioiden jolla voidaan työpaikkoja -ryhmän, joka 1 K O M (() X ) : L V. 7. 4. I W X. 10 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus yrityksille tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä. Komissio esitti ehdotuksensa tammikuussa 19982, ja neuvosto hyväksyi ne huhtikuussa. Tämä poliittinen suuntaus ilmeni myös siitä, että asiaatuntevista komission jäsenistä muodostettiin yhdeksänhenkinen ryhmä käsittelemään pk-yrityksiä ja yrittäjyyttä. Ryhmä pyrkii selvittämään poliittisen tason toimintaa, jonka avulla pk-yritykset voisivat osallistua entistä enemmän yhteisön ohjelmiin. Se aloitti työskentelynsä vuoden 1998 alussa. Komissio hyväksyi vuonna 1997 neljännen kertomuksen pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta3 esittääkseen kokonaisvaltaisesti ne unionin toimet, joilla pk-yrityksiä tuetaan. Kertomuksessa käsitellään yritysten toimintaolosuhteiden parantamista ja pk- yrityksen tukitoimenpiteitä. Rakennerahastoilla on ollut jo vuosia merkittävä asema pk-yrityslen perustamisen ja kehittämisen lisääntymiseen on panostettu voimakkaasti. Koska pk-yrilykset tukemisessa, kun työllisyyden vaikuttavat taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon, niillä on yleensä ensisijainen asema useimmissa ohjelmissa, joissa on usein pk-yrityksiä koskevia erityistoimenpiteitä. Nykyisellä ohjelmakaudella 1994-1999 rahastojen kokonaisvaroista 15-20 prosenttia on tarkoitettu erityisesti toimenpiteisiin, jotka koskevat pk-yritysten toiminnan edistämistä, tuotantovälineiden parantamista ja taloudellisia toimintaolosuhteita (etenkin kehityksestä jälkeenjääneillä alueilla, taantuvilla teollisuusalueilla, maaseutualueilla ja alueilla, joilla väestöntiheys on erittäin pieni). Kokonaismäärä on 23-30 miljardia ecua. Kolmessa uudessa jäsenvaltiossa. Itävallassa, Ruotsissa ja Suomessa, pk-yritysten hyväksi toteutettiin huomattavasti enemmän tukitoimenpiteitä, ja niiden osuus oli 30-40 prosenttia yhteisön antamasta tuesta. Lisäksi ohjelmien useimmat muut toimenpiteet hyödyttävät pk-yrityksiä, vaikka toimenpiteitä ei olisi niille suoranaisesti tarkoitettukaan. Rakennerahastojen rahoitus tapahtuu monilla eri toimilla, jotka on tarkoitettu suoraan pk-yrityksille. Tärkeimpiä ovat: • • • • • • • pääomainvestointien luet joko suorana tukena tai uusilla rahoitusjärjestelyillä (riskipääoma tai alkupääomarahastot, leasing jne. ) yritysten sijoittumisalueiden yhteisrahoitus koulutus mukaan lukien hallintokoulutus (esimerkiksi tavoitteen 4 mukaisesti pk-yritykset saavat henkilöstön ammattitaidon kehitystukea; ADAPT-yhteisöaloitteella rahoitetaan koulutusta, jonka tarkoituksena on saada pk-yritykset ennakoimaan teolliset muutokset, jne. ) neuvonta- ja tiedotuspalvelut (yritysten perustaminen, hallinto, markkinointi, teknologian vienti tai siirto, suora tuki palvelukeskusten, kuten eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten (CEEI), perustamiselle) ja tutkimusta alueellisten innovaatiosuunnitelmien (R1S) pilottihankkeiden ja teknologian siirtoa koskevien alueellisten suunnitelmien (RITTS) kautta) teknologista kehittämistä (TTK) koskevat loimet (myös tietoyhteiskuntaan liittyvät loimet kansainvälistymistuki uutta luovien toimien kautta, kuten EUROPAKTENARIAT (ai REUTE II. joilla pyritään kehittämään pk-yritysten välistä kaupan alan monikansallista yhteistyötä, tai pk yrityksiä koskevan yhteisöaloitteen mukaisesti. : KOM(98) 20, 21. 1. 1998 (I YVL L 155. 29. 5. 190S, s. 43). Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite, johon sisältyvät seuraavat seikat: riskipääoman antaminen, monikansallisten yhteisyritysten perustaminen (eurooppalainen yhteisyritys) ja takuujärjestelmä. 3K ( ) M ( < ) 7 ) ( > I O , 2 5. I I. I W 7. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 11 Komissio haluaa vahvistaa pk-yritysten asemaa meneillään olevissa ohjelmissa. Se esittikin 30. toukokuuta 1997 suuntaviivat, jotka koskevat rahastojen vuoteen 1999 voimassa olevien ohjelmien välitarkistusta4 tavoitteen 1 (kehityksessä jälkeenjääneet alueet) ja tavoitteen 6 (Ruotsin ja Suomen harvaan asutut alueet) suhteen. Suuntaviivojen avulla olisi voitava käyttää nykyisten ohjelmien varoja pk-yritysten sekä paikallista kehitystä ja työllisyyttä koskevien aloitteiden tukemiseen. Vastedes tehtävänä on käyttää näitä varoja hyödyntääkseen pk-yritysten jäsenvaltioiden mahdollisuuksia tiedonannon tavoitteen 2 (taantuvat teollisuusalueet) kauden 1997-1999 uusista ohjelmista. Siinä kuvaillaan, miten luominen ensisijaisena tavoitteena on otettu huomioon uudella ohjelmakaudella5. työpaikkojen Tiedonannossa painotetaan pk-yritysten keskeistä merkitystä työpaikkojen luomisessa. ja alueiden luoda työpaikkoja. Komissio antoi marraskuussa 1997 erillisen Pk-yritysten merkitystä korostava toimintalinja on vähitellen hahmottumassa rakennepolitiikassa. Tämä käy ilmi siitä, että tuoreimmissa ohjelma-asiakirjoissa niitä koskevaa taloudellista tukea on lisätty. Komissio aloitti heinäkuussa 1997 teemakohtaisen arvioinnin rakennerahastojen vaikutuksesta pk- yrilyksiinft. Se halusi myös selvittää tarkemmin yhleisrahoitettujen hankkeiden ominaisuudet sekä niiden tosiasiallisen taloudellisen vaikutuksen pk -yrityksiin. Arviointi koskee kaikkia nykyisiä ohjelmia yhteisöaloitteet mukaan lukien. Arvioinnin tulisi tarjota vastauksia joihinkin huomautuksiin, liittyvän jotka vuosikertomuksensa ja pk-yrilyksiä koskevassa osassa. Arviointitulokset valmistunevat vuoden 1998 loppuun mennessä, ja ne toimitetaan hiuljellivallau käyttäjälle. 1997 varainhoitovuoteen tilintarkastustuomioistuin rakennerahastoja vuonna 199o esitli 4C(<>7) 1381. 5. 5. 1997. •s KOM(97) 524 lopull. 'T. YVL S 133. I2. 7. I9<)7. 1LUKU: VUODEN 1997 SAAVUTUKSIA Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 15 1. 1. ENSIMMÄISET SUUNTAVIIVAT TALOUDELLISEN JA SOSIAALISEN KOHEESION TULEVAISUUDESTA 1. 1. 1. EUROOPAN KOHEESIOFOORUMI Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta hyväksyttiin vuonna 1996 (KOM(96) 542 lopullinen, 6. 11. 1996). Sen johdosta komissio järjesti Brysselissä koheesiofoorumin 28. , 29. ja 30. huhtikuuta 1997 aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavan komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin aloitteesta. Kertomuksen näkökohdat esitettiin yksityiskohtaisesti vuonna 1997 ilmestyneessä (jäsenvaltioiden välisten tuloerojen pieneneminen henkeä kohti, alueiden välisten tuloerojen säilyminen henkeä kohti ja etenkin työttömyys sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden lisääntyminen). rakennerahastojen kahdeksannessa vuosikertomuksessa Koheesiofoorumissa oli yli 1 200 osanottajaa, jotka toimivat taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan alalla unionissa. Lisäksi siihen osallistuivat kaikkien Euroopan unionin toimielinten puheenjohtajat ja korkean tason edustajat. Rakennerahastoja uudistetaan seuraavalla ohjelmakaudella 2000-2006. Jotkut puhujat ehdottivatkin. että rahastojen tavoitteiden määrää vähennetään, menettelyjä yksinkertaistetaan, tukia keskitetään entistä enemmän ja toteutettavien ohjelmien määrää vähennetään etenkin yhteisöaloitteiden osalta. Foorumin keskustelussa vahvistui myös, että on tarpeen seurata yhteisön tuen tuloksia. On vahvistettava objektiiviset perusteet menojen tehokkuuden mittaamiseksi. Rakennerahastojen tukea olisi pidettävä pikemminkin kannustimena aloittaa tehokkaita ohjelmia kuin oikeutena. Budjettirajoitukset lisääntyvät kaikkialla edettäessä kohti talous- ja rahaliittoa, ja sen vuoksi on lainojen suunniteltava vaihtelevampia yhdistelmät, korkotuet, lainojen takuut tai aikaisempaa innovatiivisemmat rahoitusmuodot. tukikeinoja. Niitä voisivat olla esimerkiksi tukien ja tärkeimmistä jälkeenjääneiden johtopäätöksistä. Nopeammat tekivät yhteenvedon Loppupuheenvuoroissaan koheesiopolitiikasta vastaavat komission jotka vaikuttavat foorumin sekä maaseutuun ja kehityksestä ja sosiaalisen koheesion kaupunkialueisiin, vaativat Euroopan unionin edistämiseksi. Alueiden on lisätäkseen ja talouttaan innovaatiokykyään esimerkiksi kehittämällä tietotekniikkaa ja TTK-toimintaa. On olennaisen tärkeää, että rakennerahastot tukevat entistä enemmän uusien taitojen hankkimista ja elinikäistä oppimista sekä edistävät työllisyyttä ja kilpailukykyä kaikin keinoin. teollisuusalueisiin taloudellisen tukea monipuolistaakseen rakennemuutokset, alueiden saatava jäsenet lisäksi lukea 1. 1. 2. AGENDA 2 0 00 -TIEDONANNOSSA ESITETYT SUUNTAVIIVAT1 Agenda 2000 -tiedonanto liittyy kolmeen tapahtumaan. Ne ovat Euroopan unionin laajentuminen Keski-Euroopan maihin, talous- ja rahaliiton toteuttaminen ja yhteisön tärkeimpien politiikkojen uudistaminen (koheesiopolitiikka ja yhteinen maatalouspolitiikka, mukaan lukien maaseutupolitiikkaa koskevat osat). Agenda 2000 -tiedonannossa täsmennetään ensi vuosituhannen alun rahoitusnäkymät ja määritellään yhteisön politiikkoja koskevat toimintalinjat. Rakennepolitiikan kysymyksissä Agenda 2000 -tiedonanto on jatkoa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsitelleelle ensimmäiselle kertomukselle ja koheesiofoorumi Ile (ks. edellinen kohta). Rakennepolitiikkaa varten kaudeksi 2000-2006 vahvistettiin 286,3 miljardin ecun rahoitusosuus (vuoden 1999 hintoina). Se jakaantuu kolmeen osaan: KOM(97) 2000 (osat 1, 2 ja 3). 15. 7. 1997. /g • • 218,4 miljardia ecua nykyisille 15 jäsenvaltiolle tarkoitettuihin rakennerahastoihin 21,0 miljardia ecua nykyisille jäsenvaltioille tarkoitettuun koheesiorahastoon Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus • 46,9 miljardia ecua jäsenyyttä hakeneille valtioille (7,3 miljardia ennen liittymistä ja 39,6 miljardia liittymisen jälkeiseen tukeen). Koheesiopolitiikan perusperiaate, rahoituksen solidaarisuus, säilytettiin. Sen tarpeellisuus korostuu entisestään, koska unioni mahdollisesti laajentuu uusiin maihin, joiden kehitystasot ovat erilaisia. Tätä varten komissio ehdotti, että säilytetään vuonna 1999 saavutettava rahoitusosuus eli 0,46 prosenttia unionin BKTL:sta. Lisäksi Agenda 2000 -tiedonannossa vahvistetaan periaatteet, joiden avulla koheesiopolitiikka voidaan tehostaa entisestään. Rahoitusta keskitetään vain joillekin alueille, jotta kerrannaisvaikutus olisi riittävä. Tehokkaampi keskittäminen on välttämätöntä jäsenvaltioiden nykyisten ja tulevien budjettirajoitusten tähden: ne eivät saa ylittää sovittua BKTL-rajaa (0,46 % vuonna 1999). Tehokkuuteen pyritään myös yksinkertaistamalla toteutusta, mikä tarkoittaa ennen kaikkea nykyisten seitsemän tavoitteen vähentämistä kolmeen. • Uusi tavoite 1 vastaa nykyistä tavoitetta 1, ja alueiden tukikelpoisuutta koskevaa perustetta sovelletaan tiukasti. Erittäin syrjäiset alueet samoin kuin nykyiset tavoitteen 6 kohdealueet kuuluvat automaattisesti uuteen tavoitteeseen 1. Se on edelleen ensisijainen tavoite, koska sen osuus rakennerahastojen määrärahoista on kaksi kolmasosaa. Kyseisten alueiden kehitystä tuetaan kaikista neljästä rakennerahastosta. • Uusi tavoite 2 kaksi koskee alueita, joilla tapahtuu taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia ja joita työttömyys koettelee pahoin (eli teollisuusalueet, haavoittuvat maaseutualueet, kalastuksesta riippuvaiset alueet tai vaikeuksissa olevat kaupunkialueet). Kaudella 2lXX)-200o uuden tavoitteen 2 kohdeväestö saisi olla enintään 18 prosenttia, ja kohdealueiden pitäisi pääosin olla samoja kuin alueellista valtiontukea perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti saavat alueet. Näiden alueiden uudistuksia tuetaan kolmesta rakennerahastosta (EAKR, ESR, KOR) ja EMOTRm tukiosastosta. taantuvat • Uudella tavoitteella 3 (inhimillisten voimavarojen kehittäminen) pyritään tukemaan koulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukautuksia ja nykyaikaistamista. Tuki koskee muita kuin tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueita. Vain ESR yhteisrahoittaa toimia tässä yhteydessä. rakenteiden ja maaseudun kehittämisen alalla rahastojen Maatalouden tuella - EMOTR:n ohjausosasto tavoitteen 1 kohdealueilla ja EMOTR:n tukiosasto tavoitteen 2 kohdealueilla ja muilla unionin maaseutualueilla - voidaan auttaa maaseutua ja maataloutta mukautumaan edelleen ennakoitaviin muutoksiin (markkinakehitys, talouden maailmanlaajuisluminen jne). Maaseudun on myös vastattava yhteiskunnan odotuksiin ympäristön laadun parantamisesta siten, että taloudellinen säästävien kehitys on sopusointuisia maalaloustoimien merkitystä on korostettava, jotta voitaisiin edistää maaseudun kestävää kehitystä. suojelemisen kanssa. Ympäristöä luonnonrikkauksien Rakennerahastojen toiminta tehostuu myös siksi, että komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä uudistetaan. Ohjelmien hallinto hajautetaan jäsenvaltioille ja alueille. Komissio vaatii vastedes, että toimintalinjat valikoidaan entistä tarkemmin ja tiukemmin jo etukäteen. Samalla tiukennetaan seuranta-ja arviointijärjestelmiä ja tarkastuksia. Euroopan tiivistettävä, jotta kerrannaisvaikutus olisi mahdollisimman tehokas. investointipankin, Euroopan investointirahaston ja rakennerahastojen yhteistyötä on Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 17 Komissio on laatinut Agenda 2000 -tiedonannon mukaisesti asetusehdotukset, jotka koskevat rakennerahastojen toimintaa kaudella 2000-2006. Ehdotuksiin kuuluvat yleisluonteinen asetus rakennerahastoista, rahastokohtaiset asetukset (EAKR, ESR, KOR, EMOTR. n tuki maaseudun kehittämiseen), koheesiorahaston tarkistus ja asetus uudesta liittymistä edeltävästä välineestä. Komissio esitti ehdotukset 18. maaliskuilta 19982. ja koheesiorahaston 1. 2. SUUNNANMUUTOKSET RAHASTOJEN RAHOITUSOSUUKSISSA 1. 2. 1. TYÖLLISYYDEN KOROSTAMINEN TAVOITTEEN 2 UUSISSA OHJELMISSA (1997-1999) Komission jäsenvaltioille osoittamissa suuntaviivoissa painotettiin, että työllisyyden säilyttäminen ja edistäminen on ratkaisevan tärkeää. Suuntaviivat esitettiin valmisteltaessa tavoitteen 2 toista ohjelmakautta 1997-1999. Kuten uusien ohjelmien yhteenvetoa koskevassa komission tiedonannossa3 todettiin, vuonna 1997 edistyttiin huomattavasti työllisyysvaikutusten lisäämisessä uusissa tavoitetta 2 koskevissa ohjelma-asiakirjoissa. Toimenpiteitä koskevat yksityiskohtaiset arviot tehtiin 55 ohjelma- asiakirjasta (66 kaikkiaan), mikä vastasi noin 66 prosenttia yhteisön kokonaisrahoituksesta. Työpaikkojen luomista koskeviin lukuihin on suhtauduttava varauksella, koska useat alueet eivät käyttäneet komission työllisyysvaikutusten arvioimiseksi ehdottamaa menetelmää. Arviot viittaavat kuitenkin siihen, että kaudella 1997-1999 syntyy, säilyy tai jaetaan noin 800 (KK) työpaikkaa tavoitteen 2 mukaisten tukien ansiosta. Kaksi kolmasosaa uusista työpaikoista koskee tavoitteen 2 pääasiallisia tuensaajia eli Ranskaa, Espanjaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Tuoreiden arvioiden mukaan tämä suuruusluokka vastaa suunnilleen kauden 1989-1993 ohjelmia. Uusista työpaikoista suhteellisen pieni osa on väliaikaisia (noin 100 000 työpaikkaa seitsemässä jäsenvaltiossa). Ohjelmien sisältö voidaan tiivistää neljään tukialueeseen: • • yritysten, etenkin pk-yritysten, kasvua ja kilpailukykyä edistävä tuki (48 % arvioiduista menoista) koulutus ja työllisyystuki, mukaan edistyneiden teknologioiden käyttöön (34 %) lukien loimet, joilla pyritään kouluttamaan työvoima • taantuneiden teollisuus- ja kaupunkialueiden uudistaminen ja kehittäminen (12 %) • matkailun, puhtaiden teknologioiden, teollisuusjätteiden ja veden kierrätyksen edistäminen jne. (6 %). Teollisuudeltaan uudistuvia alueita koskevat toimenpiteet ja hankkeet olisi aloitettava käytännössä viimeistään 31. joulukuuta 1999, ja ne olisi maksettava 31. joulukuuta 2001 mennessä. 1. 2. 2. RAHASTOJEN OHJELMIEN VÄLITARKISTUKSKN PAINOPISTEALUEET (LUKUUN OTTAMATTA TAVOITETTA 2) vahvisti toukokuussa koskevat Komissio rakennerahastojen ohjelmien mukauttamista vuoden 1999 loppuun asti4 (lukuun ottamatta tavoitetta 2, jota käsitellään erikseen, ks. 1. 2. 1 kohta). Kaikissa painopistealueissa noudatetaan pääperiaatetta, joka koskee työllisyyden tukemista. Se vahvistettiin Amsterdamin sopimuksen uudessa VI a osastossa ja painopistealueista, suuntaviivat jotka 1997 2 KOM(98) 130, KOM(98) 131 ja KOM(98) 138. 1 KOM(97) 524 lopull. Rakennepoliittisen tavoitteen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997-1999 tavoitteena työpaikkojen luominen. 4 C(97) 1381,5. 5. 1997. 18 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus työllisyyttä käsitelleessä, 20. ja 21. marraskuuta 1997 Luxemburgissa pidetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa. Suuntaviivojen tavoitteena on määritellä viitekehys, jonka mukaisesti nykyiset ohjelmat mukautetaan. Väliarviointeihin (3. 1 kohta) pohjautuvat suuntaviivat muodostavat perustan kauden 1994-1999 ohjelmien mahdollisille välitarkistuksille. Tarkistukset olisi tehtävä vuoden 1998 aikana. Seuraavassa luetellaan kuusi temaattista painopistealuetta: 1- Infrastruktuuri. Infrastruktuuriin liittyvissä investoinneissa, etenkin Euroopan laajuisten verkkojen investoinneissa, olisi hyödynnettävä paremmin erilaisia rahoitusvälineitä, mukaan lukien ElP. n ja EIR. n välineet (ks. 5. 2 ja 5. 3 kohta). 2- Tuottava ympäristö. Suuntaviivoissa painotetaan pk-yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn parantamista etenkin palvelualalla (tietoyhteiskunta, kokonaisvaltainen laadunhallinta jne). Niillä pyritään myös parantamaan tilanteita, joissa yritysten pääoma on riittämätön, turvautumalla uusiin rahoitusjärjestelyihin pienyrityksille tarkoitettujen tukirakenteiden yhteydessä. ja tietoyhteiskunta. Suuntaviivoissa 3- TTK huomiota tukitoimenpiteisiin, jotka koskevat teknologista innovaatiota, ja yleisesti ottaen lisätä TTK:en ja innovaatioon myönnettyjen varojen osuutta (ks. 1. 3. 1, 1. 3. 5 ja 6. 4 kohta). erityisesti kiinnittää halutaan 4- Ympäristö ja kestävä kehitys. Komissio kannustaa ottamaan huomioon ehkäisevät toimenpiteet ja ympäristönäkökohtien lisääntyvän merkityksen (ks. 6. 2 kohta). 5- Inhimilliset voimavarat ja koulutus. Jälleen muistutetaan, että olisi siirryttävä passiivisesta työllisyyspolitiikasta aktiiviseen. Samoin olisi laadittava inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tarkoitettuja uusia rakenteita erityisesti pk-yritysten yhteistyön yhteydessä (ks. 0. 1 kohta). 6- Miesten ja naisten välinen tasa-arvo. Ehdotettiin sellaisten eri toimien tukemista, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia. Tällaisia infrastruktuurien parantaminen, pääsy työelämään, työn organisointi ja työolot, palvelujen saaminen, pk-yritysten perustaminen ja kehittäminen (ks. 6. 3 kohta). toimia ovat esimerkiksi sosiaalisten Lisäksi komissio haluaa rohkaista kansallisia ja alueellisia yhteistyökumppaneita varmistamaan ohjelmien laadun ja tehokkuuden. Tämä monialainen painopistealue koskee etenkin yhteistyötä (työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten tahojen laajempi osallistuminen), seurantatapoja (erityisesti niiden kyky arvioida suorituksia ja havaita toteutuksen puutokset), rakennerahastoista rahoitettuja toimia koskeva tiedottaminen ja mainonta sekä maksumenettelyjen tehokkuus. Seurantakomiteat ja toimivaltaiset viranomaiset ehdottavat käynnissä olevien ohjelmien mukautuksia tai päättävät niistä näiden suuntaviivojen ja väliarvioiden tulosten perusteella. Mukautukset tehtäneen vuonna 1998. 1. 2. 3. ALUEELLISTEN TYÖLLISYYSSOPIMUSTEN TEKEMINEN Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontuneet valtion-ja hallitusten päämiehet suhtautuivat myönteisesti Euroopan komission suuntaviivoihin, joilla pyritään vahvistamaan yhteisön rakenteellisten toimien vaikutusta työllisyyteen (KOM(96) 109, 10. 6. 1996). He myönsivät, että työllisyystoimia toteutettaessa on erityisesti tarpeen laajentaa ja syventää yhteistyötä, kuten komissio suositteli 1996 esitetyssä aloitteessaan "Toiminta työllisyyden parantamiseksi: luottamussopimus". Joulukuussa 1996 kokoontunut Dublinin Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä suuntaviivat ja pyysi, että työllisyyssopimuksia pilottitoimet toteutetaan nopeasti. Niistä on tulla alueellisia tarkoitus Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 19 kansallisten viranomaisten valitsemien ehdokasalueiden ja -kaupunkien perusteella. Kesäkuussa 1997 kokoontunut Amsterdamin Eurooppa-neuvosto merkitsi alueluettelon tiedoksi. Kolme valintaperustetta Jäsenvaltioiden valitsemien alueellisia työllisyyssopimuksia koskevien ehdotusten piti täyttää kolme perustetta tullakseen valituiksi: • alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa eli paikallisen tason aloitteet • • laaja yhteistyö, johon osallistuvat kaikki asianomaiset paikalliset toimijat: hallinto ja julkinen sektori, työmarkkinaosapuolet, yksityiset toimijat ja yhdistykset, jotka toimivat merkittävästi työllisyyden puolesta yhtenäistetty lähestymistapa, joka perustuu tarkkaan arvioon paikallisesta tilanteesta, ja johtaa uutta luoviin ja koordinoituihin toimiin (työllisyyden toimintasuunnitelmat). Loppuvuoden 1997 tilanne Yhteisön tekniseen apuun kelpuutettiin 89 sopimusehdotusta unionin 15 jäsenvaltion kaupungeista tai alueilta, joista jotkut sijaitsivat maaseudulla. Tuen enimmäismäärä on 200 000 ecua sopimusta kohti, ja sen tarkoituksena on työllisyyden toimintasuunnitelman toteutus ja sen sisällöstä kertominen Euroopan tasolla. 31. joulukuuta 1997 mennessä rahastojen teknisen avun myöntämistä koskeva päätös oli tehty 84 sopimuksen osalta (22 ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti, 8 EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti ja 54 EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti). Vuoden 1998 ensimmäisen puolivuotiskauden aikana laaditaan 89 alueellisen työllisyyssopimuksen ensimmäiset toimintasuunnitelmat. Hyväksymisen jälkeen ne voidaan toteuttaa, ja niille pitäisi myöntää vuoden 1999 loppuun asti rakennerahastojen tukea nykyisistä ohjelmista. Komissio pyrkii sopivana ajankohtana ja asianmukaisin tavoin tekemään tiivistelmän alueellisista sopimuksista ja hyödyntämään niistä saatuja kokemuksia työpaikkojen luomisessa. 1. 2. 4. SEM 2000 -ALOITE; VAROJEN HALLINNON JA VALVONNAN PARANTAMINEN Komissio teki SEM 2000 -aloitteen (Sound and Efficient Management - moitteeton ja tehokas varainhoito) yhteydessä vuonna 1997 kolme päätöstä parantaakseen rakennerahastojen hallintoa ja valvontaa. 1- Tukikelpoisia menoja koskevat lomakkeet teki huhtikuussa 1997 joukon päätöksiä5, Komissio rakennerahastojen yhteisrahoitusta saavat tukikelpoiset menoluokat joillakin aloilla, jotka olivat aikaisemmin olleet ongelmallisia. Kyse on 22 lomakkeesta, joissa täsmennettiin seuraavia menoluokkia koskevat säännöt: tarkennettiin joissa tuensaajan määritelmä, lopullisen tukikelpoisuusaika, sopimuksen voimassaolo jäsenvaltiossa, todellisten kustannusten käsitettä koskevia täsmennyksiä, kustannusten kohdentaminen, omaisuuden poisto, luontoissuorituksina tapahtuva kansallinen osarahoitus, maksetuista yhteisön ennakoista aiheutuneiden pankkikorkojen kirjaaminen, muiden tulojen kirjaaminen, rahoitus-, pankki- ja oikeudenkäyntikulut, pankkitäkauskulut, käytettyjen koneiden ja laitteiden osto, maa-alueen osto, kiinteän omaisuuden osto, alv ja muut verot ja maksut, osarahoitettujen hankkeiden vaihtoehtoinen rahoitus, liiketoiminnan/yrityksen taseen uudelleenjärjestely, rahoitusjärjestelyt: riskipääomarahastot, leasing, takaisin maksettavia tukia koskevat järjestelmät, julkishallinnon kustannukset mukaan lukien jäsenvaltioiden virkamiesten palkat. 5HYVLL 146,5. 6. 1997. 20 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Nämä täsmennykset kertovat kentän toimijoille, mitä rahastoista voidaan yhteisrahoittaa meneillään olevien ohjelmien mukaisesti, jolloin voidaan välttää joitakin rahastojen hallinnossa esiintyneitä säännönvastaisuuksia, (ks. 4. 2 kohta). 2- Asetus (EY) N:o 2064/97 niiden sääntöjen vahvistamisesta, joita jäsenvaltioiden on noudatettava rakennerahastojen vhteisrahoittamien toimien varainhoidon valvonnan osalta** Komission asetus annettiin 15. lokakuuta 1997, ja siinä määritellään vähimmäissäännöt, joita rakennerahastojen jäsenvaltioiden yhteensovittamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 (muutettu asetuksella (ETY) N:o 2082/93) 23 artiklan mukaisesti, ja siinä määritellään seuraavat seikat: on noudatettava menojen valvonnassa. Se laadittiin • • • • varainhoidon valvonnan yleistavoitteet (mukaan lukien riittävä jäljitysketju) valvottavien menojen vähimmäisprosenttimäärä (5 % kunkin ohjelman kustannuksista) hankkeiden tarkastukset tarkastus lausuman laatiminen ohjelman loppuunsaattamisen yhteydessä. Asetus tuli voimaan marraskuussa 1997 lukuun ottamatta tarkastuslausunta koskevaa 8 artiklaa, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1998. 3- Nettomääräisiä rahoituskorjauksia koskevat komission sisäiset ohjeet Nämä ohjeet hyväksyttiin 15. lokakuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukaisesti. Niissä tehdä nettomääräisen rahoituskorjauksen (eli vähennyksen) ohjelman yhteisrahoitusosuuteensa. Huomattavin peruste korjauksen tekemiseksi on, että jäsenvaltio laiminlyö mittavasti varainhoidon valvontaan liittyvät tehtävänsä. joissa komissio voisi täsmennetään tilanteet, 1. 3. KOHEESIOTA KOSKEVIEN TEMAATTISTEN PAINOPISTEALUEIDEN TARKEMPI TARKASTELU Edellisinä vuosina laadittujen analyysien tapaan (kuten "koheesiopolitiikka ja ympäristö" vuonna 1995 tai "koheesiopolitiikka ja kulttuuri" vuonna 1996) komissio aloitti keskustelun useista uusista aloista, jotka voivat liittyä taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan painopistealueisiin. Rakennerahastot ovat tämän politiikan itseoikeutettuja välineitä, joten temaattiset suuntaviivat koskevat ensisijaisesti niitä. 1. 3. 1. TIETOYHTEISKUNNAN HAASTEET (KOM(97)7) Komissio antoi 22. tammikuuta 1997 tiedonannon yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM (97)7). Alueiden kyky käyttää tietoyhteiskunnan välineitä on yhä tärkeämpää ja vaikuttaa ratkaisevasti niiden kilpailukykyyn Euroopassa ja maailmanmarkkinoilla. Nämä välineet • mahdollistavat yritysten sijoittautumisen eri alueille, jolloin ne voivat hyödyntää kustannuseroja ja/tai mahdollisuuksia paikallisilla markkinoilla • auttavat yrityksiä reagoimaan nopeasti jatkuvasti muuttuviin taloudellisiin toimintaolosuhteisiin joustavien organisaatiomuotojen ansiosta 6EYVLL290,23. 10. 1997. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 21 • auttavat yrityksiä säästämään verkkojen toteuttamisen ansiosta. Tieto- ja viestintäinfrastruktuurin käyttömahdollisuudet, laadukkuus ja saatavuus vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioiden välillä samoin kuin jäsenvaltion sisälläkin useilla aloilla. Erot ovat aina vain suurempia tarkasteltaessa tietoyhteiskunnan täysimääräistä hyödyntämistä. Esimerkkinä voidaan mainita riittävä koulutustaso, joka tukee tietoyhteiskunnan palvelujen laajaa käyttöä, yksityisen ja julkisen luominen tietoyhteiskunnasta. tietoyhteiskunnan edistämisessä tietoisuuden tai yleisen sektorin rooli tietoja Markkinoiden vapauttaminen parantaa teletoiminnan harjoittajien ja palvelujen tarjoajien tosiasiallisesta kysynnästä, ja he huomioivat paremmin palvelujen tarjoamisen kustannukset. Koheesion kannalta vaarana on kuitenkin se, että uudet telealan investoinnit ja infrastruktuuri keskitetään niille alueille, joilla kysyntä on suurinta. Toisaalta taas hajanaisen kysynnän alueista saattaa tulla tietoyhteiskunnan autiomaita. Komissio on määritellyt joitakin poliittisia suuntaviivoja, joita alueiden, jäsenvaltioiden ja itse komission olisi hyödyllistä tarkastella. osalta komissio Lainsäädännön noudattavat markkinoiden vapauttamiselle vahvistettua aikataulua, koska lainsäädännöllinen epävarmuus saattaa vaarantaa uudet investoinnit etenkin alueilla, joilla näiden investointien tuottavuus ei ole täysin varmaa. Se toteaa kuitenkin, että aikataulua on täydennettävä muilla toimilla etenkin ja yleispalvelun tarjoamista koskevien sääntöjen alalla. toimilupajärjestelyjen jäsenvaltiot suosittelee, että Investoinneissa on selvää, että kilpailukykyisessä ympäristössä infrastruktuurien julkisen rahoituksen myöntämisperusteet tiukkenevat. Koska infrastruktuurin erot ovat merkittäviä, komissio kehottaa jäsenvaltioita ja itse alueita tutkimaan huolellisesti investointipäätökset (myös rakennerahastojen lisäksi keskittämään tukemat), jotta varmistettaisiin investoinnit joilla ei muuten markkinaolosuhteissa investoitaisi. tosiasiallinen suorimmin koheesioon vaikuttaviin hankkeisiin täydentävyys. Se kehottaa alueilla, Jäsenvaltioilla ja alueilla on tärkeä tehtävä, kun otetaan huomioon tietoyhteiskuntaan vaikuttavat aineettomat seikat eli talouteen, hallintoon ja koulutukseen liittyvät esteet. Tietoyhteiskunta on dynaaminen käsite, joka mukautuu institutionaalisten suhteiden, perinteiden, kulttuurisidonnaisten tapojen ja asianomaisen maan tai alueen talousrakenteen mukaan. Komissio kehottaa viranomaisia laadintaa, parantamaan oppimisoloja. luomaan tekemään aloitteen kannustamalla strategioiden asianmukaisia rakenteita, edistämään yleistä tiedostamista ja edistämään synergiaa siten, että käytetään aiempaa tehokkaammin eri rahoituslähteitä. toimiin: se lisää toimiensa johdonmukaisuutta Komissio aikoo puolestaan ryhtyä seuraaviin tietoyhteiskunnassa, jotta synergiaa hyödynnettäisiin paremmin, ottaa koheesion kokonaisvaltaisesti mukaan tuleviin säädösaloitteisiin (mainittakoon erityisesti kertomus yleispalveluun liittyvistä säännöistä, 1. tammikuuta 1998), ja seuraa ja tukee jäsenvaltioiden toimia rakennerahastojen yhteydessä. Tietoyhteiskunnan avainasema on tunnustettu tavoitteen 2 alueiden uudistamisessa. Se on nyt merkittävä päämäärä I ja 6 alueita koskevissa uusissa suuntaviivoissa. Tulevaisuudessa sen asema kasvaa varmasti aluekehityspolitiikassa. tavoitteiden 1. 3. 2. KAUPUNKIEN TOIMINTAOHJELMA (KOM(97)197) Komissio antoi 6. toukokuuta 1997 tiedonannon "Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa". Sen perusteella komissio aloitti vuoropuhelun kaupunkien kehityksestä tulevaisuudessa. Keskeinen seikka on reagoida koordinoidusti ja johdonmukaisesti kaupunkien kasvaviin ongelmiin. Komissio haluaa aloittaa keskustelun Euroopan unionin toimielimissä sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen ja sellaisten yhdistysten kanssa, joiden toiminta on pääosin keskittynyt kaupunkeihin. 22 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Tarkoituksena on pohtia, voitaisiinko kaupunkikysymykset sisällyttää suunnitelmallisemmin unionin tulevaan politiikkaan. Ympäristöön, liikenteeseen, työllisyyteen, sosiaaliseen integraatioon, energiaan, tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen (TTK) ja taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon liittyvät yhteisön politiikat vaikuttavat jo nyt unionin kaupunkeihin. Kaupungit edistävät talouden, kilpailukyvyn ja työllisyyden kasvua. Niiden vahvuudet ja heikkoudet ilmenevät suoranaisesti alueellisina eroina Euroopan tasolla. Euroopan kaupunkien ongelmat lisääntyvät koko ajan. Ongelmia ovat liikenneruuhkat, työttömyys, ympäristöhaitat, köyhyys ja syrjäytyminen, puutteelliset asumisolot, rikollisuus ja huumausaineiden väärinkäyttö. Kaupungit voivat kuitenkin tarjota parempaa elämänlaatua niin taloudellisesti kuin myös kulttuurisesti ja sosiaalisesti. Lisäksi niihin keskittynyt toimintojen määrä on vahvuus, jota voitaisiin hyödyntää pyrittäessä kestävään kehitykseen. Komissio korostaa, että on tarpeen löytää yhtenäinen vastaus kaupunkeihin liittyvään haasteeseen. Yhtenäisyys edellyttää tehokkaampaa toimien koordinointia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan laajuisella tasolla. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että toimet toteutetaan liian hajautetusti. Johdonmukaisen suunnittelun avulla kaupungit voivat käsitellä ongelmiaan paremmin ja hyödyntää omia mahdollisuuksiaan. Rakennerahastoista voidaan tukea toimenpiteitä, joilla pyritään ratkaisemaan kaupunkien ongelmia. Kaupunkien keskustoissa ja tiheästi asutuilla esikaupunkialueilla voidaan esimerkiksi puuttua työttömyyspesäkkeisiin tai parantaa julkisen liikenteen infrastruktuuria ja järjestelmiä, jotta syrjäisten' kaupunkialueiden yhteydet parantuisivat. Tiedonannon toivotaan johtavan laajaan keskusteluun kaupunkien asemasta unionissa. Sitä on jo tarkasteltu aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa Noordwijkissa kesäkuussa 1997. Myös Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea tarkastelivat aihetta vuonna 1997. Näiden toimielinten odotetaan ottavan asiaan kantaa virallisesti vuonna 1998. Komissio aikoo esittää keskustelun tulokset kaupunkifoorumissa, joka pidetään Wienissä 26. ja 27. marraskuuta 1998. 1. 3. 3. EUROOPAN KOLLOKVIO MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVASTA LE APE R- YHTEISÖALOITTEESTA Brysselissä pidettiin 9. , 10. ja 11. marraskuuta 1997 Euroopan kollokvio maaseudun kehittämistä koskevasta LEADER-yhteisöaloitteesta. Siihen osallistui yli 1 (XX) osanottajaa, jotka edustivat paikallisia toimintaryhmiä ja muita yhteisöjä sekä jäsenvaltioita ja jäsenyyttä hakeneita valtioita. Kollokviossa vaihdettiin tietoja kokemuksista, muistutettiin mahdollisuudesta tehdä alueiden välistä yhteistyötä ja ottaa kokemuksista oppia tulevaisuutta vatien. Kollokvion tulokset olivat erityisen arvokkaita valmisteltaessa Agenda 2(XX) -asiakirjaa (ks. 1. 1. 2 kohta), jossa vahvistetaan erityisesti uusi yhteisöaloite maaseudun kehittämistä varten. Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava Euroopan komission jäsen Franz Fischler painotti päätöspuheenvuorossaan, että on tarpeen vahvistaa vuoden 1999 jälkeinen uusi yhteisöaloite maaseudun kehittämistä varten. Aloite perustuu paikalliseen yhteistyöhön, kannustaa yksityisiä aloitteita, synnyttää innovaatiota ja säilyttää alueelliset ominaispiirteet. Euroopan laajuisen verkon ylläpito on välttämätöntä, jotta vahvistettaisiin tällaisen aloitteen tulosten vaikutusta ja helpotettaisiin monikansallista yhteistyötä. Lisäksi vaaditaan entistä enemmän yksinkertaistamista, jotta voitaisiin lisätä avoimuutta ja toteuttaa tämä aloite yhteistyön yhteydessä. Tämä tapahtuu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, jotta otettaisiin huomioon paremmin maaseudun alueiden monimuotoisuus. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 23 Uusi aloite on voitava toteuttaa yhteisön koko alueella, jotta kaikilla maaseutualueilla olisi mahdollisuus laatia omat kehitysstrategiansa. Sillä olisi myös vaikutettava työllisyystilanteen, elämänlaadun sekä maaseudun ympäristön tilan parantamiseen. 1. 3. 4. ALUEPOLITIIKKA JA KILPAILUPOLITIIKKA Kansallisten aluetukien alueelliset soveltamisalat ja rahastojen alueellisten tavoitteiden soveltamisalat eroavat toisistaan rakennerahastojen nykyisellä ohjelmakaudella. Rahastojen tukikelpoisten alueiden väestön määrä (lähes 51 % yhteisön väestöstä) on suurempi kuin kansallisesti tuettujen alueiden väestön määrä (lähes 47 %). Lisäksi kansallisten tukien ja tavoitteiden 2 ja 5b välillä on epäyhtenäisyyttä. Olisikin erotettava toisistaan kansallista tukea saavat alueet, jotka eivät kuulu rakennerahastojen soveltamisalaan (nämä eivät ole ongelmallisia), ja rahastojen tukikelpoiset alueet, joita kansallisen järjestelmän aluetuet eivät kata. rahastojen tukiluokassa Toisessa tehokkuus on kyseenalaistettu, koska yrityksille on myönnettävä tukea valtiontuen myöntämisedellytyksiä noudattaen. Näitä edellytyksiä sovelletaan alueisiin, jotka eivät saa tukea, ja ne ovat selvästi epäedullisempia. Alueiden erilainen kohtelu vaarantaa unionin rakennetoimien poliittisen selkeyden riippumatta siitä, kuuluvatko alueet aluetukijärjestelmään. tuen tarkasteli jäsenvaltioille osoitettua Tästä syystä komissio - hyväksyessään 16. joulukuuta 1997 uudet aluetukia koskevat suuntaviivat (ks. tiedonantoa, joka koskee aluepolitiikan ja 6. 7 kohta) - kilpailupolitiikan johdonmukaisuutta. Tiedonanto annettiin tosiasiallisesti maaliskuussa 19987, ja siinä komissio ehdottaa mahdollisia ratkaisuja edellä mainitun epäyhtenäisyyden korjaamiseksi. Ehdotuksessa noudatetaan Agenda 2000 -tiedonannossa painotettua tarvetta keskittää rakenteellisia tukitoimia maantieteellisesti yhä enemmän seuraavalla ohjelmakaudella. Tarkoituksena on. että rakennerahastojen tukikelpoiset alueet vastaavat valtiontukea saavia alueita, joiden väestön kokonaisosuus on enintään 42,7 prosenttia unionin väestöstä. Tämän periaatteen mukaisesti myös seuraavien edellytysten on täytyttävä, kun päätetään rakennerahastojen uusista kohdealueista: pitäydytään tiukasti perusteessa, joka koskee 75 prosentin kattoa BKT:sta henkeä kohti, kun määritellään tavoitteen 1 mukaisia kehityksessä jälkeenjääneitä alueita, hyväksytään uuden tavoitteen 2 kohdealueiksi vain alueet, joita ehdotetaan myös 93 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti, eikä muita alueita oleta mukaan kuin poikkeuksellisesti, varmistetaan, että rakennerahastojen aluejako ja alueelliset valtiontuet voidaan määritellä samanaikaisesti, jotta alueluettelot voisivat tulla voimaan 1. tammi kutua 2000. 1. 3. 5. KILPAILUKYKY, TTK JA INNOVAATIO Komissio on valmistellut tiedonantoa aiheesta yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla8. Jotta epäsuotuisten alueiden kilpailukyky paranisi, on ja innovaatiopolitiikka kohdistetaan ja yhdistetään alueen tuotantorakenteeseen. Lisäksi on tärkeää, että alueelliset toimijat tukevat näitä politiikkoja, jotta varat määritetään ja suunnataan alueen strategisiin toimintalinjoihin. Sekä rakennerahastoilla että tutkimuksen puiteohjelmalla on tehtävänsä tässä prosessissa. Vaikka jotkin näkökannat lähenevät toisiaan, alueiden väliset teknologian erot ovat edelleen merkittäviä. tarpeen varmistaa, että TTK- 7C(l998)6731opull. 17. 3. 1998. 8 KOM(98)275, 27. 5. 1998. 24 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Tästä syystä analyyseillä on pyritty löytämään käytännön ratkaisuja, joiden avulla yhteisön politiikkaan voitaisiin ottaa järjestelmällinen lähestymistapa TTK:en ja innovaatioon. Näin voitaisiin edistää epäsuotuisten alueiden taloudellista kasvua sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota. :<^^Mmm^trit)m^ JÄSENVALTIOITTAIN Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 27 2. 1. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEITTAIN 2. 1. 1. UUSIEN OHJELMIEN HYVÄKSYMINEN VUONNA 1997 toimintavuosi toinen vaihe alkoi vuonna 1997. Se oli rakennerahastojen kolmas Nykyisen ohjelmakauden tällä ohjelmakaudella. Käytännöllisesti katsoen kaikkia ohjelmia täysitehoinen toteutetaan parhaillaan paikallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin yhteisöaloiteohjelmia, jotka hyväksyttiin myöhään vuonna 1997. Vuonna 1997 hyväksyttiin myös uusia ohjelmia uudeksi ohjelmakaudeksi 1997-1999 etenkin tavoitteen 2 kohdealueilla (taantuvat teollisuusalueet) (tavoitteen 2 ohjelmakausi jaetaan kahteen kolmivuotisjaksoon, jotka ovat 1994-1996 ja 1997-1999. Tämä ei kuitenkaan koske kolmea uutta jäsenvaltiota eli Ruotsia ja Itävaltaa, jotka valitsivat yhtäjaksoisen ohjelmakauden 1995-1999; ja Suomea ohjelmakausilla: 1995-1996 ja 1997-1999). Eri tavoitteissa hyväksyttiin yhteensä 88 uutta tukitoimenpidettä vuonna 1997. Useimmat uusista päätöksistä (81 %) koskevat tavoitetta 2. Vuoden 1997 maalis- ja joulukuun välisenä aikana hyväksyttiin 66 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja viisi toimenpideohjelmaa, jotka toteutetaan tavoitteen 2 kohdealueilla Espanjassa. Kolme tavoitteen 2 mukaista ohjelmaa hyväksytään vasta vuoden 1998 puolella. Ohjelmat koskevat Madridia, Baskimaata ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) useaa aluetta koskevaa tukitoimenpidettä Espanjassa (ks. 2. 1. 4 kohta tavoitteen 2 toteutuksesta). Tavoitteen 2 uusille ohjelmille myönnetty yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 8 515 miljoonaa ecua. Vuonna 1997 hyväksyttiin myös 33 yhteisöaloiteohjelmaa (ks. 2. 1. 8 kohta). Uusien ohjelmien hyväksymisen lisäksi tehtiin useita muutoksia nykyisiin ohjelmiin. Useimmat muutokset koskivat tukien vuosittaista sitomista indeksiin. Harvalla niistä oli todellista vaikutusta rahoitukseen. 2. 1. 2. YLEISKATSAUS Vuoden 1996 tapaan vuodelle 1997 oli ominaista ohjelmien toteuttaminen ja edistyminen paikallisella tasolla. Vuodelle 1997 oli leimallista tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon yleinen nopeutuminen, kuten jäljempänä olevat taulukot osoittavat. Vuoden 1997 loppuun mennessä rakennerahastojen ohjelmakaudella 1994-1999 oli toteutettu eri toimenpideohjelmia, tavoitealueilla yhteensä 580 tukitoimenpidettä (yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, ja 44 globaalitukia ja suurhankkeita). Niistä 50 prosenttia koski yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja prosenttia toteutettiin yhteisöaloitteina yhteensä 446 ohjelmaa. Rakennerahastoissa on hyväksytty yhteensä 1 026 ohjelmaa vuodesta 1994 alkaen. toimenpideohjelmia. Lisäksi 28 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Yhteenveto rakennerahastojen tuista 1994-1999 (yhteisön tukikehys ia yhtenäiset ohjelma asiakirjat), tilanne 31. joulukuuta 1997 (miljoonaa ecua vuoden 1997 hintoina) Yhteensa EAKR ESR EMOTR KOR B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK YHTEENSA 1. 850,11 755,26 19. 793,76 13. 902,33 30. 543,85 13. 544,61 5. 708,42 19. 561,72 85,49 2. 172,70 1. 482,12 14. 106,82 1. 549,58 1. 217,55 11. 355,00 137. 629,34 Tavoite Yhteensa 93. 428,55 15. 063,99 12. 895,88 2. 284. 72 5. 418,11 81)2. 61 6. 93:5,57 1 2 3 4 5a (maalal. ) 5a (kalast. ) 5b 6 YHTEENSA 852,43 118,07 8. 516,06 9. 367,05 16. 860,49 5. 362,53 2. 603,95 10. 821,80 15,62 598,07 352,84 8. 762,63 417,23 314,88 5 431,30 70. 394,95 EAKR 55. 441,67 11 671,79 727,23 343,65 6. 803,41 2. 585,07 8. 455,94 4. 724,80 2. 009,10 4. 982,09 26,84 1. 379,16 539,30 3. 183. 93 523. 80 652. 48 5. 215. 84 42. 152,63 ESR 22. 358. 15 3. 392,20 12. 895. 88 2. 284. /:* :> !»86,3(> 1. 052. 00 244,81 151,00 4. 285,49 1. 818,41 4. 089,39 3. 229,18 1. 047,67 3. 384,54 41,93 140,37 587,98 1. 952. 11 581. 56 204. 73 583. 98 22. 343,15 25,64 142,54 188,80 131,80 1. 138,03 228,10 47,70 373,30 1,10 55,10 2,00 208. 15 27. 00 45. 46 123. 88 2. 738. 60 EMOTR 13. 790. 85 KOR 1. 837,89 S. 41K 1 1 ^. SiVv. 'l 23JV98 22. 343,15 Si>. '. 61 JV10 2. 738,60 711,90 137. 629,34 295. 14 70. 394,95 169. G8 42. 152,63 Yhteisön kaikki tavoitteet mukaan lukien (miljoonaa ecua) tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutuminen kaudella 1994 199' Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 70% 60% r>o% 4()7o 30% W% Uf,. ii",. t'. KM 100!. 62% 70" o 60'-o 50",. tZZD !». , vuotiiinen ' 4l'"" ;?(v„ ! ". , kumula-; | tllVII It'll ?|V '•• l i v. , *1 • • • 1, It». »:- ja maksettiin KK) prosenttia vuonna Vuoden 1997 ohjelmien toteutuminen nopeutti määrärahojen maksamisessa vuosina I9'M ja I9()S l-(> käytettävissä olleista määrärahoista tapahtuneen viivästyksen korjaamista. Tavoitteiden I997. Vuonna 1994 alkaneella kohdennettiin 99 prosenttia I997 kaudella myönnetyistä maksusitoumusten osuus oli 2l) prosenttia kaikista vuonna 19°4 alkaneen kauden maksusitoumuksista. (ks. Tilanne taulukko). jäsenvaltioittain huomattavasti Kohdennettujen määrärahojen osuudeksi arvioitiin rahoitusnäkymissä 61 prosenttia. Kahdessa jäsenvaltiossa osuus oli kuitenkin 31. joulukuuta I997 paljon arvioitua korkeampi. Kyseessä olivat espanja, jossa kohdennettujen määrärahojen osuus oli 68 prosenttia, |a IVilu^ali. jossa se oli 70 prosenttia. Sen sijaan Ruolsis a niiden osuus oli erityisen heikko eli 45 piosemtia. tähän mennessä kohdennettu 62 prosenttia. Vuoden yksityiskohtainen tuista on vaihteli liitteen Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 29 Myös maksut nopeutuivat. Maksujen kumulatiivinen osuus nousi vuoden 1996 31 prosentista 46 prosenttiin myönnetyistä tuista 31. joulukuuta 1997. Tämä vastaa 15 prosenttiyksikön kasvua. Maksusitoumusten lailla maksujen toteutumistaso vaihteli suuresti jäsenvaltioittain. Toteutuneiden maksujen osuus myönnetyistä tuista oli korkein Espanjassa (52 %), Irlannissa (55 %) ja Portugalissa (56 %). Toteutumistaso oli heikoin Italiassa (33 %), Ruotsissa (30 %) ja Suomessa (39 %). Ruotsin ja Suomen alhainen toteutumistaso johtui siitä, että ohjelmat aloitettiin muita myöhemmin, koska nämä maat liittyivät unioniin vasta vuonna 1995. Toteutumistaso oli korkein tavoitteissa 1, 2 ja 3. Tuista kohdennettiin yli 60 prosenttia ja maksettiin 43-48 prosenttia. Toteutumistaso oli heikoin tavoitteissa 4, 5b ja 6, joissa maksusitoumusten osuus oli alle 50 prosenttia ja maksut alle 35 prosenttia tuista (ks. seuraavien kohtien tavoitekohtainen erittely). Pk-yrityksille eri tavoitteiden mukaisesti myönnetty tuki Yhteisön tukikehysten (YTK) ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen (YOA) yhteydessä noin 15-20 prosenttia rakennerahastojen kokonaisvaroista osoitettiin erityisesti pk-yritysten toiminnan edistämiseen sekä tuotantovälineiden ja taloudellisten toimintaolosuhteiden parantamiseen. Määrärahojen kokonaissumma oli arviolta 23-30 miljardia ecua. Kolmessa uudessa jäsenvaltiossa eli Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa pk-yritysten hyväksi toteutettiin huomattavasti enemmän tukitoimenpiteitä. Niiden osuus oli 30-40 prosenttia yhteisön tuista. Komissio esitti 30. toukokuuta 1997 suuntaviivat rakennerahastojen ohjelmien mukauttamisesta tavoitteissa 1-6 (ks. 1. 2. 2 kohta). Suuntaviivoissa ehdotetaan, että nykyisiä ohjelmia varten käytettävissä olevia varoja käytettäisiin entistä enemmän pk-yritysten ja paikallista kehittämistä ja työllisyyttä koskevien aloitteiden tukemiseen. Ehdotetuissa toimintalinjoissa keskitytään työpaikkojen luomiseen pk-yrityksissä. Pk-yrityksille osoitetut määrärahat ovat noin 11-19 prosenttia (10-17 miljardia ecua) täksi kaudeksi varatuista tavoitteen 1 määrärahoista. Tavoitteessa 6 määrärahojen osuudeksi arvioidaan 9-27 prosenttia (65-192 miljoonaa ecua). Pk-yritysten kehittäminen on yksi tavoitteen 2 toimintalinjoista (ks. 1. 2. 1 kohta). Tämä heijastuu jäsenvaltioiden esittämistä yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista, jotka komissio hyväksyi seuraavaa ohjelmakautta 1997-1999 varten. Pk-yrityksille tarkoitettujen nykyisen kauden määrärahojen arvioitu osuus kokonaismäärärahoista on 25 prosenttia eli noin 3,7 miljardia ecua. Tavoitteiden 3 ja 4 pk-yrityksille tarkoitettujen määrärahojen osuudeksi arvioidaan noin 14 prosenttia kokonaistuesta eli 2,1 miljardia ecua nykyisellä ohjelmakaudella. Tavoitteen 5a (maatalous) mukaisten pk-yritysten tukemiseen osoitettujen määrärahojen osuudeksi arvioitiin 59 prosenttia kokonaistuesta eli 3 miljardia ecua. Tavoitteen 5a (kalastus) kokonaistuesta osoitettiin pk-yrityksille 80-100 prosenttia eli 700-880 miljoonaa ecua. Pk-yritykset saivat tavoitteen 5b mukaista tukea, jolla pyritään helpottamaan yritysten perustamista, toimintaolosuhteita. Pk-yritysten varmistamaan niiden kannattavuus tuotannollisiin investointeihin, käsiteollisuuteen ja palvelualalle osoitettiin kaudeksi 1994-1999 noin 25 prosenttia määrärahoista eli 1,8 miljardia ecua. ja parantamaan niiden 30 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Euroneuvontakeskukset - pk-vritvsten tiedotusverkko alueella sijaitsevissa 1. Yleinen apuväline Euroneuvontakeskusten (EIC) verkkoon kuuluu Euroopan unionissa 227 keskusta sekä KEE-maissa ja 21 keskusta. Välimeren Euroneuvontakeskukset muodostavat yhtenäisen verkon, joka on liitetty sellaisiin julkisiin tai yksityisiin rakenteisiin tai niiden välimuotoihin (kauppakamarit, paikallisesta kehittämisestä vastaavat elimet tai pankit), jotka ovat suoraan yhteydessä pk-yrityksiin. Monipuoliset euroneuvontakeskukset keskittyvät tarjoavat pk-yrityksille yleisiä neuvontapalveluja Euroopan yhteisöön liittyvissä asioissa. yhteisön ulkopuolisissa maissa täysin yritysten palvelemiseen sijaitsevat ja toimivat linkkinä Euroopan yhteisön Keskukset perehdyllämis politiikkoihin neuvontapalvelut sekä pk-yrilvksistä saatavien tietojen keräys. ja neuvontapalveluja yrityksille ja avustavat niitä kaikilla yhteisön ohjelmiin liittyvillä aloilla. Keskuksilla on seuraavia palveluja: tiedotus-, ja tietopalvelu. alir. tavat ja pk-yritysten välillä. Ne tarjoavat tietoja hankkeista, 2. euroneuvontakeskukset ja rakennerahastot Euroneuvontakeskusten tärkeänä tehtävänä on jakaa pk-yrityksille tietoa mahdollisuuksista joita alueelliset ohjelmat niille tarjoavat. Euroneuvontakeskusten verkko järjesti kokouksia, joissa p\rittiin jakamaan tietoa ja vaihtamaan näkemyksiä erityisesti SME-yhteisöaloitteesta ja alueiden välisestä yhteistyöstä, jota edistetään EAKR:s(a annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. Se kokosi Italian paikallista kehitystä. esimerkiksi jotka ovat edistäneet Saksan Erikoistuneet euroneuvontakeskukset välittävät komissiolle tietoja. Ne tarjoavat paikallisille, alueellisille ja kansallisille viranomaisille teknistä neuvontaa rakennerahastoista tuettavien ohjelmien suunnittelussa ja toteuttamisessa. Niille myönnetään usein tukea INTERREGin ja ECOS-OUVERTUREn kaltaisten aluekehitysohjelmien \arten. Euroneuvontakeskukset osallistuivat Strasbourgissa 24. -26. helmikuuta 1997 pidetyn alueiden \ alista tapahtumassa yhteistyötä koskevan DIRECTORIA-tapahtuman edistämiseen. Keskuksilla oli kymmenkunta edustajaa Euroopan unionin näyttelyosastolla. toteuttamista koskevia ia edistämisiä suunnittelua ja 3. Euroneuvontakeskusten uusi tehtävä \l)ih* tehdyssä Pk yritysten hyväksi toteutettavasta kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta vuonna neuvoston päätöksessä euroneuvontakeskukset todettiin palvelupisteiksi, joista pk uilyksel \oivat ensimmäiseksi hakea yhteisöä koskevaa tietoa (Tïist Slop Shops"). I Uiden tehtävän ansiosia pk yritykset saavat helpommin ja lainsäädännöstä, ohjelmista ja mahdollisuuksista. Euroneuvontakeskusten verkon mukauttamiseksi tehtiin suunnitelma, jonka jäsenvaltiot hyväksyivät 19. syyskuuta 1997. Suunnitelmassa selostetaan neuvontakeskuksen tarjoamat pah olut seka tehtävät ensimmäisenä palvelupisteenä, annetaan Suunnitelman muk. usesii euroneuvontakeskusten verkon ja eurooppalaisten yritys-ja innovaatiokeskusten veikon i. Œl:l. k> 2. 1. 8 kohta) välillä allekirjoitettiin sopimus niiden yhteistyön lujittamiseksi paikallisella tasolla. tietoa Euroopan unionisia, sen luetellaan neuvontakeskusten (oirnittamisohject. tehokkaammin pk-yrityksiltä saatavien tietojen Eurooppalaiset yritys- ia innovaatiokeskukset ( C E E Q- alueellisen kehityksen palveluverkko Komissio on viime vuosina tukenut useiden yrityksille palveluja tarjoavien eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten (CEEI) toiminnan aloittamista. Keskusten tavoitteena on edistää innovatiivisten yritysten perustamista ja nykyisten pk-yntyslen nykyaikaistamista ja kehittämistä. Unionissa on nykyisin 140 keskusta, jotka sijaitsevat pääasiassa tavoitteiden I ja 2 kohdealueilla. Niitä on tonkin verran myös lavoilleen 5b |. i (> kohdealueilla. Palvelukeskusten tehtävänä on kaitoillaa ylitysten perustamismahdollisuuksia, antaa tuleville yritysjohtajille koulutusta yrityshankkeen johtamisessa ja lo^istiikkatukea (paikallistasolla) (ai suunnittelussa, seurata yiity hankkeen etenemistä neuvontaa sekä edistää rahoitustuen saamista hankkeelle erityisesti pitämällä yhteyttä paikallisiin rahoituslaitoksiin. |a antaa Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 31 2. 1. 3. T A V O I T T E I D EN 1 JA 6 TOTEUTUS (KEHITYKSESSÄ J Ä L K E EN J Ä Ä N E ET JA HARVAANASUTUT ALUEET) Tavoitteen 1 kohdealueilla hyväksyttiin 13 tukitoimenpidettä vuonna 1997. Niihin kuului seitsemän toimenpideohjelmaa (kuusi Italiassa ja yksi Portugalissa), kaksi suurhanketta (Espanjassa) ja neljä globaalitukea (yksi Espanjalle, kaksi Italialle ja yksi Kreikalle). Määrärahoja myönnettiin yhteensä 592. 4 miljoonaa ecua, tukien kokonaismäärästä. Vuonna 1997 ei hyväksytty yhtään tavoitteen 6 ohjelmaa. joka on 0,6 prosenttia kaudeksi 1994-1999 myönnettyjen 1 kuuluu ohjelma-asiakirjoja, Tavoitteeseen toimenpideohjelmia, globaalitukia ja suurhankkeita). Tavoitteen 6 kohdealueilla toteutetaan kahta yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. tukitoimenpidettä (yhtenäisiä yhteensä 196 Toimintasuunnitelmaa tukitoimenpiteestä 1 K) eli 56 prosenttia on aluetason tukitoimenpiteitä. enimmäkseen alueellisella toteutetaan tasolla, sillä yhteensä 198 Espanja sai ainoastaan 27,5 prosenttia yhteisön myöntämästä tavoitteen I mukaisesta rahoituksesta ja sen osuus oli 34 prosenttia tolcuttamisasiakirjoista. Tavoitteen 1 määrärahojen toteutuminen Vuoden 1996 tapaan ohjelmien seuraavat tavoitetta 1 koskevat taulukot: täytäntöönpano nopeutui vuonna ll>l)7. Tämän osoittavat myös Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 64". 9% 14% 16% 16% 18% 1 — i— 1994 1995 1!«6 1997 70°,- 60°,. 50°o 40% 30% 20% 10% 0°o | EZD%vuotuinen| | —•—%kumula- tiivinen | I ! 48% ^tri 12% 15% 15% 1WS V. HRi 7% v. m saavassa Vuoden 1997 loppuun mennessä tavoitteen 1 määrärahoista oli kohdennettu 04 prosenttia »4o '< 31. ll>l>(>>. Kaikki joulukuuta 1996) ja maksuista oli suoritettu 48 prosenttia (33 '"o 31. joulukuuta vuodeksi 1997 käytettävissä olleet maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat toieuiui\. u \uoden 1907 kuluessa. Toteutumisv nihdin havaittiin nopeutuneen varsinkin kahdessa eniten lavoilleen ! tukea I sp. ni|. ui maksusitoumusten loteulumislasooli 09 ja Poitugahn /() %. ja maksuista suomettuu l;span|assa V* ja toteutuminen oli hitainta unionin vauiaiuimissa Portugalissa 56 %). Tavoitteen valtioissa. Alankomaiden, Ranskan ja Belgian maksusitoumukset viivästyivät huomattavasti (3K. 44 ja 47 %), kun taas Italiassa ja Itävallassa viivästyivät maksut. Ranskassa määrärahojen toteutuminen viivästyi 190 miljoonalla eculla, jota ei voitu kohdentaa vuonna 1997, koska menoilmoituksia ei saatu riittävästi. ja Portugalissa eli Espanjassa I määrärahojen (kaudella valtiossa |00. | | o o/ Tavoitteen 6 tukea saavien kahden valtion tilanteet poikkeavat toisistaan. Suomessa ohjelmat etenivät selvästi nopeammin kuin Ruotsissa, sillä Suomen määrärahoista oli kohdennettu 59 prosenttia mutta Ruotsin ainoastaan 32 prosenttia 31. joulukuuta 1997. 32 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Pk-vritvkset tavoitteiden 1 ia 6 kohdealueilla Koska rakennerahastojen rahoitus keskittyy tavoitteen 1 kohdealueille, pk-yritysten kehittämiseen myönnetään näillä alueilla selvästi enemmän rahoitusta kuin muilla tukikelpoisilla alueilla. Tähän tarkoitukseen osoitettiin arvioiden mukaan noin 10-17 miljardia ecua ohjelmakaudeksi 1994-1999. Hiljattain laaditun tutkimuksen mukaan suorien tukien osuus oli noin 11-19 prosenttia yhteisön kokonaistuesta. Pk-yritysten osuus eniten tukea saaneiden jäsenvaltioiden (Espanjan, Kreikan, Portugalin, Italian ja Irlannin) elinkeinorakenteesta on huomattava. Niiden tukeminen on keskeistä kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden taloudellisen kehityksen kannalta ja auttaa niitä torjumaan työttömyyttä. Tukien luonne vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain, mutta sillä on kuitenkin yksi yritysten yhteinen fyysisten piirre. Pk-yritysten sijoiltautumisalueilla) on koheesiomaissa Irlannissa) kehittynyt melko heikosti muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Näissä jäsenvaltioissa pk-yriiystcn rahoitusjärjestelyn tukemiseksi on kohdistettu vain vähän tai ei lainkaan tukitoimenpiteitä (ei yhtään Kreikassa ja Portugalissa). Tämä johtuu enimmäkseen siitä, että taloudellista kehitystä edistäviä rahoituslaitoksia on melko vähän. Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen (TTK) ohjattiin huomattava tukiosuus Portugalissa (27,3 %) ja Irlannissa (13,2 '<>), mutta Kreikassa sen osuus oli ainoastaan nimellinen toteutettiin koheesiomaissa vähemmän kuin muilla tavoitteen I kohdealueilla. Tavoitteen 0 tukikelpoisilla alueilla toteutettiin pk-yritysten hyväksi pääasiassa neuvontaan ja henkilöstön koulutukseen liittyviä toimia. Pk-yritysten hyväksi toteutettavien loimien vaikutuksesta tavoitteen I ja 6 kohdealueilla pystytään tutkimuksen mukaan luomaan noin 285 000 bruttotyöpaikkaa kaudella 1994 1990. infrastruktuurien (Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa (I %). Pk-yritysten henkilöstön johdon koulutustoimia rahoittaminen (uusien ja ja Tavoitteiden 1 ja 6 välitarkistuksen toimintalinjat 30. 1997 tiedotti toukokuuta jäsenvaltioille Komissio koskevat rakennerahastojen ohjelmien välilarkistusta (ks. 1. 2. 2 kohta). Suuntaviivat eivät kuitenkaan koske laatimisheikellä tavoitetta 2, jonka vuosien 1997-1999 uudet ohjelmat olivat suuntaviivojen hyväksyttävinä (ks. 1. 2. 1 kohta). Suuntaviivojen mukaan väliarviointi tehdään yhteistyössä ja se koskee monia käynnissä olevia ohjelmia (ks. seuraavat kohdat). Inhimillisiä voimavaroja tukevat toimet tuottivat tyydyttäviä tuloksia varsinkin nuorten koulutusta koskevissa toimenpiteissä, multa joitakin pitkäaikaistyöttömien vaikeuksia. suuntaviivoista, ja pk yritysten toteuttamisessa työntekijöiden tukitoimien ilmeni jotka 2. 1. 4. TAVOITTEEN 2 TOTEUTUS (TAANTUVAT TEOLLISUUSALUEET) Vuosi 1997 oli tavoitteen 2 toisen ohjelmakauden (1997-1999') ensimmäinen toteuttamisvuosi. Komissio hyväksyi 66 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja Espanjalle yhden yhteisön tukikehyksen »jonka tiedonannossa1 sel\ nettiin, uusissa mukaisesti hyväksyttiin viisi ohjelmaa). Kuten komission ohjelmissa painotetaan työpaikkoja luovia investointeja ja kestävää kehitystä sekä inhimillisten voimavarojen kehittämistä. Niissä pyritään tehostamaan toimenpiteitä, joilla edistetään tutkimusta ja teknologista kehittämisiä ja teknologian siirtoa sekä tutkimustulosten hyödyntämistä teollisuudessa. tehtävä Uusissa ohjelmissa otetaan huomioon myös paikallisten elinkeinoelämän (paikalliset kehittämis- ja työllistämisaloitteet), joka koskee uusien työpaikkojen luomista esimerkiksi sosiaali- ja kulttuurialalla. toimijoiden Tavoilleen 2 edistämiseksi (yhtenäisiä ohjelma asiakirjoja ja toimenpideohjelmia). kaudella 1991 |999 loteulelaan yhteensä 153 lukiloiinenpidellä Ensimmäisen ohjelmavaiheen (1994-19%) loppuun mennessä oli kohdennettu kaikki määrärahat, joita oli alennettu 12 vanhan jäsenvaltion osalta. Kolmen uuden jäsenvaltion määrärahojen vastaava toleulumistaso oli 71 prosenttia. Komissio pääni puiteasetuksen 9 artiklan mukaisesii siirtää 1 Yhteisön rakennepoliittiseen lavoilleen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997 1990 tavoitteena työpaikkojen luominen. KOM (97) 524 lopullinen (ks 1. 2. 1 kohta). Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 33 ohjelmavaiheessa ensimmäisessä toiseen ohjelmavaiheeseen (1997-1999). Määrärahoja oli yhteensä 848 miljoonaa ecua, joka on 11,7 prosenttia ensimmäisen vaiheen tuista. Näin ollen tavoitteeseen 2 myönnettiin tukea yhteensä 8 515 miljoonaa ecua kaudeksi 1997-1999 (15 064 miljoonaa ecua vuosiksi 1994-1999). jääneet määrärahat (1994-1996) käyttämättä Tavoitteeseen 2 myönnetyt määrärahat (1997-1999) B 216,15 OK 68,23 D 901,13 P F 2. 247,29 Tuki Mukaan lukien kaudelta 1994-1996 siirretty 848 miljoonan ecun summa. * Toteutetaan yhteisön tukikehyksinä, muissa maissa yhtenäisinä ohjelma-asiakirjoina. 1. 485,05 967,74 9,84 1 L NL 442,12 FIN 135,29 milj. ecua) < Yht 9. 148,61 UK 2. 675,78 Tavoitteen 2 mää iii ra ho ien toteutuminen kaudella 1994-1999 Vuoden 1997 loppuun mennessä oli kohdennettu noin 61 prosenttia kauden 1994-1999 määrärahoista. Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleet maksusitoumusmäärärahat käytettiin. Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Suomi viivästyivät jonkin verran ohjelmien toteuttamisessa kaudella 1994-1997, kun (aas Luxemburgin, Itävallan, Tanskan ja Espanjan maksusitoumusten osuus oli keskimääräistä korkeampi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaittu viivästyminen johtui lähinnä siitä, että vuonna 1997 EAKR:sta tehtiin hyvin vähän maksusitoumuksia, sillä yhteistyökumppanit keskittyivät laatimaan suunnitelmia tulevien hankkeiden hyväksymistä varten. Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 70% 60% 50% 40% :«)% •AU, 10% 0% > 6 1% J * 4 3% v f 2 5% IZZl%viJotimifin —•—•',. kuiiuil. ilHviimi 14% 12% — i— 18% 19% 1994 1995 1996 1997 70% 60% 50% 40% 10% 0% , - •• ,• 4,n ar, «& u% 199 | 7°° 1 1994 •'. V 10% 1996 Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleet maksumäärärahat toteutuivat. Noin 43 prosenttia kaudeksi 1994-1999 hyväksytystä kokonaistuesta oli maksettu vuoden 1997 loppuun mennessä. Tämä merkitsi huomattavaa edistystä vuoteen 1996 verrattuna, jolloin ainoastaan 23 prosenttia tuesta maksettiin. Tavoitteen 2 ohjelmien toteuttaminen eteni vuonna 1997 nopeammin kuin tavoitteen 1 kohdalla Pk-yritvkset tavoitteen 2 kohdealueilla Komission vuonna 1997 hyväksymissä suuntaviivoissa (KOM (97) 524 lopullinen) määriteltiin toimintalinjat, joissa tavoitteen 2 uudet ohjelmat asetettiin etusijalle kaudeksi 1997 1999 (ks. 1. 2. 1 kohta). Toimintalinjat näkyvät ohjelmien sisällöstä. Yritysten kasvua ja kilpailukykyä koskevien tukitoimien osuus arvioiduista menoista on yhteensä 48 prosenttia. I'k-yrityksille myönnettyjen suorien lukien osuus on arviolla 25 prosenttia yhteisön kokonaismäärärahoista eli noin 3,7 miljardia eeua. Esimerkiksi Italiassa pk-yritystcn palveluelin Cent ro Servizi PMI tutustui aluksi tarkemmin Italian muovialaan ja suunnitteli sen jälkeen hankkeen, jolla pyritään luomaan alan yrityksille nopeasti hyödynnettäviä koulutusmahdollisuuksia ja toteuttamaan rakennetoimenpiteitä pysyvien suhteiden luomiseksi yritysten ja koulutusjärjestelmän välillä. Näin toimenpiteen vaikutukset moninkertaistuvat. Hankkeen tärkeimpänä tavoitteena on mukauttaa toimenkuvia ja täydentää niitä työn organisointiin ja johtamiseen liittyvillä taidoilla, jotta järjestelmät vastaisivat tehokkaammin markkinoiden taipeisiin. 34 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Koulutustoimenpiteen vaikutukset olivat erittäin myönteisiä: - vertailukelpoisten toimintaedellytysten luominen ja edellytykset yritysten väliselle yhteistyölle - yhteisen tuotantomenetelmien kehitysmallin suunnittelu - alan pk-yritysten ja suuryritysten yhteistyö - mahdollisuudet tehdä yritysten välistä yhteistyötä innovaatio- ja markkinointitoimissa. Hanke parantaa yritysten tuottavuutta ja työllisyystasoa. 2. 1. 5. TAVOITTEIDEN 3 JA 4 TOTEUTUS (INHIMILLISET VOIMAVARAT JA TYÖMARKKINAT) • TAVOITTEEN 3 TOTEUTUS (PITKÄAIKAISTYÖTTÖMYYS, NUORISON INTEGROINTI, TYÖMARKKINOILLE PÄÄSY) Tavoite 3 on luonteeltaan horisontaalinen ja sillä on useita kohderyhmiä: työttömät nuoret, pitkäaikaistyöttömät sekä henkilöt, joita uhkaa syrjäytyminen työmarkkinoilta. Vuonna 1997 tehtiin väliarvio, joka johti seuraaviin linjauksiin: • Nuorisp: nuorisoa koskevat tukitoimenpiteet aseteltiin etusijalle ohjelmien suunnitteluvaiheessa, ja niitä päätettiin vahvistaa edelleen. Koulutettuja nuoria on enemmän kuin alunperin arvioitiin. • Pitkäaikaistyöttömät sekä pitkäaikaistyöttömyysuhan alaiset: arvioijat suosittelivat toimien keskittämistä erittäin pitkän ajan työttöminä olleisiin, jotta heikoimmassa asemassa olevat henkilöt otettaisiin paremmin huomioon. Alhaisen koulutustason omaaville tarkoitetut perinteiset koulutustoimet toteutuivat nopeimmin. Tämä toimintalinja on kuitenkin edennyt hitaammin kuin nuorisoa koskeva toimintalinja. • Henkilöt, joita uhkaa syrjäytyminen työmarkkinoilta: toimet kattavat monenlaisia kohderyhmiä (vammaiset, etniset vähemmistöt, vankilasta vapautuneet, huumausaineiden väärinkäyttäjät, jne. ). Uusköyhyys on muodostunut sosiaalihuollon varassa elävät, pitkäaikaistyöttömät tavoitteessa 3. ongelmaksi vasta hiljattain, eikä sitä ole otettu riittävästi huomioon Seurantajärjestelmien perusteella ei yleensä voida määritellä, mitkä kohderyhmät loimiin osallistuivat. Tähän toimintalinjaan kuuluvat loimel ovat monipuolistuneet ja toimijoita on enemmän kuin edellisinä ohjelmakausina. • Naisten ja miesten yhdenvertaisuus: vaikka naisten osuus tuensaajista voi olla jopa 50 prosenttia analyyseissa todetaan, että naiset ovat usein aliedustettuja työelämässä kohtaamiensa ongelmien suhteen. Kohderyhmiä ei siis aina voida jaotella objektiivisin perustein sen mukaan, miten heikossa asemassa ne ovat jaottelu voi johtaa heikoimmassa asemassa olevien kohderyhmien ai iedustukseen. työmarkkinoilla, sillä tällainen Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 35 Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% ^ 6 5% J ^ 8% 70% 60% 50% CZD % vuotuinen —•—% kumulatiivinen 4 0% 30% >^26% 14% 12% 22% 17% — i— — i— — i— 1994 1995 1996 1997 20% 10% 0% 1994 1995 1996 1997 Ohjelmat toteutuivat yleensä tyydyttävästi. Tavoitteen 3 toleutumistaso oli yksi parhaimmista (kuten myös tavoitteen 1), kun kaikki neljä vuotta otetaan huomioon. Kaikki vuonna 1997 käytettävissä olleet määrärahat kohdennettiin ja maksettiin. Toimintalinjojen määrärahoja jouduttiin kuitenkin jakamaan uudelleen. Useimmiten niitä siirrettiin nuorisoa koskevalle toimintalinjalle. • TAVOITTEEN 4 TOTEUTUS (TEOLLISET MUUTOKSET JA TUOTANTOJÄRJESTELMÄT) Tavoite 4 on horisontaalinen tavoite, jolla pyritään helpottamaan työntekijöiden sopeuttamista teollisiin muutoksiin. Se koskee kaikkia työntekijöitä, mutta varsinkin niitä, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa. Tavoitteessa 4 kiinnitetään erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin työmarkkinoiden yrityksiin ja kehityssuuntausten uudelleenkoulutus sekä koulutusjärjestelmien parantaminen ja kehittäminen. (pk-yrityksiin). Tavoitteella on kolme pääteemaa, ammatillinen koulutus ammattipätevyyden jotka ovat ennakointi, tarpeen ja Yhdistynyt kuningaskunta jätti vuonna 1997 ensimmäisen ehdotuksensa tavoitteen 4 mukaiseksi yhtenäiseksi ohjelma-asiakirjaksi (1998-1999). Asiakirja hyväksyttiin vasta keväällä I99,x. Vuonna 1997 toteutettiin 15 tavoitteen 4 mukaista ohjelma-asiakirjaa (kymmenen yhtenäistä ohjelma- asiakirjaa ja viisi toimenpideohjelmaa). Tavoitteen 4 määrärahojen toteutuminen Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta CZZI% vuotuinen %kunxil;itiiviiien V. KM toleutumistaso parani selvästi edellisistä vuosista. Vuonna 1997 Tavoilleen 4 toleuluneel maksusitoumukset ja maksut kattoivat kaikki kyseiseksi vuodeksi käytettävissä olleet määrärahat. Vuonna 1997 kohdennettiin 21 prosenttia kaudeksi 1994-1999 varatuista määrärahoista. Tämä korvasi kolmena ensimmäisenä toteuttamisvuonna tapahtuneet viivästykset. Hyvä tulos ei kuitenkaan korjaa viivästystä kokonaan, sillä vuoden 1997 päättyessä ainoastaan 49 prosenttia tavoilleen 4 kokonaismäärärahoista oli kohdennettu (kaikki tavoitteet huomioon ottaen toleutumistaso oli 62 %). Sama koskee myös maksuja, joiden osuus vuoden 1997 päättyessä oli 16 prosenttia määrärahoista. Maksujen kumulatiivinen osuus on siten 30 prosenttia määrärahoista, mikä korjaa vuodesta 1994 36 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus alkaen tapahtuneet viivästykset ainoastaan osittain. Tavoitteen 4 ohjelmien yleinen viivästyminen johtuu lähinnä ohjelmien hitaasta käynnistymisestä vuosina 1994 ja 1995 ja siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta jätti yhtenäisen ohjelma-asiakirjansa vasta vuoden 1997 lopussa, vaikka se on yksi tärkeimmistä tuensaajista. Lisäksi viivästymiseen vaikutti se, että joidenkin Italian yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimintalinjojen (ennakointia ja teknistä apua koskevat toimintalinjat) määrärahoja jätettiin käyttämättä. Toteutuminen on kuitenkin nopeutumassa, ja tavoitteen 4 toteutumistason pitäisi parantua selvästi vuonna 1998. Kuluneiden neljän toteuttamisvuoden aikana tavoite 4 on osoittautunut todella uudistusvoimaiseksi välineeksi, jota voidaan hyödyntää koulutusjärjestelmien mukauttamisessa teollisiin muutoksiin. Lisäksi se on tehokas apuväline pk-yritysten tavoittamisessa. Toimien kohdentaminen pk-yrityksiin osoittautui onnistuneeksi ratkaisuksi. Naisiin ja heikon ammattitaidon omaaviin työntekijöihin kohdistetut tukitoimet eivät kuitenkaan ole aina onnistuneet yhtä hyvin. Pk-yritykset tavoitteen 4 kohdealueilla Pk-yritykset ovat herkimpiä teollisille muutoksille. Samalla ne luovat paljon uusia työpaikkoja. Tämän vuoksi tavoitteen 4 ensisijaisena tehtävänä on tukea pk-yrityksiä koulutuksen ja inhimillisten voimavarojen hallinnan aloilla. Espanjassa suurin osa alle 200 palkansaajan yrityksille tarkoitetusta koulutustoiminnasta sisältyy yhteisiin alakohtaisiin ja monialaisiin koulutussuunnitelmiin. Suunnitelmat ovat talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten laatimia. Saksassa ja Skandinaviassa lähes kaikki työntekijöiden korkeakoulut, koulutusta koulutuskeskukset, ja paikallisiksi verkoiksi. Saksassa toteutetussa hankkeessa pk-yritysten työntekijöitä koulutetaan Internetin kautta tehtävään etätyöhön. Toimet ovat tavoitteen 4 toimintalinjan mukaisia, koska ne koskevat ammatillista koulutusta ja uusien taitojen hankkimista eurooppalaisessa tietoyhteiskunnassa. ja organisaatiot työvoimatoimistot, viranomaiset (työnantajat, jne. ) ovat ryhmittyneet alueellisiksi palkansaajat, tarjoavat henkilöt 2. 1. 6. TAVOITTEEN 5A TOTEUTUS (MAATALOUDEN JA KALATALOUDEN RAKENTEIDEN MUKAUTTAMINEN) Tavoite 5a - maatalous Tavoite 5a on horisontaalinen tavoite, jonka kohteena on maataloustoiminta koko unionin alueella. Sen tarkoituksena on tukea maatalouden rakenteiden nykyaikaistamisia. Se on tältä osin vahvasti sidoksissa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Tavoitteen 5a (maatalous) mukaisesti rahoitettavilla tukitoimenpiteillä on kaksi perustavoitetta: kilpailukyky ja työllisyys (koulutustuet, nuorten viljelijöiden aloitustuet, maatilojen investointituet, maatalousyritysten tukipalveluihin myönnettävät tuet, tuottajaryhmittymille myönnettävät luet sekä investointituet maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämisiä varten) ja alueellineni Jasapaino ja työllisyys, johon pyritään erityisesti vuoristoalueita ja muila epäsuotuisia alueita koskevin toimenpitein. Tavoitetta 5a ja toteutetaan 49 ohjelma-asiakirjalla, metsätaloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä, ja kansallisilla säädöksillä, joissa määritellään asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaiset toimenpiteet. jotka koskevat maa- (maatalous) Pk-yritykset tavoitteen 5a kohdealueilla Tavoilleen 5a mukaiset toimenpiteet koskevat maatiloja ja maataloustuotteita jalostavia ja kaupan pitiiviii ylityksiä. Toimenpiteiden tärkeimpänä tavoitteena on (ehostaa maa- ja metsätaloustuotteiden tuotantoa, jalostusta ja kaupan pitämisiä. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 37 Useimpia niistä maatiloista, joihin asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaiset tukitoimenpiteet kohdistuvat, voidaan pitää rakenteensa perusteella pienyrityksinä. Maatilojen rakenteita pyritään parantamaan erityisesti investointituilla (rakenteiden mukauttaminen, monipuolistaminen, tuotantokustannusten vähentäminen, työ- ja elinolojen parantaminen), nuorille viljelijöille myönnettävillä tuilla (tilan perustaminen, ja maatilojen organisoinnin parantamiseen myönnettävillä tuilla. Maatalousyritysten tukemisessa ja rakenneuudistuksessa otetaan huomioon niiden tehtävä maaseutualueiden elinkeinotoiminnan vakauttajina. rakenteiden mukauttaminen) sekä koulutukseen Tukia myönnetään maa- ja metsätaloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista koskevien asetusten (EY) N:o 951/97 ja (ETY) N:o 867/90 mukaisesti niille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille taikka niiden muodostamille ryhmittymille, jotka ottavat vastuun investointien rahoituksesta. Toisin kuin aluksi luultiin, elintarviketeollisuus on melko hajautunutta ja alle 20 työntekijän pienyrityksiä on paljon. Pk-yrityksel osallistuvat näiden kahden asetuksen mukaisiin tukitoimenpiteisiin. Esimerkiksi Espanjassa pk-yritykset toteuttavat noin 65 prosenttia Espanjan viranomaisten hyväksymistä hankkeista nykyisellä ohjelmakaudella. Suomen ja Ruotsin luvut osoittavat, että puolet hyväksytyistä hankkeista koskee pk-yrityksiä. Neuvosto hyväksyi vuonna 1997 tavoitteen 5a oikeusperustana olevien kolmen asetuksen kodifioinnin (maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamista koskeva asetus (EY) N:o 2328/91 --> asetus (EY) N:o 950/97, maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista koskeva asetus (EY) N:o 866/90 --> asetus (EY) N:o 951/97, tuottajaryhmittymiä ja niiden yhteenliittymiä koskeva asetus (ETY) N:o 1360/78 --> asetus (EY) N:o 952/97) näihin asetuksiin tarkoituksena oli sisällyttää tehtävien useiden muutosten huomioon ottamiseksi. Kodifioinnin perättäiset muutokset alkuperäisiin asetusteksteihin ja yksinkertaistaa ja selkeyttää niitä. Asetukseen (EY) N:o 950/97 liitettiin direktiivin ETY/75/268 säännöt epäsuotuisten alueiden rajaamisesta. Paikallisella tasolla seurantakomitea keskittyi maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevissa töissään tietojärjestelmien parantamiseen toimenpiteiden toteuttamisen ja ohjelmien arvioinnin aloilla. Komiteoissa todettiin, että ohjelmien täytäntöönpano oli nopeutunut useimmissa jäsenvaltioissa vuoteen 1996 verralluna (ks. määrärahojen toteutuminen jäljempänä). Italiassa jatkettiin yhteisön tukikehyksen toimenpiteiden toteuttamista hyväksymällä useaa aluetta koskeva toimenpideohjelma maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamiseksi. Useita eri jäsenvaltioiden yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja muutettiin. Muutokset koskivat uusien alojen sisällyttämistä yhteisiin toimiin (jotkut Saksan osavaltiot), yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen kokonaismäärärahojen lisäämistä siirtämällä määrärahoja, jotka oli alunperin myönnetty asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisiin toimenpiteisiin (Luxemburg. Espanja), sekä uusien toimenpiteiden sisällyttämistä eri alojen ohjelmiin (Belgia ja Alankomaat). Asetuksen (EY) N:o 950/97 40 artiklassa säädetään edellytyksistä, joiden mukaan Saksan uusille osavaltioille voidaan myöntää investointitukia. Kun artiklan voimassaolo päättyi, sen hallinnolliset soveltamissäännöt sisällytettiin yleisiin soveltamissääntöihin. Myös yhteisön epäsuotuisten alueiden luetteloa muutettiin useaan otteeseen vuonna 1997. Muutokset koskivat joidenkin Espanjan kuntien ja kaupunkien muodollisen luokituksen muuttamista ja Itävallan epäsuotuisten alueiden laajentamista rajaamalla liittymisen yhteydessä luokitellut alueet uudelleen. Itävallan epäsuotuisten alueiden laajennus käsittää 27 433 hehtaaria ja sen tuloksena epäsuotuisten alueiden osuus on 69,4 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta. Komissio antoi 4. syyskuuta 1996 kertomuksen, jossa käsitellään nuoria maatalouden harjoittajia ja liittyviä ongelmia. Kertomuksesta keskusteltiin Euroopan maatalouden sukupolvenvaihdokseen alueiden komiteassa, talous-ja sosiaalikomiteassa ja Euroopan parlamentin maataloutta käsittelevässä valiokunnassa. Kertomus on tarkoitus esittää neuvostolle vuonna 1998. Kertomuksessa tarkastellaan niitä tilan perustamisvaiheessa, sekä heidän oikeudellisia ja verotuksellisia ongelmiaan. Siinä tarkastellaan myös joita maatalouden harjoittajilla sosiaalisia vaikeuksia, taloudellisia on ja 38 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus välineitä, joita yhteisöllä nykyisin on käytettävissään tilojen perustamisen tukemiseksi ja maaseudulle asettuvien nuorten auttamiseksi. Lisäksi selostetaan, miten välineitä on eri jäsenvaltioissa käytetty ja millaisia tuloksia tästä on saatu. Kertomuksessa annetaan myös joitakin suuntaviivoja ja suosituksia toimenpiteistä, joita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla voitaisiin toteuttaa, jotta nuoriin maatalouden harjoittajiin kohdistetut tukitoimet unionissa saataisiin johdonmukaisemmiksi ja tehokkaammiksi. Useat jäsenvaltiot jättivät komissiolle muistionsa siitä, miten vuoristoalueita koskevaa yhteisön politiikkaa voitaisiin tehostaa. Sen jälkeen tehtiin useita muita tätä koskevia aloitteita, kuten Euroopan parlamentissa pidetty kuuleminen vuoristoalueita koskevasta politiikasta tai alueiden komitealle osoitettu valiokunta-aloitteinen mietintö. Tavoitteen 5a (maatalous) määrärahojen toteutuminen Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% ^ 5 8% ,^•40% CZD% vuotuinen —•— % kumulatiivinen J¥^/o 45% 13% 12% 15% 1 — i— — I— 18% 1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 Muiden tavoitteiden lailla tavoitteen 5a (maatalous) määrärahojen toteutumisvauhdin ha\aittiin nopeutuneen vuonna 1997. Tämä auttaa kuromaan umpeen suuren osan kertyneistä viivästyksistä. Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleiden määrärahojen maksusitoumukset ja maksut suoritettiin. Vuoden 1997 loppuun mennessä 58 prosenttia kauden määrärahoista oli kohdennettuja 45 prosenttia maksettu. Toteutumistaso oli paras Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta Luxemburgissa, Espanjassa ja Itävallassa esiintyi viivästyksiä. Maksut viivästyivät eniten Italiassa ja Alankomaissa. • TAVOITE 5A - KALASTUS Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) toteuttamien, kalastus-ja vesiviljelyalan rakenteisiin kohdistuvien tukitoimenpiteiden tarkoituksena on taata kalavarojen ja kalastustoiminnan välinen kestävä tasapaino säätelemällä pyyntiponnistuksia sekä tukea koko kalatalousalaa Euroopassa. Vuoden 1997 tärkeimpiä tapahtumia olivat seuraavat: Monivuotisten ohjausohjelmien (MOO IV) hyväksyminen kaudeksi 1997-2001 (MOO)2 1. Komissio hyväksyi 13 kalastuslaivastoja koskevaa monivuotista ohjausohjelmaa tammikuuta 1997 ja 31. joulukuuta 2001 väliseksi ajaksi. Neuvosto vahvisti kesäkuussa 1997 neljännen MOO:n tavoitteisiin liittyvät suuntaviivat3, joilla pyritään varmistamaan kalavarojen ja kalastustoiminnan välinen kestävä tasapaino. Päätöksen jälkeen laivastolle myönnettävien KOR:n tukien pidättämisestä tehty päätös peruutettiin. Suuntaviivojen mukaan neljännellä MOO:lla pyritään vähentämään ja ylikalastettujen kalavarojen pyyntiponnistuksia 20 prosentilla. Neljännen MO():n tavoitteet määriteltiin kolmannen MO():n (1992-1996) tavoitteiden perusteella. Joidenkin jäsenvaltioiden on kurottava umpeen edellisestä ohjelmasta aiheutunut viivästys. Vähintään 55 prosenttia vähennyksistä ehtymisvaarassa olevien kalavarojen pyyntiponnistuksia 30 prosentilla 2 KYVLL39, 12. 2. 1998 (komission päätökset 98/122 - I3I/ISY, 16. 12. 1997). 3 HYVL L 175, 3. 7. 1997, s. 27 (neuvoston päätös 97/413/HY, 26. 6. 1997). Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 39 on saatava aikaan vähentämällä kapasiteettia. Rakenneuudistustoimia täydennetään KOR:n rakennetuilla, joihin sisältyy alusten romuttamistuki tai muulle alalle siirtymiseen myönnettävä tuki, alan tuotannollisten investointien tuki sekä toiminnasta luopuvien kalastajien hyväksi toteutettavat tukitoimet. Erityistoimenpiteet ajoverkkoja käyttävän Italian laivaston ("Spadare") uudistamiseksi Italian viranomaisten laatiman, kalastuslaivaston ajoverkkoja käyttävän laivaston uudistamista koskevan suunnitelman osalta neuvosto teki komission ehdotuksesta päätöksen4 erityistoimenpiteistä, joiden mukaisesti tukia voitaisiin myöntää sekä asianomaisille kalastajille että varustamoille. Kalastajille ehdotetut odotusajan hyvitykset siitä, että kalastajat luopuvat kalastustoiminnasta tai siirtyvät muun elinkeinon harjoittajiksi voivat olla enintään 918,23 ecua kuukaudessa kalastajaa kohden enintään kuuden kuukauden ajalta. Hyvityksiä voidaan maksaa vain vuosina 1996, 1997 ja 1998. Ne voidaan yhdistää kaikesta einkeinotoiminnasta luopumisesta maksettavaan enintään 50 000 ecun kiinteään palkkioon ja muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon harjoittajaksi tai kokonaan muulle alalle siirtymisestä maksettavaan enintään 20 000 ecun kiinteään palkkioon. Varustamoiden tuet ovat 20 0(H)-156 (KK) ecua kaikesta kalastustoiminnasta luovuttaessa ja 10 (MK) ja 146 (KK) ecua muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon harjoittajaksi siirryttäessä alusten tehosta sekä toiminnasta luopumisvuodesta tai muulle alalle siirtymisvuodcsta riippuen. Valtiontuet Komissio antoi kalastusalan valtiontukien arviointia koskevat suuntaviivat (komission tiedonanto jäsenvaltioille)5. Suuntaviivat koskevat kaikkia sellaisia toimenpiteitä, joista yksi tai useampi yritys saa jotakin taloudellista etua. Valtiontukia voidaan harkita ainoastaan, jos yhteisön kalastuspolitiikan tavoitteita noudatetaan. Suuntaviivoissa määritellään valtiontukien soveltuvuus yhteismarkkinoille jalostus ja kaupan pitäminen, seuraavissa satamalaitteet, merenrannikoiden kunnostus, tuotteiden laatu sekä eläinlääkintä-ja terveysalat. tukiluokissa: valtamerikalastus, kalastustuotteiden Tavoitteen 5a (kalastus) määrärahojen toteutuminen Toisin kuin muiden tavoitteiden tavoitteen 5a (kalastus) maksusitoumukset vähenivät huomattavasti vuonna 1997. Maksusitoumuksia tehtiin ainoastaan 6 prosenttia kauden määrärahoista, kun niiden osuus oli 13 prosenttia vuonna 1996 ja 20 prosenttia vuonna 1995. Tilanne johtuu K()R:n toiminnasta, sillä yleensä se tekee kustakin ohjelmasta vain yhden sitoumuksen, jonka summa on pienehkö. Vuoden 1997 loppuun mennessä tuista oli kohdennettu 54 prosenttia ja maksettu 41 prosenttia. Jäsenvaltioiden välillä oli jälleen suuria eroja. Belgiassa, Itävallassa, Suomessa, Luxemburgissa ja Ruotsissa kohdennettiin kaikki kauden määrärahat, mutta niillä oli myös niukimmat määrärahat. Muissa maissa, kuten Italiassa ja Alankomaissa, maksusitoumusten osuus oli hyvin alhainen. Tämä koskee myös maksuja. Italiassa vuosi 1997 oli kalastajille erityisen vaikea, mikä näkyi Italian ohjelman määrärahojen heikkona toteutumisena. Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta 60% 50% 40% 30% 20% 10". 0% 54% 50% I 40% C Z ]% vuotuinen - • -% kumulatiivinen I 30% / 15% 20% 13% _6% 20% 10% 0% 1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 4 K Y V U, 121. 13. 5. 1997, s. 20 (neuvoston päätös 97/292/HY, 28. 4. 1997). 5 HYVLC 100,27. 3. 1997. 40 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Tavoitteen 5a (kalastus) maksusitoumukset olivat vuonna 1997 vain 36 prosenttia käytettävissä olleista kokonaismäärärahoista. Tämä johtui siitä, että Saksa, Tanska, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta, jotka ovat tärkeimpiä tuensaajia, eivät yltäneet tasolle, joka oli edellytyksenä vuoden 1997 erän kohdentamiselle. Pk-vritvkset ia kalastus Kalanjalostus- ja vesiviljely teollisuus muodostuu enimmäkseen pk-yrityksistä. Alalla toimii noin 2 200 pk-yritystä, joissa on noin 92 000 työntekijää eli keskimäärin 42 työntekijää yritystä kohden. Alan työpaikoista yli puolet on Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Espanjassa, koska niillä on suurimmat kalastuslaivastot. KOR yhteisrahoittaa pk-yritysten hyväksi toteutettavia toimia vesiviljelyalalla ja kalastus- ja vesiviljelyalan tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen aloilla. Yhteisön tukitoimenpiteillä on vuodesta 1994 alkaen yhteisrahoitettu investointihankkeita seuraavissa kohteissa: • • • • vaikeuksissa olevien yritysten rakennemuutos ja nykyaikaistaminen välttäen mahdollisuuksien mukaan luomasta ylimääräistä tuotantokapasiteettia kaupanpitämismenettelyjen laadun ja hygienian parantaminen tuotteiden jalostusarvon ja arvostuksen lisääminen teknologisen innovaation ja uusien tuolleiden suunnittelun edistäminen. Näihin kohteisiin varattiin ohjelmakaudeksi 1994-1999 tuki, joka vastasi noin kolmannesta 2 "W miljoonan ecun kokonaismäärärahoista. KOR yhteisrahoittaa myös toimia, joiden tarkoituksena on mukauttaa pyyntiponnistuksia (alusten poistaminen käytöstä, yhteisyritysten perustaminen) ja nykyaikaistaa ja uudistaa laivastoa. Noin 95 prosenttia yhteisön laivaston aluksista on alle 24-metrisiä. Pk-yritysten osuus tukitoimenpiteistä on siis merkittävä. Useimmat kalastusalan sosiaaliset ja taloudelliset rakennetoimenpiteet kohdistuvat pk- yrityksiin. 2. 1. 7. TAVOITTEEN 5B TOTEUTUS (MAASEUTUALUEIDEN RAKENTEIDEN MUKAUTTAMINEN) Tavoite 5b on alueellinen tavoite, jolla pyritään helpottamaan maaseutualueiden kehitystä ja niiden rakenteiden mukauttamista. Tavoitetta toteutettiin kaiken kaikkiaan 84 yhtenäisellä alueellisella ohjelma-asiakirjalla vuoden 1997 loppuun mennessä. Tavoitteen 5h määrärahojen toteutuminen Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta % vuotuinen % kumulatiivinen 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% ^ 3 5% ^I^T% 14% 12% — i— 4% ^ ^ - v f o% 1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 41 Maksusitoumusten toteutumistaso oli vuoden 1997 loppuun mennessä 49 prosenttia, kun se vuonna 1996 oli 31 prosenttia. Se oli kuitenkin heikompi kuin kaikkien tavoitteiden keskimääräinen toteutumistaso, joka oli 62 prosenttia. Tämä luku antaa osittain liian heikon kuvan ohjelmien etenemisestä paikallisella tasolla. Ohjelmat ovat edenneet yleisesti ottaen tyydyttävästi, vaikka joissakin jäsenvaltioissa olekaan tapahtunut riittävästi edistystä. Rahoitussuunnitelmiin oli tehtävä joitakin muutoksia toteutuksen vauhdittamiseksi, mutta ne eivät täysin korjanneet tapahtuneita viivästyksiä, vaikka antoivatkin toiminnalle uuden sysäyksen. Paikallisella tasolla nähtiin paljon vaivaa sen varmistamiseksi, että ohjelmista tiedotetaan tehokkaammin mahdollisille tuensaajille. Tämä oli yksi vuoden 1996 vuosikertomuksessa ja väliarvioinneissa määritellyistä toimintalinjoista. Ohjelmien onnistumisen varmistamiseksi näitä tiedotustoimia on jatkettava ohjelmakauden eli vuoden 1999 loppuun asti. Kaikki vuodeksi 1997 käytettävissä olleiden määrärahojen maksusitoumukset ja maksut suoritettiin. Espanjan ja Saksan maksusitoumusten toteutumistaso oli korkein, kun taas Italiassa, Belgiassa ja Suomessa toiminta on viivästynyt jatkuvasti. Ohjelmien arvioinnissa korostettiin, että Italiassa tavoitteen 5b ohjelmien hidas toteutumisvauhti johtuu joistakin Italian erityispiirteistä, sillä Italiassa tavoitteen 5b ohjelmat toteutetaan erillään tavanomaisesta aluesuunnittelusta ja maan tukijärjestelmät muodostuvat enimmäkseen useista pienhankkeista. Lisäksi hankkeiden toteuttamisessa noudatettavat kansalliset säännöt ovat monimutkaisia ja tarjouskilpailumenettelyt pitkiä ja hankalia. Belgiassa lähinnä Flanderin alueen ohjelmat ovat viivästyneet. Viivästykset johtuvat Flanderin hallituksen yhteisrahoituksessa ilmenneistä ongelmista. Italian maanjäristyksen uhreille osoitettiin solidaarisuutta siirtämällä tavoitteen 5b mukaisista Marchen ja Ombrian alueiden ohjelmista varoja jälleenrakennustöihin. Katastrofialueille aiotaan siirtää varoja myös muilta Italian alueilta. Pk-vritvkset tavoitteen 5b kohdealueilla toimenpiteiden määrärahoista noin 25 prosenttia koskee Tavoitteen mukaisesti rahoitettujen tuotannollisiin maaseutualueiden yrityksiä. Määrärahat on tarkoitettu erilaisiin toimiin, kuten investointeihin, pk-yritysten (tukijärjestelmät), muiden kuin maatalousalan työpaikkojen luomiseen liittyviin infrastruktuureihin, yrityksille tarjottujen palvelujen tukemiseen (teknologian siirto jne. ) ja neuvontatukiin. Myös muilla yhteisrahoitetuilla toimilla, jotka kohdistuvat esimerkiksi matkailuun ja kylien perusparannukseen, on vaikutuksia pk-yritysten toimintaan. investointitukiin Kuudessa Saksan tavoitteen 5b ohjelmassa on päätavoitteena pk-yritysten tukeminen, jota pidetään maaseutualueiden kehityksen ehdottomana edellytyksenä. Ranskassa maataloustoiminnan ulkopuolisen toiminnan tukeminen ja varsinkin pk-yrityksiä tukexat toimet ovat maaseudun toiminnan monipuolistamiseen tähtäävien kehitysohjelmien tärkeä vaihe. Tuet tuotantovälineiden vaihtelevat alueellisten erityispiirteiden mukaan mutta nykyaikaistamiseen, työllistämiseen, innovaatioon, rahoitusjärjestelyyn jne. liittyvät pääasiassa ja teknologian hyödyntämiseen siirtoon, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 11 ohjelmassa annetaan etusija toimenpiteille, joilla autetaan pk- yrityksiä korjaamaan puutteitaan, esimerkiksi etääntymistä pääasiallisilta markkinoilta ja työntekijöiden heikkoa ammattitaitoa. Kyseessä ovat yleensä pienet tai erittäin pienet yritykset. infrastruktuureja, riittämättömiä 42 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 2. 1. 8. YHTEISÖALOITTEIDEN TOTEUTUS Yhteisöaloitteiden käynnistyminen myöhästyi vuonna 1995, ja niiden toteuttaminen pääsi täyteen vauhtiin vasta vuonna 1997 sen jälkeen, kun varaus oli jaettu vuonna 1996. Tässä luvussa ei käsitellä kutakin yhteisöaloitetta erikseen, vaan selostetaan vuoden 1997 tärkeimmät tapahtumat, jotka liittyvät uusien ohjelmien hyväksymiseen ja määrärahojen toteutumiseen. Lisäksi annetaan havainnollistavia esimerkkejä pk-yritysten tukitoimista. Yhteisöaloitteille kaudeksi 1994-1999 myönnetyn tuen jakautuminen (vuoden 1997 päättyessä) (miljoonaa ecua vuoden 1997 hintoina) ADAPT EMPLOYM. LEADER PESCA SME REGIS RECHAR KONVER RESIDER RETEX* URBAN Inteireg** Yhteent* 45,79 14,10 200,99 70,69 450,12 191. 2C 88,61 401,39 0,30 38,63 31,72 33,52 27,84 293,16 278,44 219,69 256,70 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK EU YHT. 1. 636,13 * Mukaan lukien vuosi 1993. ** Mukaan lukien PEACE. 316,81 69,67^ 23,50 21,43 11,57 13,07 24,01 193,77 - 1. 846,24 0,30 62,62 23,01 45,47 33,16 10,31 8,16 182,18 148,00 373,48 228,54 69,49 314,72 1,01 8,5C 23,39 130,91 28,34 16,35 66. 2C 16,00 2,51 16,40 23. 0C 31,11 41,5C 28,30 7,84 34,17 10,63 • 12,40 2,55 189,12 83,32 251,74 58,49 28,81 192,52 0,35 10,34 8,98 3,41 3,97 37,42 0,6S 11,09 17,21 68,67 - 1. 060,97 29,26 125,36 126,52 - 15,66 11,45 2,38 27,71 4,40 178,54 302,51 206,58 3. 05 34,21 33,54 1. 89 1,85 2,26 • - 184,75 4,69 73,64 62. 30 92. 35 13,25 23,54 5,24 9,08 12,91 23,76 86,16 64,78 0,36 12. 05 13,99 3,35 136,91 52. 15 216,93 266,06 - 10,45 1,52 115,21 45. 20 162. 6C 80,52 20,78 136. 02 0. 51 22. 3C 13,36 50. 00 7,89 4,97 121,42 179,33 76,84 1. 732,23 620,02 2. 011,66 1. 353,10 • 254,86 1. 640,63 • • 16,08 220,64 89,98 769,17 107,46 82,94 - 3591,68 1. 219,88 3. 608. 36 792,76 3. 591,66 13. 772,96 77,39 87,52 90,39 39,54 11,47 82. 99 1,01 2,59 204. 90 - • 41. 76 • 643,96 1. 625,59 270,21 609,54 455,77 670,61 670,51 Vuoden 1997 tärkeimpiä tapahtumia: Alunperin myönnetystä tukiosuudesta rahoitettavien viimeisten ohjelmien hyväksyminen Vuonna 1997 hyväksyttiin yhteensä 13 ohjelmaa: yksi KONVER-yhteisöaloiteohjelma ja yksi RESIDER II -yhteisöaloiteohjelma Luxemburgissa, yksi KONVER-yhteisöaloiteohjelma Espanjassa, kolme SME-yhteisöaloiteohjelmaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kolme INTERREC» II - yhteisöaloiteohjelman A-ja B-vaiheen toimenpidettä (Italia/Slovenia, Italia/Itävalta ja Italia/Kreikka) ja neljä LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa Belgiassa. Tukea myönnettiin kaiken kaikkiaan 292. 92 miljoonaa ecua. Lisäksi hyväksyttiin viisi teknisen avun ohjelmaa Suomessa, Ranskassa. Irlannissa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Kaikki alunperin myönnetyn tukiosuuden kattamat yhteisöaloiteohjelmat toteutettiin. Komissio julkaisi 26. marraskuuta 1997 tiedonannon6, jossa se ehdottaa PEACE-ohjelman jatkamista vuosina 1998 ja 1999. Ohjelma koskee Pohjois-Irlannin ja Irlannin kuuden rajakreivikunnan sovinnon edistämistä ja niiden talouselämän tervehdyttämistä. Ensimmäisten lisäohjelmien hyväksyminen varauksen jakamisen jälkeen Vuonna 1997 voitiin ensimmäisen kerran hyväksyä joitakin uusia ohjelmia komission päätettyä jakaa varauksen toukokuussa 1996. URBAN-yhteisöaloiteohjclmia hyväksyttiin yhteensä 14. Niistä kaksi koski Saksaa (Zwickau ja Kiel), viisi Ranskaa (CTichy-Montfermeil, Chàlons-sur-Saônc, Sainl-Etienne, Baslia ja Mantes-la-Jolie), kaksi Alankomaita (Rotterdam ja Utrecht), neljä Yhdistynyttä kuningaskuntaa (Coventry, Bristol, Leeds ja Brighton) ja yksi Suomea (Helsinki/Vantaa). Tukea myönnettiin yhteensä 76,6 miljoonaa ecua. 6 KOM (97) 642. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 43 Valtioiden välisten INTERREGII -yhteistyöohjelmien C-vaiheen hyväksyminen Jäsenvaltiot esittivät komissiolle lähes kaikki INTERREG II -ohjelmien C-vaihetta koskevat ehdotuksensa jo ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Vuoden loppuun mennessä useimmat ohjelmat oli hyväksytty. Viimeiset päätökset jäljelle jääneiden ohjelmien hyväksymisestä tehtäneen vuoden 1998 alussa. Hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia oli kuusi. Niistä kaksi (Italia ja Portugali) koskee kuivuuden torjuntaa ja yksi tulvien torjuntaa. Tähän Irma-ohjelmaan osallistuivat Belgia, Saksa, Ranska, Luxemburg ja Alankomaat. Kolme muuta ohjelmaa koskee valtioiden välistä yhteistyötä. Niihin osallistuivat Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska, Ruotsi, Alankomaat ja Saksa (Pohjanmeren alue) ja Itävalta, Saksa, Kreikka ja Italia (Cadses/Adrianube) sekä Tanska, Saksa, Suomi ja Ruotsi (Baltianmeren alue). Nämä kuusi ohjelmaa saivat tukea yhteensä 218,94 miljoonaa ecua. Muut vuoden 1997 kuluessa esitetyt ohjelmat koskevat Välimeren alueen läntisiä osia ja Alppeja (Espanja, Ranska, Italia, Kreikka), Lounais-Eurooppaa (Portugali, Espanja, Ranska), Atlantin aluetta (Portugali, Espanja, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti), sekä luoteista suurkaupunkialuetta (NWMA) (Ranska, Luxemburg, Belgia, Tanska, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti). Lisäksi niihin kuuluvat Ranskassa ja Italiassa toteutetut tulvantorjuntatoimenpiteet ja Espanjassa ja Kreikassa toteutettavat toimet kuivuuden torjumiseksi. Vuonna 1997 tehtiin yhteensä 13 yhteisöaloitetta, joita toteutetaan kaiken kaikkiaan 446 ohjelman mukaisesti. SME-yhteisöaloite jäsenvaltioittain. Parhaillaan toteutetaan SME-yhteisöaloitetta, jolle myönnettiin tukea LI miljardia ecua. Aloite kattaa tavoitteiden I, 2, 5b ja 6 kohdealueet. Tavoitteen I kohdealueet saivat noin 8(K) miljoonan ecun tuen. ja viimeiset ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1997 (erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Irlannissa SO prosenttia Ohjelmien etenemisvauhli vaihtelee huomattavasti ohjelmista on keskittynyt alle 50 palkansaajan pienyritysten rahoitusjärjestelyyn (korkotuet). Määrärahat on lähes kokonaan kohdennettu. Ranskassa esitettiin kaksi ehdotuspyyntöä hankkeista, jotka koskevat yritysten välistä yhteistyötä nykyaikaistamis- ja innovaatiotoimissa sekä valtioiden välistä yhteistyötä. Hankkeita valitaan parhaillaan. Myös Italiassa esitettiin ehdotuspyyntöjä. Sen sijaan Espanjan ja Portugalin ohjelmilla on vielä käynnistymisvaikeuksia. Kreikassa 96 prosentilla pk- yrityksistä on alle 10 työntekijää. Ne ovatkin erityisen herkkiä yhtenäismarkkinoiden aiheuttamalle toimintojen yhdistämiseen mittakaavaetujen paineelle. Siksi Kreikan ohjelmassa keskitytään ja organisaation saamiseksi. Lisäksi niissä painotetaan pk-yritysten nykyaikaistamisessa. Saksassa sijaitsevan Saksin alueen ohjelmalla pyritään tukemaan tuotekehittelyä ja edistämään tuotteiden markkinointia. Lisäksi ohjelmassa autetaan pk-yrityksiä pyrkimään uusille markkinoille, kuten Itä-Eurooppaan ja Kaakkois-Aasiaan niiden kansainvälistymisen edistämiseksi. Itävallassa Uusien ympäristötarkastuksia sekä neuvonta- ja koulutustoimia telematiikan ja ympäristöteknologioiden alalla. Ruotsissa markkinoille pääsyä verkostojen kautta, koulutuksen ja hallinnon parantamista, yhtenäismarkkinoille pääsyä, uusien lieto- ja ympäristöteknologioiden käyttöä kilpailuetuina ja Suomessa tutkimuksen ja koulutuksen välisiä yhteyksiä, yhtenäismarkkinoiden teknisien sääntöjen soveltamista sekä toimintojen yhdistämistä. jäsenvaltioiden toimenpiteitä, tuotannon tukemista ohjelmiin koskevat sisältyy jotka 44 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Pk-vritvkset yhteisöaloitteiden keskeisenä kohteena SME-aloitteen lisäksi komissio suosi useimmissa muissa yhteisöaloitteissa pk-yritysten sisäistä kehittämistä ja paikallistasolla tapahtuvaa kehittämistä. - LEADER-vhteisöaloite: pienten ja keskisuurien yritysten sekä käsiteollisuusyritysten tukeminen on Leader-aloitteen tärkeimpiä vaiheita. Noin 20 prosenttia määrärahoista osoitettiin suoraan tähän tarkoitukseen. Niiden lisäksi tulevat koulutusta koskevaan vaiheeseen varatut määrärahat. Kaksi Luxemburgin Leader-toimintaryhmää perusti yhdessä pk-yritysten keskitetyn palvelupisteen. Lisäksi perustettiin työryhmä, jonka tehtävänä on taitotiedon siirtäminen yritysten perustamisen edistämiseksi. Työryhmään kuuluvat Sierra de Seguran (Andalusia), Montana de Navarran (Navarra), La Manchuelan (Castilla La Mancha) ja Baskimaan (Aquitaine) Leader-työryhmien edustajat. Irlannissa toteutettu West Cork Food Entreprise Partnership on aloite, jolla pyritään tukemaan paikallisia elintarvikealan pk-yrityksiä ja edistämään uusien yritysten perustamista. Portugalin eri Lcader-toimintaryhmät (Ponta Delgada ja Villa do Porto, Alentejon lounaisosat, Alentejon keskiosat. Vale do Sor, Pinhal Interior Sul) perustivat yhteiset yrityksille tarjotut palvelut. Jotkut Leader- toimintaryhmät auttoivat Psiloritisissa Kreikassa toimivan lasitehtaan ja Modabarrissa Portugalissa sijaitsevan vaatetehtaan perustamisessa. Leaderin seurantakeskus helpottaa tietojenvaihtoa ja kokemusten vertailua sekä järjestää seminaareja Euroopan tasolla. Espanjassa Navarran alueella sijaitsevassa Elizondossa pidettiin helmikuussa 1997 seminaari, jossa käsiteltiin uusien yritysten perustamista tukevia apuvälineitä. Seminaariin tuli osallistujia kahdeksasta eri jäsenvaltiosta. - INTERREG II -aloitteen A-vaiheessa tuettiin monia pk-yritysten taloudellista kehittämistä koskevia monikansallisia toimia. Toimilla edistettiin tietojen ja tietotaidon vaihtoa sekä rajat ylittävien teknologia- ja innovaatiokeskusten perustamista teknologian siirtoa ja uutta luovien tuotteiden tunnetuksi tekemistä varten. ja käytön hallinnan tehostaminen parantamalla tekniikan kehityksen seurannassa ja - Teollisuusalueiden rakenneuudistusta koskeviin aloitteisiin (KONVER, RECHAR II, RESIDER 11 ja RETEX) kuuluvilla toimenpiteillä pyritään lujittamaan pk-yritysten kapasiteettia ja monipuolistamaan elinkeinotoimintaa etsimällä uusia markkinoita ja siirtämällä teknologioita pk-yrityksiin. Uusien teknologioiden resurssien käyttömahdollisuuksia edistää merkittävästi pk-yritysten kehitystä (investoinnit ja neuvontapalvelujen teknologian arvioinnissa, palvelurakenteiden tarjoaminen perustaminen, tuotteiden laadun parantaminen ja tuotannon optimointi). Tuilla pyritään myös perehdyttämään yritykset "tiedon valtateihin" (verkkojen ja palvelimien käyttömahdollisuus sekä tiedonlevitysteknologioihin). Pk-yritysten olisi voitava ottaa käyttöön hyviä perehdyttäminen (toimihenkilöiden vaihto, hallintoon asiantuntijoiden palkkaaminen, ja nykyaikaistamissuunnitelmien tietokoneiden käyttöönotto laatiminen). ADAPT-aloite liittyy suurelta osin pk-yrityksiin, ja sen tärkeimpiin teemoihin kuuluvat työn organisointi ja uusien teknologioiden tuomat muutokset. Yksi EMPLOYMENT-aloitteeseen kuuluvan naisten ja miesten yhdenvertaisuutta koskevan NOW-vaiheen teemoista on "naiset yrittäjinä". liittyviä käytäntöjä ja organisointiin ja menetelmiä aineettomien On myös tärkeää edistää pk-yritysten mahdollisuuksia päästä rahoitusmarkkinoille ja käyttää uusia rahoitusedellytykset rahoitusvälineitä paranisivat. Tuki koskee sekä rahastojen perustamista että jakamista pk-yrityksille rahoitusvälineistä ja teknisestä avusta, jota yritysrahoitusalan asiantuntijat tarjoavat. jotta niiden tietojen tai aloitusrahastot), (riskipääomarahastot ja verkkojen luominen on jolla edistetään yritysten Tietojenvaihto kansainvälistymistä ja parannetaan niiden markkinatuntemusta. Tämä on yksi SME-yhteisöaloitleen päätavoitteista. Verkkojen perustamista tuetaan voimakkaasti yhteyksien luomiseksi eri alojen välillä Euroopan yhteisössä (yhteydet taantuvien teollisuusalueiden välillä, uusien tuotteiden markkinoinnin kehittäminen, taitojen ja uutta luovien menetelmien levittäminen). tärkeä ohjelmavaihe, Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus ADAPT ia EMPLOYMENT 45 toukokuussa konferenssi, ADAPT-aloitteen ohjelmiin otettiin vuonna 1997 mukaan uusi toimintalinja eli tietoyhteiskunta. Lisäksi hyväksyttiin 2 327 uutta hanketta. Ne keskittyvät entistä enemmän yrityksiin ja varsinkin pk- yrityksiin. Ateenassa pidettiin jossa pohdittiin ADAPT-ohjelman tulosten hyödyntämistä hyvien käytäntöjen vaikutuksia pk-yrityksiin ja ohjelmasta saatujen levittämisessä. Tässä yhteydessä käynnistettiin EMPLOYMENT-yhteisöaloitteeseen kuuluva uusi INTEGRA-vaihe, jolla edistetään siirtolaisten integroitumista. Lisäksi valittiin yli 3 700 uutta hanketta, jotka olivat yleensä erittäin korkeatasoisia. Yhteistyökumppaneina on yhä liian vähän yrityksiä, tosin tilanne on tältä osin hieman edistynyt. Vuonna 1997 pidettiin kolme konferenssia, joissa käsiteltiin YOUTHSTART-vaihetta (Tukholma, syyskuu), INTEGRA-vaihetta (Barcelona, lokakuu) ja NOVV-vaihetta (Bryssel, joulukuu). Viimeisen konferenssin teemana oli naisten yrittäjyys. Määrärahojen toteutuminen Yhtelso- alotte ADAPT EMPLOYMENT LEADER PESCA SME RECHAR MaksusKoumusten osuus kokonalstuesta 1996 1995 1997 1994-1997 1994 0% 11% 0% 9% 0% 0% 0% 0% 1% 12% 0% 0% 2% 19% 6% 29% 11% 19% 38% 10% 36% 30% 26% 20% 16% 19% 14% 14% 15% 50% 17% 26% 26% 20% 24% 24% 27% 24% 20% 8% 15% 10% 8% 13% 25% 15% 29% 18% 13% 15% 14% 14%] 40% 46% 54% 77% 49% 89% 50% 84% 73% 75% 62% 54% 56% Maksujen osuus kokonalstuesta 1994 1996 1996 1997 0% 5% 0% 4% 0% 0% 0% 0% 0% 9% 0% 0% 1% 9% 3% 8% 2% 6% 17% 4% 13% 14% 13% 7% 7% 8% 5% 9°o 8% 8% 8% 14% 22% 14% 14% 11% 14% 13% 11% 9% 13% 6% 13% 12% 17% 9% 10% 11% 9% 10% 12% 1 1\ 1994-1997 24% 31% 23% 27% 26% 47% 35% 37% 39% 43% 31% 32% 5 1 \| REGIS KONVER RESIDER RETEX* URBAN INTERREG" Yht * Lukuihin sisältyy myös vuosi " Mukaan lukien PEACE. 1993. Kaikkien yhteisöaloitteiden määrärahojen toteutuminen Yhteisöaloitteita toteutettiin selvästi vähemmän kuin yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja. Maksusitoumusmäärärahat toteutuivat vuonna 1997 heikommin kuin vuonna 1996 (61 % vuonna 1997 käytettävissä olleista maksusitoumusmäärärahoista toteutui vastaavan osuuden ollessa 94 % vuonna 1996). Maksumäärärahojen toteutumistaso parani hieman (90 l7c käytettävissä olleista määrärahoista toteutui verrattuna 80 % vuonna 1996). Ohjelmien hyväksyminen ja käynnistyminen viivästyi kuitenkin huomattavasti vuosina 1994 ja 1995. Sen vuoksi määrärahojen toteutumisessa ei päästy tyydyttävälle tasolle. Maksusitoumusten osuus nousi neljässä vuodessa 56 prosenttiin tuista, kun taas maksujen osuus jäi 31 prosenttiin kaudella 1994-1997. Rahoituksen toteutumisen viivästyminen johtui usein siitä, että ohjelmat hyväksyttiin liian myöhään. Syynä saattoivat olla myös joidenkin yhteisöaloitteiden erityispiirteet. Näitä olivat esimerkiksi URBAN- ja 1NTERREG II -yhteistyö tai SME-yhteisöaloitteen erikoistoimet. Jotkut jäsenvaltiot kuitenkin arvioivat pystyvänsä ottamaan käytettävissä olevat määrärahat nopeasti käyttöön. jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelun, Komissio aloitti jossa pohdittiin mahdollisuuksia rahoitusvarojen jakamiseksi uudelleen joko siirtämällä niitä saman ohjelman eri toimenpiteiden tai riippuu, voidaanko varoja siirtää saman yhteisöaloitteen eri ohjelmien välillä. Tuloksista yhteisöaloitteesta toiseen. 46 60% 50% 40% 30% 20% 10% Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta Maksujen osuus kokonaistuesta Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus ^ 5 6% JM?k UZ2 %vuotuinen -•—% kumulatiivinen ^ 2 2% 19% 20% 14% 2%X 0% —i * i — i— — i— 1994 1995 1996 1997 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 1994 1995 1996 1997 Tilanne vaihtelee aloitteittain. Teollisuusalueiden uudistamista koskevien aloitteiden (RECHAR II, RETEX, RESIDER II, KONVER) ja PESCAn maksusitoumusten toteutumistaso oli melko tyydyttävä eli 79-89 prosenttia kokonaistuesta kaudella 1994-1999. Tämä johtuu siitä, että useimmista yhteisöaloiteohjelmista tehtiin niitä hyväksyttäessä vain yksi maksusitoumus. Aloitteiden ADAPT, EMPLOYMENT, LEADER, SME ja LNTERREG maksusitoumusten toteutumistaso on sen sijaan heikompi. Se jäi 40-54 prosenttiin kokonaistuesta. Maksujen toteutumistaso paranee hiljalleen verrattuna vuoteen 1996, sillä vuoden 1997 loppuun mennessä 31 prosenttia tuista oli maksettu, kun vuonna 1996 vastaava osuus jäi vain 20 prosenttiin. Tulos on kuitenkin edelleen liian heikko. Maksujen toteutuneiden maksujen osuus on ainoastaan 23 prosenttia maksetuista tuista, ja ADAH'-ohjelmassa, jossa vastaava osuus on vain 24 prosenttia. Teollisuusalueiden uudistamista koskevien yhteisöaloitteiden toteutumistaso on sen sijaan hieman tyydyttävämpi. Se kohoaa 37-47 prosenttiin kauden tuista. toteutumistaso on erityisen heikko LEADER-yhteisöaloitteissa. joissa Pk-vritvkset ia valtioiden välinen yhteistyö SME-yhteisöaloitteessa varattiin 25 miljoonaa ecua jäsenvaltioiden rajat ylittäviin toimiin. Tässä yhteydessä käynnistettiin kolmen tyyppisiä hankkeita: • Matkailualan pk-yritykset ja Internet: SMETOUR-ohjelma Pk-yritykset ovat suuryrityksiin verrattuna heikommassa asemassa, kun on kyse tiedon valtateiden, kuten Internetin tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä. Ne tarvitsevat erityistä tukea tällä alalla. Sen vuoksi komissio aloitti SMETOUR-ohjelman, joka on tarkoitettu matkailualan pk-yrityksille Euroopan unionin epäsuotuisilla alueilla. Ohjelman tavoitteena on luoda Euroopan tason koordinointielin, joka antaa teknistä apua 40 alueelliselle hankkeelle. Tarkoituksena on saada tällä alalla toimivat alueelliset pk-yritykset osallistumaan hankkeeseen. Koordinointielin avustaa verkkosivujen laatimisessa ja Internetin välityksellä käytettävien suorien toimintansa huhtikuussa 1997. varaus- ja maksujärjestelmien käyttöönotossa. Se aloitti Alueellisten hankkeiden valinta vei hieman aikaa, mutta vuoden 1997 loppuun mennessä noin puolet hankkeista oli käynnistetty, ja loput aloitettaneen vuoden 1998 alussa. • Kansainväliset IBEX-ostomessut ("International Buyers' Exhibitions") Ostomessujen käsite on muotoutunut yhteisön yrityspolitiikassa ja se perustuu tarpeeseen parantaa pk-yritysten alihankintatilannetta. Käsite omaksuttiin myös aluepolitiikkaan SME- aloitteen tukikelpoisilla kohdealueilla. Messut ovat 2-3-päiväiset ja niihin osallistuu noin 40 suuryritystä ja 350-400 pk-yritystä. Suuryritysten ja pk-yritysten välillä järjestetään sovittuja tapaamisia kansainvälisellä tasolla. Niissä keskitytään suuryritysten määrittelemiin tarpeisiin ja pohditaan, mitä erityisvalmiuksia pk-yrityksillä on vastata niihin. IBEX-messuilla keskitytään yhteen toimialaan kerrallaan. Tavoitteena on saada aikaan yhteistyösopimuksia. Komissio tuki yrityspolitiikkansa mukaisesti seuraavia IBEX-messuja vuonna 1997: Ruotsissa Jönköpingissä järjestetyt Elmia Food -messut maaliskuussa (elintarvikeala) ja Göteborgissa vuoden 1998 toukokuussa pidetyt Vibex-messut (autoala). Vuonna 1998 järjestetään aluepolitiikan mukaisesti IBEX-messut Magdeburgissa Saksassa (energia-ala), Léonissa Espanjassa (elintarvikeala) ja Libramontissa Belgiassa (puuala). Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 47 Kokemusten vertailu ja hyvien käytäntöjen vaihto Komissio aikoo järjestää vaihtohankkeita, joissa hyviä käytäntöjä levitettäisiin pk-yrityksiin ja niitä edustaviin organisaatioihin. Tuettavien toimien määrittelemiseksi aloitettiin näiden aloiteohjelmien yksityiskohtainen analyysi. Analyysin tuloksia käytetään kokemusten vertailua koskevan ohjelman kehittämiseen. Ohjelmaan sisältyy kolme yhteistyöseminaaria ja Internet- sivuston laatiminen. 2. 1. 9. UUTTA LUOVAT TOIMET JA TEKNINEN APU Kustakin rakennerahastosta voidaan rahoittaa sen toimialaan kuuluvaa tutkimusta, pilottitoimia tai teknistä apua. Rahoitukselle on vahvistettu vuotuiset rahastokohtaiset enimmäismäärät: EAKR:n enimmäismäärä on 1,5 prosenttia, EMOTR:n 1 prosenttia, ESR:n 0,5 prosenttia ja KOR. n 2 prosenttia. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet Vuonna 1997 hyväksytyt uudet hankkeet Vuonna 1997 aloitettiin 49 uutta pilottihanketta tai uutta luovaa toimea, joihin myönnettiin yhteisön rahoitusta yhteensä 100 miljoonaa ecua. Kyse on kolmesta toimenpideryhmästä, joista yksi muodostuu kaupunkeja koskevista pilottihankkeista ja kaksi aluesuunnitteluohjelmista. Niitä ovat aluesuunnittelua koskevat pilottihankkeet (alueiden välinen yhteistyö erityisalueiden aluesuunnittelussa). Kaupunkien pilottihankkeita ja TERRA-ohjelmaa koskeviin ehdotuspyyntöihin saatiin runsaasti vastauksia. Hanke-ehdotuksia tuli yhteensä 645, joista 503 koski kaupunkihankkeita ja 142 aluesuunnitteluhankkeita. ja TERRA-ohjelma Aluesuunnitteluhankkeista ei järjestetty avointa tarjouskilpailua, vaan jäsenvaltioita pyydettiin esittämään yhteisiä ehdotuksia. 1) Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet Vuonna 1997 jätetyistä 503 hanke-ehdotuksesta valittiin 26 uutta kaupunkeja koskevaa pilottihanketta, joille myönnettiin yhteensä 63,6 miljoonan ecun määrärahat. Hankkeet käynnistettiin heinäkuussa hankkeiden hallintovirkamiehille pidetyn seminaarin yhteydessä. Seminaarilla pyrittiin varmistamaan hankkeiden seuranta jo alusta alkaen. Pilottihankkeilla pyritään kehittämään laajaa yhteistyötä kyseisten kaupunkien julkisella ja yksityisellä sektorilla ja ratkaisemaan kaupunkien teemoja ovat ongelmia yhtenäistettyä ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen päätöksenteossa, taloudelliset ja sosiaaliset toimet, uusien teknologioiden hyödyntäminen kaupunkeja koskevien ongelmien ratkaisemisessa, yhtäläiset mahdollisuudet, liikenneyhteyksien parantaminen, kulttuuriin liittyvien vahvuuksien kehittäminen ja epäsuotuisten alueiden elvyttäminen. lähestymistapaa käyttäen. Toimien innovatiivista ja Ensimmäisessä vaiheessa vuosina 1989 pilottihankkeesta 20 saatiin valmiiksi vuoden 1997 loppuun mennessä. ja 1994 aloitetuista 33 kaupunkeja koskevasta 2) Aluesuunnittelu Aluesuunnittelun alalla toteutettiin kahden tyyppisiä toimia, jotka edistyivät seuraavasti: toteuttaa kolmen vuoden kuluessa. Hankkeista viisi koski • TERRA: Vuonna 1996 esitetyn ehdotuspyynnön jälkeen valittiin 15 pilottihanketta, jotka oli määrä jokisuistoja, neljä rannikkoalueita, kolme vaarassa olevaa kulttuuriperintöä, kaksi syrjäisiä maaseutualueita ja yksi eroosiosta kärsiviä alueita. Määrärahoja myönnettiin yhteensä 20 miljoonaa ecua. Lisäksi järjestettiin ehdotuspyyntö, (valittujen hankkeiden joka koski ohjelman toteuttaminen, seuranta ja arviointi). Teknisen avun antaminen aloitetaan vuonna 1998. teknistä apua 48 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus • Aluesuunnittelua koskevat pilottihankkeet: Jäsenvaltioita pyydettiin 3. -4. heinäkuuta 1996 pidetyssä seminaarissa esittämään yhteisiä ehdotuksia EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisiksi pilottitoimiksi. Ehdotusten esittämisen määräpäiväksi vahvistettiin alunperin 10. maaliskuuta 1997, mutta sitä siirrettiin myöhemmäksi jäsenvaltioiden pyynnöstä. Toteutettavat neljä pilottihanketta ovat: pohjoinen reuna-alue (Tanska, Suomi, Ruotsi ja Norja), Alppien alue/itäiset Alpit (Itävalta, Italia ja Saksa), Archi-med eli kaakkoinen Välimeren alue (Kreikka, Italia, Malta ja Kypros) ja "Välimeren portti" (Espanja, Portugali, Marokko). Asetuksen 10 artiklan mukaisille uutta luoville toimille on varattu yhteensä 20 miljoonan ecun määrärahat, ecua. Komission rahoituspäätökset tehdään vuoden 1998 ensimmäisen vuosineljänneksen kuluessa. joista kullekin pilottihankkeelle osoitetaan 5 miljoonaa Meneillään olevat uutta luovat toimet Vuonna 1997 hyväksyttyjen kolmen uuden toimenpideryhmän lisäksi toteutetaan noin 200 muuta uutta luovaa hanketta, jotka rahoitetaan EAKR. sta. Hankkeet koskevat seuraavia aloja: työpaikkoja tarjoavat uudet alat, kulttuuri ja 6. 7 kohta), alueelliset innovaatiosuunnitelmat (RIS), teknologian siirto (RTT), tietoyhteiskunta (RISI) ja ulkoinen alueiden välinen yhteistyö (ECOS-OUVERTURE). ja kulttuuriperintö (ks. 6. 6 Pk-vritvkset ia pilottihankkeet Pk-yrityksillä on vahva osuus useissa tietoyhteiskunnan aloilla teknologisen toteutettavissa pilottihankkeissa. Innovaatioiden edistämiseksi suunniteltiin kaksi hanketyyppiä, joiden kokonaismäärärahat ovat 15 miljoonaa ecua: innovaation ja RlS-ohjelmaan (alueelliset innovaatiosuunnitelmat) valittiin 19 hanketta, joilla pyritään edistämään alueellisten yritysten innovaatiokykyä kehittämällä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Useiden RIS-hankkeiden ohjauskomiteoiden (kuten Belgian Limbourg, Yokshire & Humberside. Strathclyde ja Shannon) puheenjohtajat ovat yrittäjiä, mikä auttaa näitä hallintoelimiä säilyttämään kosketuksen yritysmaailmaan. RTT-ohjelmaan (teknologian siirtoa koskevat monen alueen pilottihankkeet) valittiin seitsemän hanketta, joiden tavoitteena on korjata alueiden välistä epätasapainoa ja kannustaa alueiden välistä yhteistyötä tutkimuksen, kehityksen ja innovaation aloilla. Esimerkiksi FOOTWEAR-hankkeen tavoitteena on mukauttaa, esitellä ja siirtää italialaista suunnittelu- ja muotoiluteknologiaa Espanjan, Portugalin ja Kreikan tavoitteen 1 kohdealueilla toimiville jalkinealan pk-yrityksille. ESTEEM- hankkeella pyritään siirtämään ympäristöä säästäviä teknologioita Yhdistyneen kuningaskunnan. Kreikan, Saksan ja Suomen pk-yrityksille. Tietoyhteiskuntaa koskevat toimet (RISI) jaetaan kahteen toimintavaiheeseen: RISI 1: alueiden avaintoimijoiden välisen yhteistyön kannustaminen alueellisen toimintasuunnitelman laatimiseksi tietoyhteiskunnan toteuttamista varten; RISI 2: useita alueita koskevat pilottihankkeet. Hankkeita valittiin yhteensä 31, joista EAKR rahoittaa 21 ja ESR 10 hanketta. Useita alueita koskevilla hankkeilla pyritään esimerkiksi kehittämään maaseudulle pk-yritysten verkko, kuten ENTERSKILLSNET-hankkeessa, johon osallistuvat Tarn ja Haute-Garonne (Ranska), Andalusia (Espanja), Etelä-Savo (Suomi), Dublin ja Lanford (Irlanti) ja Skotlanti. TOURIST-hanke koskee matkailualan alueellisia toimijoita Madeiralla (Portugali), Burgenlandissa (Itävalta), Lapissa (Suomi), Valle d'Aostassa (Italia), Västerbottenissa (Ruotsi) ja Hampshiressa (Yhdistynyt kuningaskunta). 22 alueellisesta RISI 1 -suunnitelmasta useimmat koskevat pk-yrityksiin liittyviä erityiskysymyksiä. Pk- yrilysten työryhmiä, jotka pyrkivät kehittämään alueiden välistä yhteistyötä vuoden 1998 aikana. Parhaillaan neuvotellaan I00:sta alueiden välistä yhteistyötä koskevasta hankkeesta (RECITE ja ECOS-OUVERTURE). Useimmissa hankkeissa on tärkeä pk-yrityksiin liittyvä vaihe. Vähintään kolmannes hankkeista koskee innovaatioiden edistämistä pk-yrityksissä ja niiden kansainvälistämistä. tueksi on perustettu alueellisella työskenteleviä tasolla Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 49 Pk-vritvksiä koskevan yhteistyön apuvälineet EUROPARTENARIAT - yritysten yhteistyötä edistävät tapahtumat EAKR. sta annetun asetuksen 10 artiklan ja pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman perusteella rahoitettavan EUROPARTENARIAT-ohjelman tavoitteena on rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6) taloudellinen kehittäminen edistämällä pk-yritysten monikansallista yhteistyötä. Ohjelmaa hallinnoidaan yhdessä yrityspolitiikasta ja aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavien komission yksiköiden kanssa. Se tarjoaa yrityksille mahdollisuuden löytää yhteistyökumppaneita ja neuvotella mahdollisista yhteistyösopimuksista. Vuonna 1997 järjestettiin kaksi tapahtumaa, joista toinen pidettiin Kreikassa ja toinen Ranskassa: - Pireuksessa Kreikassa 23. -24. kesäkuuta järjestettyyn EUROPARTENARIAT-tapahtumaan osallistui 400 kreikkalaista pk-yritystä ja 1 733 vierailevaa yritystä yli 60 eri maasta. Näistä 1 733 yrityksestä 758 oli unionista, 37 EFTA-maista, 299 Välimeren alueelta, 360 PHARE-maista, 200 TACIS-maista, 64 Aasiasta ja 12 Yhdysvalloista. Tapahtumassa järjestettiin 11 336 tapaamista. - Clermont-Ferrandissa Ranskassa 16. -17. lokakuuta järjestettyyn EUROPARTENARIAT-ohjelmaan osallistui 418 ranskalaista pk-yritystä ja 1 750 vierailevaa yritystä yli 60 yli maasta. Näistä 1 750 yrityksestä 974 oli unionista (333 Ranskasta), 48 EFTA-maista, 213 Välimeren alueen maista, 201 PHARE-maista, 138 TACIS-maista, 104 Aasiasta, 34 Latinalaisesta Amerikasta, 25 Yhdysvalloista ja 13 Kanadasta. Tapahtumassa järjestettiin 10 300 tapaamista. Vuoden 1998 tapahtumat järjestetään Apeldoornissa Alankomaissa 11. -12. kesäkuuta ja Valenciassa Espanjassa 12. -13. marraskuuta. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan perusteella rahoitetut toimet (miljoonaa ecua) Aluelden valinen yhtelstyo - sisdinen alueiden valinen yhtelstyO - ulkoinen aluelden valinen yhtelstyo Alueelllnen kehltttmlnen - teknologisen innovaation edistaminen - tietoytiteiskunta • kulttuuri ja taloudellinen kehittaminen - tyopaikkoja tarjoavat uudet alat - muut tukitoimet ja tekninen apu Aluesuunnlttelu Kaupunkeja koskevat pllottlhankkeet Yhteensa * Vuoden 1995 hinnoin. 1995-1999 (D 180,0 110. 0 70,0 90,0 20,0 20,0 15,0 15,0 20,0 46,0 80,0 395,0 Maartlrahat* Maksu- Maksu- sitoumukset sitoumukset % Maksut 1997 1997 1994-1997(2) (2V(1) 2,8 2,8 0,0 43,7 2,2 13,2 14,9 11,3 2,2 14,3 64,5 125,3 25,8 9. 8 16,0 64,6 8,6 17,0 14,9 15,2 9,0 28,3 66,1 184,8 14% 9% 23% 72% 43% 85% 99% 102% 45% 63% 83% 47% 9,1 2. 7 6,4 19,4 2,4 2,2 5,9 6,5 2. 4 4,8 22,8 56,2 Maksut 1994-1997 (3) % (3VID 13,8 7. 4 6,4 25,9 5,0 3,6 5. 9 6,5 4. 8 9,7 22,9 72,3 8% 7% 9% 29% 25% 18% 40% 43% 24% 22% 29% 18% EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen tekninen apu EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahastosta voidaan myöntää rahoitusta tekniseen apuun ja tiedotustoimiin enintään 0,5 prosenttia rahaston vuotuisesta talousarviosta. Tämän tyyppisiin toimiin vuodeksi 1997 tarkoitetuista kokonaismäärärahoista 48 prosenttia osoitettiin tekniseen apuun, joka liittyi alueellisten työllisyyssopimusten laatimiseen. Työllisyyssopimukset kattavat yhteensä 36 miljoonan asukkaan väestön unionissa. Pk-yritysten perustamista ja kehittämistä edistäville yritys- ja innovaatiokeskuksille (CEE1) myönnettiin tuki, jonka osuus oli 43 prosenttia kokonaismäärärahoista. Tuki oli tarkoitettu uusien keskusten perustamiseen kymmenessä eri jäsenvaltiossa. Noin 4 prosentin osuudella tuetut konferenssit ja seminaarit koskivat esimerkiksi paikallisesta kehityksestä vastaavien toimijoiden neljättä kokousta Marseillessa, Sardiniassa järjestettyä konferenssia, jonka aiheena oli Italia vertailivat "naiset alueensa kehittäjinä", rakennerahastoista saamiaan kokemuksia. Tiedotustoimiin osoitettiin noin 3 prosentin osuus, jolla rahoitettiin esimerkiksi Lissabonin vuoden 1998 maailmannäyttelyn näyttelyosastoa. Tutkimuksiin myönnettiin 2 prosentin osuus kokonaismäärärahoista. Niihin sisältyi muun muassa vertailututkimus työpaikkojen luomisesta kaupunkialueilla. tai seminaaria, jossa Espanja, Irlanti ja JO Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Pk-vritysten kehittämiseen liittyvät paikalliset toimet innovaatiokeskusten (CEEI) verkkoa Eurooppalaisten yritys- ja laajennettiin kymmeneen eri jäsenvaltioon perustetuilla 22 uudella keskuksella. Verkkoon kuuluu nyt 140 keskusta, jotka sijaitsevat unionin tukea saavilla alueilla ja Keski-Euroopan maissa. Keskuksilla on yhtenäistetyt palvelujärjestelmät, joilla tuetaan innovatiivisten yritysten perustamista ja kehittämistä. Näin keskukset edistävät innovaatiota, kansainvälistymistä ja tuotantorakenteiden monipuolistumista rakennerahastojen ja ja yhteisöaloitteiden EUROPARTENARIAT-ohjelmissa kautta. tuella. Lisäksi ne suunnittelevat toimia RIS-ohjelmissa työllisyyssopimusten sekä alueellisten täydentäviä Alueellisiin työllisyyssopimuksiin kuuluvat pk-vritvksiä tukevat toimet Useissa toimintasuunnitelmissa edellytetään paikallisen tuotantorakenteen monipuolistamista, pk- yritysten perustamista ja alueellisten ja paikallisten tuotteiden myynnin edistämistä. Esimerkiksi Italiassa tehdyssä Mölisen sopimuksessa edellytetään uusien yritysten perustamista elintarvike- ja matkailualoilla sekä laatumerkin suunnittelua alueellisille tuotteille. Sisiliassa tehdyn Aito Belice Corleonesen sopimuksen päätavoitteena on suunnitella yhtenäistetty kehitysmalli alueen perinteisten tuotteiden pohjalta. Clabecqissa Belgiassa perustettiin 5,25 miljoonan ecun riskipääomarahasto, josta tuetaan pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen tekninen apu Maksu- sitoumukset 1997 Maksu- sitoumukset 1994-1997 Maksut Maksut 1997 1994-1997 Valmistelu- ja seurantatoimet Arviointi Alueelliset tutkimukset Konferenssit, kollokviot, seminaarit Tiedotus- ja mainontatoimet Tekninen apu ja laitteet YHTEENSA Ei sisällä aiempien vuosien toimista vapautuneita määrärahoja. 20,1 4,0 0,3 0,8 6,2 5,1 36,4 33,6 5,4 1,8 3,5 20,8 15,3 80,3 7,5 2,5 0,5 0,9 5,7 3,3 20,5 28,2 11. 8 2,7 3,4 21,3 13. 8 81,2 ESR. sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ia tekninen apu Työpaikkoja tarjoavat uudet alat Vuodelle 1997 oli ominaista antoisa tietojenvaihto työpaikkoja tarjoavien uusien alojen toimijoiden ja komission välillä. Uutuutena oli vuosina 1994 ja 1995 käynnistettyjen pilottihankkeiden tarkan seurannan aloittaminen. Uudet tietotekniikat olivat suurena apuna komission seurantayksikön ja paikallisten hankkeiden vetäjien välisen yhteydenpidon kehittämisessä. Tämän apuvälineen käyttö edisti myös hankkeiden vetäjien yhteistyötä jo alkuvaiheessa ja mahdollistaa sähköisen verkon luomisen. Kahta hanketta lukuun ottamatta kaikki vuonna 1996 aloitetut hankkeet oli käynnistetty 31. joulukuuta 1997 mennessä. Lisäksi saaliin valmiiksi kyselylomake vuosien 1994 ja 1995 hankkeista, joiden vallitsevana teemana oli innovaatio. Kyselyn tulokset valmistuivat vuoden 1998 alussa ja niitä käytetään tukena useissa seminaareissa, joilla edistetään kokemusten vertailua hankkeiden vetäjien välillä, mukaan lukien vuonna 1996 käynnistetyt hankkeet. Vuoden 1997 ehdotuspyyntöön tuli vastaukseksi 955 hanke-ehdotusta, joista valittiin 70 lähempää tarkastelua varten. Noin kaksi kolmasosaa hankkeista koskee työpaikkojen luomista ilman välikäsiä kehittämällä työpaikkoja tarjoavia uusia aloja tai uusia yritysmuotoja. Kolmannes hankkeista liittyy työn uudelleenorganisointiin tai koulutukseen. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 51 työntekijöiden edustajien teollisuudenalojen välisiin suhteisiin. UNICEn ohjauksessa tai heidän edustajiensa koulutusta. Koulutus auttoi heitä syventämään Sosiaalinen vuoropuhelu ESR:sta vuonna 1997 yhteisrahoitetut toimet auttoivat kahta eurooppalaista ammattiliittojen järjestöä (Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö CES, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö UNICE, julkisten yritysten Euroopan keskus CEEP) jatkamaan ja työnantajien tietojaan teollisuuden rakennemuutoksista ja varsinkin muutosten seurauksista työllisyyteen ja ammattitaitoon sekä toteutettu kaksivuotinen koulutusohjelma päättyi vuonna 1997. CES:n esittelemä vuosiohjelma koostui 30 toimesta, joista useimmat koskivat uusien teknologoiden tai uusien työn organisointimallien vaikutuksia työllisyyteen, koulutusjärjestelmiä ja ammattitaitoa esimerkiksi puhtaiden teknologioiden kaltaisilla toimialoilla (ympäristö), uusia työntekijöiden osallistumista yritysten hallintoon, etätyöskentelyä ja työn organisointia, teknologioiden kehitystä ja sen vaikutusta telealan töiden organisointiin jne. CEEP:n monivuotisilla ohjelmilla, jotka liittyvät uusiin yhteishallintomuotoih/n ja Euroopan alueellisiin vahvuuksiin, pyritään sisällyttämään laatuajattelu sosiaaliseen vuoropuheluun alueellisella tasolla. Vuonna 1997 muutettiin myös lainsäädäntöä, sillä 6 artiklaan sisällytettiin tavanomaisten tukikohteiden lisäksi myös muita kohteita, kuten YES for Europe -ohjelma, käynnissä oleva yhteisön sosiaalinen vuoropuhelu, Irlannin tuottavuuden kehittämiskeskus ja Dialco-Forco. Kokeiluvaiheessa kerätään hanke-ehdotuksia laajemmin järjestämällä tarjouspyyntö vuonna 1998. tuotantomenetelmiä ja « ESR:n tekninen apu tuettiin 23 alueellista ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisella työllisyyssopimusta, jotka rahoitettiin enimmäkseen ESR:sta. Niistä 22 hyväksyttiin vuonna 1997. toisen hankeryhmän Lisäksi valmistelua, viiden erityiskertomuksen suurkonferenssin organisointia sekä Internet-sivuston päivittämistä. tuettiin EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteita koskevan laatimista, neljän teknisellä avulla eurooppalaisen Maksusitoumukset 1997 1996 1995 1994 Uutta luovat toimet, tutkimukset Tekninen apu Yhteensa Mukaan lukien siirretyt, uudelleen käyttöön otetut ja vapautuneet määrärahat. Maksut eivät välttämättä liity saman kauden maksusitoumuksiin. 22,3 33,7 56,1 31,0 32,2 63,2 36,2 21,4 57,6 0,4 61,9 62,2 (milj oonaaecua) 1994 1995 Maksut 1996 1997 0,2 69,7 69,8 11,2 45,5 56,7 18,6 34,8 53,3 17,9 26,3 44,2 1994-1997 47,8 176,3 224,1 1994-1997 89,9 149,2 239,1 EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ia tekninen apu EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti vuonna 1997 rahoitetut toimet koskivat teknistä apua, joka oli tarkoitettu kahdeksan alueellisen työllisyyssopimuksen toteuttamiseen tavoitteen 5b kohdealueilla. Toimiin sisältyi myös maaseudun kehitysindikaattoreiden tutkiminen tavoitteen 5b ja yhteenvetokertomusten valmistelu maaseudun kehityspolitiikan väliarvioinneista sekä maaseudun kehittämistä koskevan yhteisön politiikan tiedottamiseen tarvittavien palveluiden ja laitteiden hankkimista koskeva sopimus. tukemiseksi Syyskuussa 1996 esitettiin ehdotuspyyntö pilotti- ja esittelyhankkeista, jotka koskevat maataloutta harjoittavien ja muiden maaseudun naisten uusia toimia. Ehdotuspyyntö oli todellinen menestys, sillä ehdotuksia tuli yli 400 vuonna 1997. Hankkeiden tarkoituksena on tukea maaseudun naisia ja tehdä heidän työtään näkyväksi. Kyse on maaseudulla asuvien tai maataloutta harjoittavien naisten toimista maataloustuotteiden myynnin edistämiseksi ja niiden arvostuksen lisäämiseksi, alueen uudistamiseksi tai sen ammattirakenteen monipuolistamiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja sosiaalisen integraation ja työelämään ammatillisten pätevöitymismahdollisuuksien parantamiseksi tai vaikkapa naisten oman taitotiedon välittämisen mahdollistavien verkkojen kehittämiseksi. edistämiseksi, ammatillisen koulutuksen pääsyn tai Vuonna 1997 tiettyjä ehdotuspyynnössä annettuja ehtoja. Lisäksi valittiin asiantuntijat, joiden tehtävänä on antaa lausunto tarkastettiin alustavasti, oliko esitetyissä ehdotuksissa noudatettu 52 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus kustakin ehdotuksesta. Koska ehdotuksia tuli paljon, työtä ei saatu valmiiksi vuoden 1997 loppuun mennessä. Hankkeiden valintamenettely toteutetaan vuonna 1998. Useat rahoitusta saaneet hankkeet takaisinperintä ja peruutusmenettely, jos todetaan, että on tapahtunut säännönvastaisuuksia. tarkastetaan. Joissakin hankkeissa joudutaan aloittamaan EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet Arviointi, seuranta, tekninen apu ja tutklmukset Pilotti-jaesittelyhankkeet Tiedonlevltystolmet YHTEENSA Ei sisällä aiempien vuosien toimien maksusitoumuksia eikä niistä vapautuneita määrärahoja. 2. 344. 009 14. 758. 278 3. 431. 084 20. 533. 371 I Maksu- sitoumukset 1996-1997 I Maksu- sitoumukset 1997 1. 620. 802 263. 989 3. 431. 084 5. 315. 875 KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ia tekninen apu toimet koskivat erityisesti KOR:sta annetun asetuksen mukaisesti vuonna 1997 alusrekisterin ylläpitoa, teknistä apua laivaston kapasiteetin uudelleenmittauksessa, tutkimusta ammattipiirien konsultoimisesta sekä osallistumista Lissabonin vuoden 1998 maailmannäyttelyyn. Määrärahoja myönnettiin yhteensä 2,1 miljoonaa ecua. toteutetut KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet Maksu- sitoumukset 1997 Maksu- sitoumukset 1994-1996 Maksu- sitoumukset 1994-1997 Maksut Maksut Maksut 1997 1994-1996 1994-1997 Tutkimukset Julkaisut, tiedotus ja koulutus Tekninen apu YHTEENSA 893. 697 533. 162 697. 174 4. 027. 736 79. 908 3. 449. 962 4. 921. 433 613. 070 426. 965 489. 322 4. 147. 136 1. 709. 881 2. 766. 949 67. 863 1. 022. 906 3. 193. 914 557. 185 2. 732. 787 2. 124. 033 7. 557. 606 9. 681. 639 2626. 168 3. 857. 718 6. 483. 886 Komissio järjesti KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti 25. -28. toukokuuta 1997 "Partenariat Casablanca 97" ja Marokon kalatalousyritysten ensimmäinen yhteistyökokous. Tapahtuma perustui marokkolaisten alan yritysten esittämiin yhteistyöhankkeisiin, jotka oli koottu eurooppalaisille alan yrityksille toimitettuihin luetteloihin. Tapahtumassa järjestettiin lähes 3 000 tapaamista noin sadan marokkolaisen ja 300 eurooppalaisen yrityksen välillä. -tapahtuman. Kyseessä oli Euroopan unionin Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 53 2. 2. ESITTELY JÄSENVALTIOITTAIN 2. 2. 1. BELGIA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Koska toimivalta on Belgiassa jakautunut osavaltioiden, alueiden ja kuntien kesken, Belgiaa koskevat useisiin rakennerahastojen toimenpideohjelmiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin. Näin oli varsinkin ESR. n tukien osalta, sillä 21 ohjelmasta vain neljän määrärahat ylittivät 40 miljoonaa ecua. tavoitteiden jakautuivat vastaavasti kaikkien osalta tuet Pk-vritvksiä koskevat toimet Belgiassa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten 766 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 63 prosenttia koski 1,32 prosenttia tavoitetta 2 ja 5 prosenttia tavoitetta 5b. tavoitteiden mukaisesti noin tavoitetta Tavoite 1: rahoitukseen erikoistuneisiin tytärpankkeihin perustettiin kolme riskipääomarahastoa: Sambrinvest, Hoccinvest ja Invest Borinage-Centre. Pääomasta puolet oli merkitty Investille ja puolet SOVVAGEPille, joka hallinnoi komission toimenpiteeseen myöntämiä varoja. Tukitoimenpiteet toteutettiin joko pääomasijoituksina, lainoina tai vaihtovelkakirjalainoina. Yrityksille voitiin myöntää tukea kolmella ehdolla: niiden kotipaikka sijaitsi samalla alueella kuin kolme rahastoa, ne eivät olleet "vaikeuksissa olevan yrityksen" maineessa ja rahastojen tukitoimenpide ei saanut ylittää alueelliselle tuelle määrättyä ylärajaa, varsinkin aluetuen kumuloituessa investointitukien kanssa. Varoja varattiin yhteensä 30 miljoonaa ecua, josta EAKR. n osuus oli puolet. Riskipääomarahastot vastasivat 15 miljoonan ecun kansallisesta osuudesta. Yksityistä rahoitusta ei käytetty. Tuettavien hankkeiden luominen. Muita valintaperusteita olivat valinnassa innovatiivisuus ja ympäristönsuojelu. tärkein valintaperuste oli työpaikkojen Tavoite 2: Turnhoutissa toteutetussa Strategisch pian Kempen -hankkeessa käynnistettiin jo kymmenisen vuotta sitten hanke, jossa isommat yritykset toimivat pk-yritysten "kummeina". Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 0,9 miljoonaa ecua, josta ESR:n osuus oli 0,4 miljoonaa ecua. Hankkeessa suuryritysten (kuukausittain) vaihtamaan tietoja ja antamaan neuvontaa ja muodostavat tukiverkoston. Hankkeeseen on tähän mennessä osallistunut noin 700 yritystä. Työpaikkoja on syntynyt I 670. teknologiakeskus. Sen Limburgissa perustettiin multimediaan toimitiloihin kuuluu auditorio, opetus- ja harjoitustiloja tekee tilaustutkimuksia pk-yrityksille tai suuryrityksille sekä toteuttaa esittelyhankkeita. Työllisyysvaikutus oli vuoden 1997 lopulla 9,5 täysiaikaista työpaikkaa. Työllisyysvaikutus kasvanee lähivuosina. johtajat kokoontuvat säännöllisesti innovaatioon keskittynyt luentosaleja. Keskus ja pk-yritysten sekä ja Tavoitteet 3 ja 4: työntekijöitä kouluttamalla voitiin parantaa pk-yritysten ja niiden työtekijöiden kykyä mukautua teollisuuden ja organisaatioiden muutoksiin. Muilla toimilla pyrittiin vahvistamaan sellaisten tutkimuskeskusten henkilöstöresursseja, jotka ovat yhteydessä paikallisiin pk-yrityksiin. Tavoite 5b: Flanderissa pk-yrityksiin kohdistetut toimet koskivat pääasiassa koordinointikeskuksen perustamista, ympäristöalan yrityksille myönnettävää tukea sekä yritysten ympäristöarviointeja. Valloniassa tuottaviin ja työpaikkoja luoviin investointeihin suunnattu erityistuki toimii tyydyttävästi. sillä työllisyystavoitteet on jo ylitetty (177 uutta työpaikkaa). 54 TAVOITE 1 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Tavoitteessa 1 on vain yksi tukikelpoinen kohdealue eli Hainaut. Vuoden 1997 aikana tehostettiin toimenpidettä, jolla tuetaan yli 20 työntekijän yritysten perustamista. Samanaikaisesti luovuttiin hankkeista, joiden toteuttaminen ei kuluvalla ohjelmakaudella ole mahdollista, sekä hankkeista, joiden merkitystä aluekehitykselle pidetään vähäisenä. Lisäksi tukien myöntämisperusteita tarkennettiin keskittämällä tuet tulevaisuuden kannalta lupaaville ja korkeaa lisäarvoa tuottaville aloille. Vuoden 1997 aikana hyväksyttiin useita kalliita hankkeita (esimerkiksi Crachet'n tiedekeskus ja l'Eau d'Heure -hanke). Taloudellisen toiminnan lisäämistä koskevaa toimenpidettä tarkistettiin yhdessä alueellisten viranomaisten kanssa, jotta toimenpiteen vaikutukset kohdistuisivat pääasiassa pk- yrityksiin ja jotta se vastaisi paremmin Hainautin yritysten vaatimuksia. Inhimillisiä voimavaroja koskevat toimet jakautuivat neljään toimintalinjaan: jo perustettujen tai perusteilla olevien yritysten koulutustoimet, työttömien ja nuorten työelämään pääsyä edistävän ammattikoulutuksen toimet (integroitumiskeinot) sekä koulutusjärjestelmän vahvistaminen ja parantaminen. Kaiken kaikkiaan koulutustoimista pääsi vuoden 1997 aikana osalliseksi yhteensä 36 500 henkilöä. järjestäminen, yhteiskuntaan työelämään paluuseen liittyvät ja Koeluontoisilla maataloustoimenpiteillä voitiin rahoittaa epätavallisia hankkeita, jotka liittyivät esimerkiksi pellavan käsittelyyn tai soveltavaan perunantutkimukseen. Varainhoidossa oli kuitenkin ongelmana se, että varojen siirtäminen kansallisista hallintoelimistä viivästyi toisinaan niin, etteivät paikallisviranomaiset saaneet yhtään maksua vuoden 1997 aikana. Belgiaa koskevan tavoitteen 1 yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluvien EMOTR. n yhteisrahoittamien toimien osuus on kuitenkin pieni (alle 7 % kokonaistuesta). Se koostuu horisontaalisista toimenpiteistä (asetukset (ETY) N:o 2328/91 ja (ETY) N. o 866/90), joihin on suunnattu yli puolet määrärahoista, sekä muutamista maaseudun kehittämistoimenpiteistä. Kalastusta koskevan toimenpiteen (osuus 0,1 %) toteuttaminen edistyi erityisen hitaasti. Se johtui osaksi siitä, että toimenpiteen budjetti kolminkertaistui vuoden 1996 puolivälissä, koska Hainaullin viranomaiset olivat pyytäneet EMOTR:sta maksettavan yhteisön tuen siirtämistä KOR:iin. Hankkeita, joita lisäbudjetin rahoitus koskee, ei ole vielä käynnistetty. Väliarviointi auttoi tekemään joitakin muutoksia ohjelmiin, jolloin erityisesti yrityksille suunnattujen tukien määrä (esimerkiksi ACE-toimenpidekokonaisuus) kasvoi. Inhimillisiä voimavaroja koskevia tukitoimenpiteitä pidettiin arvioinnissa yleisesti onnistuneina ja niiden vaikutuksia kuhunkin kohdealueeseen myönteisinä. Kaiken kaikkiaan käynnistetyillä toimilla voidaan luoda noin 8 000 työpaikkaa ohjelmakauden loppuun mennessä. TAVOITE 2 Tavoitteen 2 tukikelpoiset kohdealueet olivat Meuse-Vesdre (Liège), Aubange, Limburg ja Turnhout. Vuonna 1997 käynnistettiin kauden 1997-1999 uudet yhtenäiset ohjelma-asiakirjat sekä saatettiin päätökseen kauden 1994-1996 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat. Kauden 1994-1996 neljä yhtenäisiä ohjelma-asiakirjaa saatettiin päätökseen, mutta viranomaiset siirsivät kaikki ensimmäisellä kaudella käyttämättä jääneet määrärahat seuraaviin kauden 1997-1999 yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin: Liège (9,6 miljoonaa ecua), Limburg (13,5 miljoonaa ecua) ja Turnhout (5,6 miljoonaa ecua). Ensimmäisen kauden kehitysstrategioiden noudattamista jatkettiin pääosin. Yhteistyöneuvotteluissa tehtiin kuitenkin huomattaviakin muutoksia. Esimerkiksi Liegeä koskevaan yhtenäiseen ohjelma- asiakirjaan sisältyvää tuotannollisten investointien tukitoimenpidettä vahvistettiin samalla tavalla kuin tavoitteessa 1. Aubangea koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan taas liitettiin uusi strategia, jolla vastaperustetut suuret yritykset pyritään integroimaan paremmin seudun elinkeinoelämään. Tähän pyritään tiivistämällä suhteita yrityksiin, joiden alana on alihankinta, tutkimus ja teknologinen Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 55 kehittäminen, logistiikka tai ulkoistetut palvelut. Limburgin ja Turnhoutin yhtenäisiin ohjelma- asiakirjoihin liitettiin uusi paikallisia työllisyysaloitteita koskeva toimenpide. Inhimillisten voimavarojen osalta Liègen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan sisältyviin koulutustoimiin osallistui 7 500 henkilöä, Limburgin 7 000 henkilöä ja Turnhoutin 2 400 henkilöä. TAVOITTEET 3 JA 4 Vuoden 1997 aikana noin 65 000 henkilöllä (tavoitteen 1 mukaan tukikelpoista Hainautia lukuun ottamatta) oli mahdollisuus osallistua tavoitteeseen 3 sisältyviin koulutukseen, neuvontaan ja työelämään paluuseen liittyviin toimiin. Osallistujien määrä on huomattava, kun otetaan huomioon talousarvion asettamat rajoitukset sekä se, että ESR:n yhteisrahoittamien toimien kohteena ovat pääasiassa heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät (ammattipätevyyttä vailla olevat nuoret, iäkkäät sisältyvät integroitumiskeinoihin. Belgian tavoitteessa 3 painotettiin erityisesti integroitumiskeinoja, jotka tarpeisiin kuin eri vetäjien väliseen yhteistyöhön. perustuvat niin yksittäisen Integroitumiskeinojen toteuttaminen edellyttää siis ohjelman vetäjien (julkisten ja yksityisten) ja julkisten viranomaisten välistä tiivistä yhteistyötä. työttöminä tuensaajan työttömät, pitkään toimet hyvin olleet jne. ) että ja Työttömien nuorten työelämään pääsy Valloniassa: Vallonian asuntoministeriön ESR:n tuella toteuttaman uuden strategian puitteissa eri alueet tekivät yhteistyötä työpaikkojen luomiseksi työttömille nuorille, joilla on vain vähän tai ei lainkaan koulutusta. Paikallisyhteisöjä autettiin tällä tavoin tiedostamaan mahdollisuutensa luoda työpaikkoja ja tarjota työtä. Hankkeella nuorille taataan ammattikoulutus ja lisäksi heistä tehdään vastuuntuntoisia kansalaisia. Vuoden aikana nuoret saivat koulutuksen, jossa yhdistyvät yleissivistävä koulutus ja perusammattitaidon hankkiminen esimerkiksi muurarin, puusepän ja sisämaalarin työhön. Tavoitteen 4 toteuttaminen viivästyi. Viive johtui, kuten tavoitteessa 3, toimivaltaisten viranomaisten suuresta määrästä. Ohjelmat käynnistyivät varsinaisesti vasta vuonna 1996. Huolimatta flaaminkielisen yhteisön ohjelmassa esiintyneistä ongelmista koulutustoimista pääsi osalliseksi vuonna 1997 noin 11000 pk-yritysten työntekijää (Hainautia lukuun ottamatta). On kuitenkin olemassa vielä toivoa siitä, että tämä myöhässä käynnistynyt ohjelma voisi lähteä etenemään pikavauhtia ja että toimivaltaiset alueelliset viranomaiset lisäävät panostaan ratkaisevasti sen toteuttamiseksi. TAVOITE 5a maatalous Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettuihin tukiin liittyvien toteuttaminen Flanderin ja Vallonian alueilla sujui tyydyttävää yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tahtia. Vuonna 1997 Vallonian tuki keskitettiin seuraaville aloille: peruna, hedelmät ja vihannekset, liha sekä metsänkasvatus. Flanderissa tuki keskitettiin aloille, jotka liittyvät lihaan, kananmuniin ja siipikarjaan sekä hedelmiin ja vihanneksiin. Maatalousmarkkinoilla vuonna 1997 tapahtuneen kehityksen johdosta yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin tehtiin muutoksia. Suurin osa hankkeista on innovatiivisia ja ympäristöä säästäviä. Vallonian osalta komissio hyväksyi maatalousrakenteiden tehostamiseen suunnattujen toimenpiteiden soveltamista koskevan uuden säännöksen, joka koskee myös luonnonhaittojen perusteella maksettavia korvauksia. TAVOITE 5a kalastus Ohjelman toteutumisen kannalta vuosi 1997 merkitsi yleisesti investointien elpymistä. Suuntaus tuli erityisesti esiin jalostuksessa ja kaupan pitämisessä, joihin kohdennettujen määrärahojen osuus yli kaksinkertaistui kauteen 1994-1996 verrattuna. 56 TAVOITE 5b Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus tuotti työtä, tähdätään 1996 aloitettua parantamiseen. Työ tarkoitetut maksut suoritettiin Valloniassa alueelliset viranomaiset ja näiden paikallisella tasolla toimivat yhteistyökumppanit tavoitteen 5b yhteisöaloitteen jolla jatkoivat vuonna toteuttamisolosuhteiden tulosta, koska yhteisön määrärahojen toteutumistaso nousi 47 prosenttiin. Lisäksi Vallonian alueelle myönnetyistä määrärahoista lopullisille tuensaajille tyydyttävässä ajassa. Flanderin kahdella ohjelmalla (Meetjesland ja Westhoek) haettiin integroitua lähestymistapaa maaseudun kehittämiseen. Tärkeimpiä toimintalinjoista olivat työllisyyden ylläpitäminen ja parantaminen. Matkailua pidettiin kehityksen kannalta avainalana, mutta myös uusien yritysten perustamista pidettiin tärkeänä. Ohjelmien seurantakomiteat totesivat, että hankkeet toteutuivat varsinaisia maataloushankkeita lukuun ottamatta melko hitaasti. Hitaus johtui pääasiassa Flanderin aluehallituksen yhteisrahoitukseen liittyvistä ongelmista. Westhoekissa kaikkien kolmen rahaston vuoden 1994 määrärahat kohdennettiin, kun taas Meetjeslandissa vuoden 1995 määrärahoista kohdennettiin ainoastaan EMOTR:n osuus. Yhteisön tukia maksettiin tuensaajille ainoastaan vuoden 1994 ensimmäisestä erästä. Ohjelmiin tehtiin useita muutosehdotuksia. Komissio katsoo, että yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja on muutettava väliarviointeihin perustuvien kertomusten perusteella. 2. Yhteisöaloitteet toteutunut Belgia osallistui REGIS-aloitetta lukuun ottamatta kaikkiin yhteisöaloitteisiin. LEADER II -aloitteen hyväksymättä olleet neljä ohjelmaa hyväksyttiin vuonna 1997, ja kaksi niistä (Hainaut ja Vallonia) on toimiin viiveen korjaamiseksi jo järjestämällä paikallisia toimintaryhmiä koskevan ehdotuspyynnön. Siinä käytettiin Vallonian maataloussäätiön laatimia ja koordinoimia hakuasiakirjoja. Flanderissa paikallisia toimintaryhmiä ei ollut vielä valittu vuoden 1997 päättyessä. tyydyttävästi. Alueelliset viranomaiset ryhtyivät Teollisuuden uudistamista koskevat yhteisöaloitteet (KONVER, RESIDER II, RETEX, RECHAR II) etenivät yleensä tyydyttävästi. Flanderin RECHAR II -ohjelman seurantakomitea teki vuonna 1997 ja päätöksen varaukseen kuuluvien varojen kaivoskaupunkien sosiaalisiin infrastruktuureihin liittyvien toimenpiteiden sitomisesta indeksiin. Westhoekin kauden 1995-1997 RETEX-ohjelman hallintokomitea perustettiin vasta vuoden 1997 lopulla. Se merkitsi myös, että ensimmäiset kyseiseen yhteisöaloitteeseen liittyvät hankkeet hyväksyttiin vasta loppuvuodesta 1997. Vuoden 1997 päättyessä seurantakomitea päätti siirtää ohjelman käyttöön varauksen sekä indeksiin sitomisesta kertyneet varat. Lisäksi se pyysi, että ohjelmaa jatkettaisiin vuoden 1999 loppuun. infrastruktuureihin jakamisesta fyysisiin sekä Uutta luovien yhteisöaloitteiden, kuten SME- ja URBAN-aloitteiden, toteuttamisessa oli toimien luonteesta johtuvia ongelmia. Vallonian alueelliset viranomaiset ehdottivatkin, että määrärahat kohdennettaisiin sen jälkeen, kun varaus on jaettu. 1997 valittiin koskeviin inhimillisiä kuuluvan voimavaroja Vuonna EMPLOYMENT-aloitteen toinen hankekokonaisuus. Flanderissa valittiin ja käynnistettiin vuonna 1997 49 hanketta. Niiden vetäjät vaihtelivat, mutta toimenpiteet koskivat pääasiassa koulutusta. Ranskan- ja saksankielisissä yhteisöissä hyväksyttiin vuonna 1997 136 hanketta. ADAPT-hankkeita Flanderissa hyväksyttiin 43. Ne liittyivät seuraaviin aloihin: tekstiilit, sähkötekniikka, ympäristö, rakentaminen, ja pk-yritysten osallistuminen. Myös ADAPT-hankkeiden vetäjät vaihtelivat melkoisesti. Valloniassa ranskan- ja saksankielisissä yhteisöissä hyväksyttiin 55 hanketta. Alueen toimintalinjoja olivat ammattitaidon parantaminen, yritysten kilpailukyky, ympäristöjä työpaikkojen luominen. ja matkailu. Toimintalinjoina yhteisöaloitteisiin innovaatio säilyivät liikenne Vuonna 1997 PESCA-yhteisöaloitteessa toteutettiin vuonna 1996 hyväksytyt hankkeet. Ohjelmalla tiedetään kuitenkin olevan paljon potentiaalisia tuensaajia, joten myös uusia hankkeita aloitettiin. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 57 2. 2. 2. TANSKA L Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-vrityksiä koskevat toimet Tanskassa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 223 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 43 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 57 prosenttia tavoitetta 5b. ("Nordjysk Pohjois-Jyllannissa käynnistettiin muun muassa innovation"), jossa olivat mukana NOVI-tiedekeskus, Aalborgin yliopisto ja kaksi alueella toimivaa tekniikan tiedotuskeskusta. Hankkeella haluttiin edistää innovaatiota alueen yrityksissä luomalla tiheämpi verkko yliopistotutkijoiden ja pk-yritysten välille. Toimiin sisältyi yliopiston ja yritysten ja välisistä yhteyksistä vastaavan tutkimustuloksista kertovien tietokantojen perustaminen. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 2,7 miljoonaa ecua, josta EAKR rahoitti puolet. tavoitteeseen 2 kuuluva hanke tutkimustarpeista sekä yritysten avaaminen toimiston TAVOITE 2 Vuonna 1997 hyväksyttiin kaudelle 1997-1999 kaksi uutta ohjelmaa (Lolland ja Pohjois-Jyllanti). Niiden osuus rahastojen rahoituksesta oli 68,2 miljoonaa ecua. Väliarvioinnista oli apua uusien ohjelmien toimien suunnittelussa. Lollandin ohjelman (rahastojen osuus 13,8 miljoonaa ecua) tavoitteena oli laajentaa yritysten kehittymismahdollisuuksia, säilyttää työpaikkoja ja lisätä niiden määrää lyhyellä ja pitkällä aikavälillä sekä vaurastuttaa aluetta yleisesti. Tavoitteena oli luoda tai säilyttää lyhyellä aikavälillä noin 230 ja pitkällä aikavälillä noin 600 työpaikkaa. Lisäksi noin 740 henkilön odotettiin pääsevän osalliseksi ohjelmaan kuuluvista koulutustoimista. Koska osa kauden 1994-1996 määrärahoista jäi käyttämättä, 2,7 miljoonaa ecua siirrettiin kaudelle 1997-1999 (28 % alkuperäisestä tuesta). Pohjois-Jyllannin ohjelman (rahastojen osuus 54,4 miljoonaa ecua) tavoitteena oli vahvistaa alueen yritysten kasvuedellytyksiä ja sitä kautta säilyttää työpaikkoja tai lisätä niiden määrää. Tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla oli tarkoitus parantaa yritysten kykyä vastata kansainväliseen kilpailuun. Tämä ja infrastruktuurien vahvistamiseen. Ohjelman odotetaan tuovan noin 2 100 uutta työpaikkaa. Noin 5 000 henkilön odotetaan pääsevän osalliseksi siihen kuuluvista koulutustoimista. innovaatioon, parempaan osaamiseen tapahtuu panostamalla sekä koulutuksen TAVOITTEET 3 JA 4 Tavoite 3 toteutui vuonna 1997 tyydyttävästi. Väliarvioinnin mukaan tavoitteen 3 toimet olivat riittäviä. Arvioinnin mukaan nuorten työllisyystilanteen kohenemisen sekä nuorisotyöttömyyden torjumiseen suunnattujen kansallisten toimien vuoksi tavoitteen 3 toimintalinjoja olisi muutettava siten, että ne koskisivat yli 25-vuotiaita henkilöitä. Siinä suositellaan myös pitkäaikaisten koulutustoimien käyttöönottoa. Myös tavoitteesta 4 tehtiin arviointi. Sen mukaan tavoite oli toteutunut tyydyttävästi. Arvioinnissa ehdotettiin kuitenkin, että eri hankkeiden innovatiivisen sisällön välistä integrointia parannettaisiin. Arvioinnin mukaan suurin osa hankkeista koski pk-yrityksiä. Sen päätelmissä arvioitiin myös, että ammatilliseen koulutukseen, neuvontaan ja ohjaukseen sekä ammattikoulutusjärjestelmien ovat organisatoristen ja teknologisten muutosten vuoksi hyvin perusteltuja. ja kehittämiseen toimintalinjojen parantamiseen toimintalinjat liittyvät ja 5H Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus TAVOITE 5a maatalous Suurin osa 103 miljoonan ecun yhteisön tuesta, jolla on tarkoitus tehostaa maatalouden rakenteita kaudella 1994-1999, suunnattiin ja investointitukeen. Vuonna 1997 Tanska esitti ensimmäistä kertaa luettelon epäsuotuisina pidettävistä maatalousalueistaan. Tanskan 30 pienen saaren viljelijöille, joiden tuotantohintaan kaukainen sijainti vaikuttaa jäävät pieniksi, maksetaan EMOTR:sta luonnonhaittakorvauksia 0,25 miljoonaa ecua vuodessa vuodesta 1998 alkaen. investointitukeen sekä nuorten viljelijöiden aloitustukeen joiden maataloudesta saamat tulot ja Maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettujen, asetuksen (EY) N:o 951/97 mukaisten tukien toteuttaminen onnistui hyvin. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli hyväksytty yhteensä 104 hanketta pääasiassa seuraavilla aloilla: liha (52), maito ja maitotuotteet (20) sekä hedelmät ja vihannekset (10). Siihen mennessä hankkeista oli toteutunut 73, ja hankkeisiin kaudelle 1994-1999 myönnetystä EM()TR:n tuesta oli kohdennettu 70 prosenttia. TAVOITE 5a kalastus Kalastajien varhaiseläkkeitä koskeva sosiaalis-taloudellinen toimenpide liitettiin ohjelmaan vuonna 1997. Toimenpide rahoitetaan osittain indeksiin sitomista koskevalla järjestelmällä. KOR:n tarkistettu tuki on siis 142,5 miljoonaa ecua. Rahastojen käyttöaste oli vuonna l°l>7 poikkeuksellisen korkea liittyviin sellaisilla alueilla, toimenpiteisiin toinen ennakkomaksu kohdennettiin vuonna 1997 ja vuotta 1995 koskeva loppumaksu siirrettiin Tanskalle. Tavoitteen 5a tkalasUis) seurantakomitea käsitteli väliarviointiin perustuvaa kertomusta. Väliarvioinnin perusteella Tanskan viranomaiset aikovat ehdottaa, että tuet jaetaan uudelleen vuoden ll)98 aikana. ja pyyntiponnistusten mukauttamiseen !*)«><> koskeva lukea. Vuolla jotka saavat jalostukseen suunnattua TAVOITE 5b ympäristönäkökohtia Tanskan tärkeimpiä tavoitteita olivat pysyvien työpaikkojen luominen ja säilyttäminen seka tulotason kasvattaminen tulosten perusteella tyydyttävästi, kun otetaan huomioon, että niiden käynnistyminen viivästyi. Amoijan suositusten perusteella seurantakomitea päätti kokouksessaan kesäkuussa 1 *)4)7 tehostaa eniten viivästyneiden muutoksia vuonna 1998. ja selvittää, onko ohjelmien unohtamalla. Ohjelmat toimenpiteiden väliarvioinnin toteuttamista rakenteeseen etenivät tehtävä 2. Yhteisöaloitteet Tanskaa koskee vain yksi teollisuuden rakennemuutokseen liittyvä aloite eli KONVER-yhieisöaloite. Ohjelma saatettiin päätökseen vuoden 1997 lopulla. Yhdestä Tanskan ja Saksan välisestä rajat ylittävistä 1NTERREG II A -ohjelmista, joita on yhteensä kolme, tehtiin uusi päätös syyskuussa 1997. Ohjelmaan tehtyjen muutosten vuoksi Saksan puoleinen alue (Kreis Plön) laajeni. Tanskan ja Ruotsin (Öresund) välinen INTERRECî II A -ohjelma käynnistyi maksusitoumusten osalta hitaasti, mikä johtui erityisesti uuden hallintoelimen perustamisesta maiden välille. Ohjelmassa esiteltiin yhteensä 140 hanketta. Alue nimettiin yhdessä alueellisessa työllisyyssopimuksessa II A -ohjelmien väliarvioinnit aloitetaan vuonna 1998. "mallialueeksi". Kaikkien INTERREG joka kallaa tavoitteiden joitakin SME aloitteeseen, muutoksia, koska se haluttiin mukauttaa niiteen kansalliseen yritystukihankkeeseen. SME aloitteen odotetaan kasvattavan toimintaansa jatkavien ylitysten osuulla, parantavan yrittäjien valmiuksia ja kohentavan työllisyystilannetta luomalla työpaikkoja. Vuosittain syntyy 16 000 nulla yritystä, joista noin K) prosenttia lakkautetaan. SME-ohjelman ansiosta osuus pudonnee 0 prosenttiin. Lollandin tavoitteen 2 seurantakomiteasta tuli SME-ohjelman seurantakomitea. tehtiin vuonna -1 ja ^b kohdealueet, l()0/ Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 59 Joulukuussa 1997 hyväksyttiin kaksi rajat ylittävää INTERREG II C -ohjelmaa (Itämeri ja Pohjanmeri). Itämeren alueella toteutettavan ohjelman sihteeristö perustettiin Rostockiin (Saksa), kun taas Pohjanmeren alueella toteutettavan ohjelman sihteeristö perustettiin Viborgiin (Tanska). Inhimillisiä voimavaroja koskevia ADAPT-hanketta on valittu 38 ja EMPLOYMENT-hanketta 29. Suurin osa niistä päättyy vuoden 1998 lopulla. Toinen hankekokonaisuus valittiin alkuvuodesta (60 ADAPT-hanketta ja 40 EMPLOYMENT-hanketta). Myös suurin osa näistä hankkeista myöskin päättyy tämän vuoden lopulla. Hankkeiden toimintalinjoja ovat naisten yrittäjyys, vammaisten etsiminen oppivelvollisuuteen tietotekniikkatuntemuksen kehittäminen, uusien vaihtoehtojen perustuvan koulutuksen ja ammattikoulutuksen välille, pk-yritysten tukeminen sekä työpaikan vaihtoa koskeva hanke. Hankkeiden vetäjät ovat pääasiassa yksityisiä ammatillisia koulutuslaitoksia. Hyviä käytäntöjä jaetaan esimerkiksi pohjoismaisen erityishankkeen avulla vuoden 1998 aikana. Tanskan LEADER II -ohjelma hyväksyttiin kesäkuussa 1996. Sen pitkän aikavälin tavoitteena oli säilyttää maan eri alueet aktiivisina, vireinä ja elinkelpoisina. Vuoden 1997 aikana nimettiin kehityksestä vastaavat tahot, käynnistettiin joitakin ammattipätevyyden kehittämiseen liittyviä hankkeita ja edistettiin toimintaa. Vuoden 1997 loppuun mennessä 70 prosenttia PESCA-ohjelmassa hyväksytyistä investoinneista oli toteutettu. PESCA-ohjelmaa uudistetaan vuonna 1998 liittämällä siihen varaus, jonka myötä rahastojen kokonaisosuudeksi tulee 20 miljoonaa ecua vuoden 1998 hintatason mukaan laskettuna. 60 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 2. 2. 3. SAKSA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Vuonna 1997 pääasialliset toimintalinjat olivat rakennerahastojen tukitoimenpiteitä koskevien väliarviointien tekeminen, kautta 1997-1999 koskevien tavoitteen 2 uusien ohjelmien hyväksyminen ja toteuttaminen sekä yhdeksän alueellisen työllisyyssopimuksen käynnistäminen. Pk-yritvksiä koskevat toimet Saksassa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 6,9 miljardilla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 86 prosenttia koski tavoitella I ja 7 prosenttia tavoitteita 2 ja 5b. Tavoite 1: monet tavoitteen 1 ohjelmista (uudet osavaltiot) ovat SME-ohjelmia. Näin ollen investointeja 30 prosenttia EAKR. n varoista kannustaviin toimenpiteisiin tai pk-yrityksille tarkoitettujen palvelujen kehittämiseen. suunnataan kaudella 1994-1999 pk-yrityslen Esimerkiksi Sachsen-Anhaltin osavaltiossa perustettiin pk-yritys, joka valmistaa lasten vaippoja kuitumateriaaleista. Kysymys on täysin uudesta menetelmästä. Hankkeella luotiin 22 pysyvää työpaikkaa. Brandenburgin osavaltiossa EAKR yhteisrahoitti teknologiakeskusta ja yritysryvästä. Keskusta käyttävät automaatioteknologiaan, ympäristöön ja viestintätekniikkaan erikoistuneet pk-yrilykset. Berliinissä (itäpuolella) rakennerahastot pyrkivät kohentamaan entistä Schoneweiden teollisuusalueita, jotta pk-yritykset voivat aloittaa toimintansa siellä. Wilhelminehofstrassen teollisuusalue kunnosteltiin. Thiiringeniin perustettiin koulutuskeskus, jota voivat käyttää esimerkiksi vammaiset. Kaikkiaan tavoitteen I kohdealueilla syntynee yli 62 100 uutta työpaikkaa kaudella W°4 ll^l> liikenteeseen lieto- sekä ja toimenpide, jolla edulliselle tarjotaan mahdollisuus halukkaille pk-yrityksille alueelle. Nordrhein- Westfalenin Tavoite 2: vaikka pk-yrilysten tukitoimet olivat merkittävällä sijalla jo aikaisemmissa ohjelmissa, niiden osuus kasvoi entisestään uusissa ohjelmissa. Esimerkiksi Sdilesyvig^llolsteinin ohjelmaan sijoittautua liitettiin kustannuksiltaan perustettiin materiaalitutkimuskeskus (HAPEG), joka palvelee kaivosalan kriisistä kärsivien alueiden pk-yrityksiä. Keskuksessa yritykset voivat testata prolotyyppiensä teknisiä ominaisuuksia. Hessenin osavaltiossa innovaatiosta vastaavan henkilön pk-yrityksille myönnettiin palkkaamiseen. Kasselissa sijaitseva Rohloff-yritys, joka valmistaa huipputeknologiaan perustuvia polkupyöriä kuuden täysiaikaisen ja neljän osa-aikaisen työntekijän voimin, sai noin 2" tXH> ecun ylimääräisen avustuksen insinöörin palkkaamiseen. EAKR rahoitti siitä puolet. Saarissa seitsemälle jonka kokonaismäärä oli noin pk-yritykselle myönnettiin korkolukiohjelmaan 1,4 miljoonaa ecua. Tuella oli tarkoitus helpottaa yritysten (kolme perusteilla, neljä käynnistämässä toimintaansa) mukauttamisia sisämarkkinoiden toimintaolosuhteisiin. Korkotukiohjelma koskee ainoastaan toiminnan perustamis- tai käynnistysvaiheessa olevia pk yrityksiä. jopa 50 prosentin osavaltioon lisälaina liittyvää tukea, luomaan Tavoite 5b: kuusi tavoitteeseen 5b sisältyvistä Saksan kahdeksasta alueellisesta ohjelmasta suunnattiin voimakkaasti pk-yrityksiin. Ohjelmiin sisältyy laaja toimenpidevalikoima, joilla pyritään infrastruktuuri perusteilla oleville pk- parantamaan yrittäjien valmiuksia, tarjoamaan uuden yrityksille, lelevieslintäteknologian käyliöä tai yhdistämään pk-yrilysten markkinointitoimet tutkimukseen ja kehittämiseen. Väliarvioinnin tulosien mukaan pk-yrityksiin suunnattujen toimenpiteiden vaikutus maaseudun kehittämiseen on merkittävä. Esimerkiksi väliarviointiin perustuvassa liaijerin kertomuksessa korostetaan, että yritysten investointimahdollisuuksien helpottamiseen tähtäävien toimenpiteiden ansiosta on syntynyt tai säilynyt 7 400 työpaikkaa. pääasialliset markkinat lähemmäksi tukemalla yrityksiä riittävä Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 61 TAVOITE 1 Tavoitteen 1 kohdealueita olivat viisi uutta osavaltiota sekä Itä-Berliini. Yhteisön tukikehyksen kuutta toimintalinjaa noudatettiin edelleen vuonna 1997 (infrastruktuuri-investointien tukeminen, pk- yritystuet, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, ympäristönsuojelu, ammattitaidon parantaminen ja tuen avulla voitiin ammattikoulutus, maaseudun kehittäminen). Tekniseen apuun myönnetyn esimerkiksi yhteisrahoittaa yhteisön tukikehyksen arviointityötä. Berliinissä käynnistettiin lisäksi tutkimus Berliinin ja Brandenburgin osavaltioiden keskinäisestä taloudellisesta riippuvuudesta. tukea on saanut noin 22 000 hanketta. Ohjelmakauden (1994-1999) alusta rakennerahastojen Pääasiassa tuotannollisten investointien edistämisen ja pk-yrityksille suunnatun tuen ansiosta on syntynyt 107 000 työpaikkaa ja säilynyt 230 000 työpaikkaa. Vuoden 1997 aikana yhteisön tukikehyksen seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa, Potsdamissa ja Leipzigissa. Talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet olivat mukana kokouksissa. Seurantakomitea päätti muun muassa indeksiin sitomisesta kertyneiden varojen jakamisesta eri osavaltioiden kesken (32,2 miljoonaa ecua). Se teki myös tärkeän korjauksen Brandenburgin ohjelmaan. Alunperin maaseudun kehittämistä koskevaan toimintalinjaan EAKR:sta myönnetyt 35 miljoonaa ecua siirrettiin tutkimusta, teknologisia kehittämistä ja innovaatiota koskevaan toimintalinjaan. Uudet varat käytetään puolijohdefysiikan tutkimuslaitoksen perustamiseen Frankfurt an der Oderiin. Vuoden 1997 aikana komission hyväksyttäväksi esitettiin yhdeksän suurhanketta, joiden kustannukset ovat yhteensä 50 miljoonaa ecua. Hankkeet koskivat monikansallisten yhtiöiden sijoittautumista tavoitteen 1 kohdealueille (Daimler Benzin sijoittautuminen Henningin kylään, Coca-Colan sijoittautuminen Genshageniin sijoittautuminen Magdcburgiin). ja Deutsche Telekomin tietotekniikkayksikön Lisäksi tavoitteen I kohdealueita (Chemnitz ja Zeit/. ) koskevat alueelliset työllisyyssopimukset käynnistettiin vuonna 1997. Maatalouteen liittyviä toimia, kuten maataloustuotteiden käsittelyyn ja kaupan pitämiseen liittyvien nykyaikaisten ja tuottavien laitosten rakentamista, jatkettiin. Korkeasta työttömyydestä johtuen EMOTR:n ohjausosaston tukitoimet suunnalliin kuitenkin pääasiassa vaihtoehtoisien työpaikkojen ja maatilamatkailua koskevia luomiseen. Erityisen tärkeinä pidettiin suoraa kaupan pitämistä toimenpiteitä. Arviointikertomukset osoittavat, että toimenpiteiden avulla saatiin säilytettyä tai luotua runsaasti työpaikkoja ja että ohjelmat sujuivat ennakko-odotusten mukaisesti. ja/tai työllisyystukitoimiin. ESR:n Vuonna 1997 noin 325 866 lähinnä vähäosaiseksi luokiteltavaa henkilöä osallistui ESR:n rahoittamiin koulutus- työmarkkinapolitiikkaan kannustamisessa uusissa osavaltioissa ja Itä-Berliinissä oli merkittävä. Myös nuorten kouluttamista koskevan erityisaloitteen (GI-Ost) toteuttamista jatkettiin tässä yhteydessä. Lisäksi ESR osallistui tutkimuksessa, tieteessä ja toimeen, jonka tavoitteena oli teknologiassa (TTK). parantaa henkilöstön valmiuksia aktiiviseen panos Huehin kampuksella Berliinissä käynnistettiin uusi TTK-hanke, jonka tavoitteena on kouluttaa tieteen ja tekniikan opiskelijoita modernin biolääketieteen ja biotekniikan aloilla. Tällaisille henkilöille avautuu tulevaisuudessa hyvi. i työmahdollisuuksia yksityisellä sektorilla ja erityisesti pk-yrilyksissä. Tämä hanke voi myös toimia mallina tavoitteeseen I kuuluvilla Saksan aluilla toteuttaville muille TTK-aloitteille. 62 TAVOITE 2 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Vuonna 1997 hyväksyttiin yhdeksän ohjelmaa uudelle ohjelmakaudelle 1997-1999. Koska kaikkia kauden 1994-1996 ohjelmia ei saatu täysin toteutettua, yhteensä noin 40 miljoonaa ecua siirrettiin seuraavalle kaudelle. tukeminen, uusien Ohjelmien toimintalinjat säilytettiin ennallaan. Niitä ovat yritysten (erityisesti pk-yritysten) toiminnan kehittämisen infrastruktuurien kehittäminen sekä ympäristötoimenpiteet. Eräitä ympäristöön liittyviä toimintalinjoja vahvistettiin. Tämä liitettiin ympäristönsuojelutoimenpiteiden edistämiseen liittyvä uusi toimintalinja. Sen myötä pk yrityksille myönnetään lukea ympäristöä kuormittamattomien tuotantomenetelmien kehittämiseen. innovaation edistäminen, ympäristötavoitetta, teknologioiden ja Nieder-Sachsenin esimerkiksi johon koski ESR:n rahoittamat inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tähtäävät toimenpiteet määriteltiin siten, että ne tehostivat edellä lueteltujen toimintalinjojen toteuttamista. Lisäksi monissa ohjelmissa annettiin tärkeä sija työllisyystuille aiemmin työttöminä olleiden henkilöiden työelämään pääsyn helpottamiseksi. TAVOITTEET 3 JA 4 Ohjelman koulutustoimissa oli vuonna 1997 selvästi enemmän osallistujia kuin odotettiin. Suurin osa osallistujista oli pitkäaikaistyöttömiä. Vaikka nuorisotyöttömyyden torjunta ei kuulu kansalliseen toimintalinjaan, se nousi selvästi esiin tavoitteen 3 alueellisissa ohjelmissa. Lisäksi väliarvioinnissa korostettiin, että joitakin nykyjärjestelmän laadullisia ja määrällisiä puutteita voitiin paikata ESR:n tuen turvin. Vaikka ohjelmat koskivat kauimmas työmarkkinoilta etääntyneitä kohderyhmiä, työelämään paluun osalta ESR:n tuloksiin kuin nykytoimenpiteiden avulla. tukitoimenpiteillä päästiin usein parempiin Tärkeä aihe komission sekä liittovaltion ja alueellisten viranomaisten välisissä keskusteluissa oli työllisyyssuunnitelman (Arhcitsförderungsgesetz) eli tärkeimmän kansallisen yhteisrahoitusvälineen uudistus. Huhtikuussa 1997 voimaan tullut uudistus koski pääasiassa koulutustoimia, joilla halutaan parantaa työttömien mahdollisuuksia palata työelämään. Koulutustoimet käynnistettiin ESR:n sisällytettiin "työllisyyssuunnitelma-plus"-toimenpideohjelmassa. Myöhemmin kansalliseen ohjelmaan. Vaikka eräillä alueilla ollaan huolissaan siitä, että ESR. n toimenpiteiden kansallinen yhteisrahoitus kirjataan liittovaltion työministeriön talousarviota paljon suppeampiin alueellisiin tai paikallisiin talousarvioihin, uudistuksen ei pitäisi aiheuttaa erityisiä ongelmia. toimenpiteet jatkettiin kaudelle 1997-1999 Tavoitteeseen 4 sisältyvän, vuonna 1994 kaudelle 1994-1996 hyväksytyn yhtenäisen ohjelma- ll)96. Marraskuussa asiakirjan voimassaoloa seurantakomitea katsoi, että kansallisten julkisten ja yksityisten tahojen rahoitusosuutta voitaisiin tasapainottaa uudelleen (nykyisin suhde on 60 % ja 40 %), jos liittovaltion ja alueellisten viranomaisten varainhoitoon kohdistuvat erilaiset rajoitukset sitä edellyttävät. Tukea päätettiin antaa myös uusien pk-yritysten perustajille. Kysymys on yrittäjän liittyvistä suunniteltu. Väliarviointi osoitti, että viive ohjelman toimenpiteistä, käynnistymisessä saaliin myöhemmin korjattua. toiminnan seurantaan joita ei alunperin toukokuussa TAVOITE 5a maatalous rakenteiden parantamista ecun koskevien Maatalouden kokonaismäärärahoista 55 prosenttia suunnattiin epäsuotuisten alueiden maanviljelijöille maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin. Epäsuotuisia alueita on noin 50 prosenttia hyötyviljelyalasta. Yleisesti luonnonhaittakorvausten määrä vähenee, koska Saksa on päättänyt keskittää tukensa asteittain investointeihin. Noin 177 miljoonaa ecua suunnattiin nuorien maanviljelijöiden tilanperustamistukeen ja investointitukeen. Noin 147 miljoonaa ecua varattiin maatilojen investointitukiin. 872 miljoonan toimenpiteiden Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 63 Asetuksen (EY) N:o 950/97 40 artiklan voimassaolo päättyi 1. tammikuuta 1997. Siinä säädetään uusien osavaltioiden investointitukia koskevista erityisehdoista. Vuoden 1996 päättyessä maatalouden investointeja koskevassa Saksan ohjelmassa (Agrarinvestitionsförderprogramm 1997-2000) hyväksyttiin kaikkien osavaltioiden investointitukia koskevat uudet säännöt, jotta soveltaminen tapahtuisi yhdenmukaisesti. Maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä hankkeita oli vuoden 1997 loppuun mennessä hyväksytty 328. Niistä 152 on jo saatettu päätökseen. Tukea myönnettiin erityisesti seuraaville aloille: hedelmät ja vihannekset, liha, maito-ja maitotuotteet sekä kukat ja kasvit. Vuonna 1997 päätettiin uusien alojen liittämisestä joihinkin ohjelmiin. TAVOITE 5a kalastus Vuoden 1997 loppuun mennessä lähes kaikki kauden neljälle ensimmäiselle vuodelle (vuodesta 1994 vuoteen 1997) kaavaillut investoinnit olivat toteutuneet. Hankkeita ei vielä ole käynnistetty, mutta kansalliset viranomaiset ovat jo kohdentaneet niihin yhteisrahoitusta. Tämä enteilee sitä, että hankkeet toteutuvat odotusten mukaisesti myös vuosina 1998 ja 1999. TAVOITE 5b talousarvioita pääteltiin vuonna 1997 huomattavasti pienentää, neljä Vaikka osavaltioiden kahdeksasta osavaltiosta pyysi vuoden 1998 erän kohdentamista. Väliarvioinnin tulosten mukaan useimpien ohjelmien tehokkaan tyydyttävästi hallintojärjestelmän ansiosta. Nordrhein-VVestfalenin ja osittain myös Saarin ohjelmat etenivät kuitenkin selvästi heikommin. Todennäköisesti kaikki käytettävissä olevat määrärahat saadaan kuitenkin kohdennettua ohjelmakauden loppuun mennessä. Kolmeen ohjelmaan tehtiin vuonna 1997 joitakin muutoksia. Muista muutoksista keskustellaan vuonna 1998. tavoitteen 5 osavaltioiden rahoitus eteni 2. Yhteisöaloitteet Yhteisaloiteohjelmia toteutettiin yhteensä 86. Niistä kolme (pk-yritysten IBEX-ostomessut sekä Zwickaun ja Kielin URBAN-ohjelmat) hyväksyttiin vuonna 1997. INTERREG HA JA IIC - yhteisöaloiteohjelmia toteutettiin 22, joista neljä hyväksyttiin vuonna 1997 (Rein-Maas. Itämeri. Adrianmeri-Tonava, Pohjanmeri). Vuonna 1997 ohjelmiin tehtiin 56 muutosta. Ne liittyivät indeksoinnin soveltamiseen, varauksen jakamiseen, ohjelmien jatkamiseen ja toimenpiteiden mukauttamiseen. SME-yhteisöaloitteessa yhteisön kokonaistuki on noin 189 miljoonaa ecua kaudelle 1994-1999. Toteutetut toimenpiteet koskivat pääasiassa seuraavia aloja: ympäristö, energia. laadunvaKonta sekä ulkomaankaupan neuvontapalvelut. Esimerkiksi Mecklenburg-Vorpommcrnin alueella osia ja ikkunoita valmistavalle viiden työntekijän yritykselle myönnettiin tukea yrityksen organisaation ja kustannushallinnan parantamiseen. Saarissa noin 50 pk-yritystä kannustettiin noudattamaan laadunvalvontaan liittyviä ohjeita, jolta nämä voisivat osallistua serlifiointijärjestelmään. Toimenpide koski erityisesti käsiteollisuuden pk-yrityksiä. SME-, RESIDER II-, RECIIAR II-, URBAN-, RE TEX- ja KONVER -aloitteiden väliarviointi tavoitteen 1 kohdealueilla käynnistyi vuonna 1997. Tuloksiin voi tutustua vuoden 1998 puolivälissä. INTERREG II -aloitteen arviointikertomusten jättöpäivät vaihtelevat ohjelmittain. ADAPT- ja EMPLOYMENT-aloitteiden väliarvioinnit osoittivat, että koulutustoimiin osallistuneiden henkilöiden määrä oli ennakoitua suurempi. Lisäksi valtioiden monikansallinen yhteistyö toteutui tyydyttävästi. EMPLOYMENT-yhleisöaloilleen ensimmäiseen vaiheeseen (1904-1997) sisältyvistä hankkeista 138 saatettiin päätökseen vuonna 1997 ja 105 hanketta jatketaan vuonna 1998. Yhteensä 1 140 ehdotuksen joukosta seuraavaan vaiheeseen (1997-1999) valittiin 362 hanketta. Vuoden 1997 aikana noin 90 prosenttiin hankkeista löytyi yhteistyökumppani muista jäsenvaltioista. Suurin osa 64 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus hankkeista koskee Italiaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Espanjaa ja Ranskaa. Toimenpiteiden tärkeimmät kohderyhmät ovat siirtotyöläiset, nuoret ulkomaalaiset sekä kehitysvammaiset. ADAPT-yhteisöaloitteeseen valittiin 430 hanketta kaudelle 1997-1999. Noin 80:ssa hankkeeseen osallistuvassa yrityksessä on alle 250 työntekijää. ADAPT-aloite koskee väliarvioinnin mukaan yhteensä 10 000-11 000 pk-yritystä. Alkuvaikeuksien jälkeen LEADER II -yhteisöaloitteen toteuttaminen sujui hyvin vuonna 1997. Tulosten mukaan sekä erityisosaamisen hankintaan liittyvät hankkeet. tuloksekkaimpia olivat maaseutuun innovaatiohankkeet liittyvät PESCA-yhteisöaloitteen toteuttaminen nopeutui alkuvaikeuksien jälkeen. Vuoden 1997 loppuun mennessä Nieder-Sachsenin, Bremenin ja Mecklenburg-Vorpommernin ohjelmat olivat edenneet tyydyttävästi, mutta Schlesvvig-Holsteinin ohjelma olijalleen myöhässä. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 65 2. 2. 4. KREIKKA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain TAVOITE 1 Koko Kreikan alue on tukikelpoinen tavoitteen 1 mukaisesti. Pk-vritvksiä koskevat toimet Kreikassa Rakennerahastojen osuus pk-yritysten kehittämisessä tavoitteen 1 mukaisesti on merkittävä. Se on kuluvalla kaudella arvioilta 3,24 miljardia ecua. teollisuuden uudenaikaistamiseen Yhdellä suunnattuun kansalliseen ohjelmaan kuuluvalla toimenpiteellä pyrittiin nimenomaan pk-yrityslen kehittämiseen muun muassa rahoitusjärjestelyjen ja tuen avulla. Esimerkiksi vuonna 1997 ohjelmassa kilpailukyvyn parantamiseen myönnettiin globaalituki Pohiois-Kreikan teollisuudelle. Tukea hallinnoi elin, joka käsittelee, arvioija tutkii varsinkin Salonikin alueen yrityksiltä tulleet hakemukset. Ne koskevat uusia Pohjois-Kreikan kehittämistoimia tai liittyvät Kreikan markkinoiden avautumiseen Keski-Euroopan maille (varsinkin entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian alueelle ja Bulgarialle). tarkoitetun Kreetalle EAKR. n tuella (1,7 miljoona ecua 2,2 miljoonan ecun kokonaiskustannuksista) perustettiin tiede- ja teknologiakeskus (STEP-C). Keskus perustettiin vuonna 1993 Euroopan maineikkaimpiin kuuluvan kreikkalaisen FORTH-tutkimuslaitoksen jäsenten aloitteesta. Uuden tiedekeskuksen tehtävä on jakaa yliopistojen ja muiden tutkimuslaitosten hankkimaa taitotietoa, jotta maan perinteisten kehittämiskohteiden, maatalouden ja matkailuelinkeinon, rinnalle muodostuisi kolmas kehittämisalue. Keskusta johtaa asiantuntijaryhmä, joka koostuu eri tieteenalojen ja kaupallisen alan edustajista. STEP-C-keskus tekee nykyään yhteistyötä useiden yksityisten ja julkisten organisaatioiden kanssa. Se tarjoaa palveluja noin 20 jäsenyritykselle ja useille muille jäsenille. Sen toimialaan kuuluvat pääasiassa lääkintälaitteiden prototyypit, tietoverkot ja telematiikka sekä alueellinen teollisuustoiminta, kuten keramiikka- ja muoviteollisuus. Keskuksen menestymisen ansiosta sen laajentamiseen on varattu 15 hehtaarin maa- alue. tietotekniikka, mikroelektroniikkaan lasersovellutukset, liittyvät alalla kehittämisen erityisesti Maaseudun elintarviketeollisuuteen. Vuoden 1994 alusta vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon loppuun mennessä hyväksytyt 421 maataloustuotteiden jalostamiseen tai kaupan pitämiseen liittyvää hanketta olivat kaikki pk-yritysten esittämiä. Kokonaisinvestointina ne olivat 384,5 miljoonaa ecua, josta siitä 148 miljoonaa ecua oli EMOTR:n ohjausosaston tukea. pk-yrityksiä keskittyivät koskevat toimet Vuonna 1997 Kreikassa perustettiin viimeiset tukitoimenpiteiden toteuttamisesta vastaavat välineet. Toimintansa aloittivat ELKE (toimisto, joka vastaa investointien houkuttelemisesta Kreikkaan) sekä alueiden ja ministeriöiden hallinnon kehittämisestä vastaava toimisto. Lisäksi alueet tehostivat vuosien varrella hankekohtaisen teknisen selvityksen käyttöä suunnitteluvälineenä. Suurhankkeiden toteuttamista varten perustelut toimistot jatkoivat työtään. Niitä ovat itä-länsi- maanlieväylästä vastaava EGNATIA S. A. , Ateenan metron laajennuksesta vastaava ATTIKO METRO ja Kreikan maarekisterin käyttöönotosta vastaava KTIMATOLOGIO S. A. Lisäksi ERGOSE S. A olli hoitaakseen kaikki valtionlaitoksen OSE:n tähän asti hoitamat hankkeet, jotka liittyvät Kreikan rautatieverkoston nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen. Maantieverkoston osalta Kreikan viranomaiset ottivat vuonna 1997 yhteyttä yksityissijoittajiin viedäkseen hankkeet päätökseen. Ne on konsulttia, hakivat valmistella yksityisurakointijärjestelmää. Vastaavanlainen alalla. Kreikan aloite viranomaisten olisi julkaisemansa tarjouspyynnön avulla löydettävä vuoden 1998 aikana yksityiset tehtiin kaasunjakelun tarjouskilpailulla tehtävänä yksityistä jonka 66 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus urakoitsijat, jotka vastaavat kaasunjakelun järjestämisestä neljässä suurkaupungissa, muun muassa Ateenassa ja Salonikissa. Kaiken kaikkiaan ohjelmat etenivät vuonna 1997 tyydyttävästi. Ainoastaan vuonna 1995 hyväksytty jäi käynnistymättä, sillä postipalvelujen uudenaikaistamiseen edellytykset postipalvelujen nykyaikaistamiselle olisi pitänyt jo etukäteen. Kreikan viranomaiset tekivät vuoden 1997 aikana kaikki siihen tarvittavat päätökset, ja ohjelma käynnistyy vuoden 1998 kuluessa. Energiaa ja maataloutta koskevien alakohtaisten ohjelmien sekä Attikan ja Epeiroksen alueellisten ohjelmien toteutumistaso oli poikkeuksellisen korkea. tähtäävä kansallinen ohjelma luoda Vuoden 1997 deflaatiovaikutuksen jakamista (indeksiin sitomista koskeva järjestelmä) ei voitu suorittaa vielä vuonna 1997. Se hyväksytään vuoden 1998 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea teki lokakuussa 1997 merkittäviä päätöksiä, joilla EAKR. n tukea lisättiin tai karsittiin ohjelmista. Näin ollen maantieväylien kehittämiseen myönnetyn tuen osuus julkisista menoista kasvoi 234,9 miljoonaa ecua, josta 141 miljoonaa ecua oli EAKR. n tukea, rautateitä koskevaan ohjelmaan myönnetyn tuen osuus julkisista menoista kasvoi 66,7 miljoonaa ecua, josta 40 miljoonaa ecua oli EAKR:n tukea, ja teollisuutta koskevaan ohjelmaan myönnetyn tuen osuus julkisista menoista kasvoi 229,7 miljoonaa ecua, josta 136 miljoonaa ecua oli EAKR. n tukea. Matkailua ja kulttuuria koskevan ohjelman määrärahojen osuutta julkisista menoista vähennettiin 120 miljoonaa ecua, josta 30 miljoonaa ecua oli EAKR. n tukea. liittyvissä ESR:n Inhimillisiä voimavaroja koskeviin ohjelmiin tukitoimenpiteissä, varsinkin peruskoulutukseen liittyvässä ohjelmassa, oli oteltava huomioon Kreikan hallituksen vuonna 1997 hyväksymä koulutusjärjestelmän uudistus. Uudistuksella on tarkoitus parantaa varsinkin toisen asteen koulutusta muun muassa yhtenäistämällä lukiojärjestelmää, lisäämällä opiskelupaikkoja ja panemalla hakuun virkoja uusien opettajien hankkimiseksi kouluihin. Jatkokoulutusta ja työllisyyden edistämistä koskevalle ohjelmalle vuosi 1997 merkitsi siirtymävuotta. Sen aikana valmisteltiin toimien uudelleen kohdentamista ja aloitettiin uusia toimia, jotka perustuvat kansallisiin ja yhteisön politiikkoihin sisältyviin toimintalinjoihin. Vuonna 1997 perustettiin myös kansallinen sertifiointikeskus, joka vastaa kaikista koulutuskeskusten sertiftointiasioista. Syrjäytymisen torjuntaan tähtäävällä ohjelmalla oli sen innovatiivisesta luonteesta johtuvia käynnistymisvaikeuksia. Vuonna 1997 tilanne parani kuitenkin selvästi. Siirtymävaiheeksi hyväksyttiin tukea 33 miljoonaa ecua ja jonka toteuttamisesta vastaavat eräät toimistot. Väliarvioinnin yhteydessä tehtiin muutamia aloitteita, esimerkiksi syrjäytyneisiin henkilöihin kohdistetun infrastruktuureja ja julkisia palveluita koskevan osaohjelman aloittamisesta. Terveyttä ja ennaltaehkäisyä koskevan ohjelman yhteydessä ESR:n koulutustoimilla täydennettiin EAKR:n alalla tukemia aineellisia investointeja. Ensimmäiset koulutustoimet käynnistyivät syksyllä 1997. Ohjelman käynnistymisen viivästymisestä huolimatta on erittäin todennäköistä, että alkuperäiset tavoitteet saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. johon myönnettiin toimintaohjelma, Maatalouden kehittämisen kansallinen ohjelma toteutui erittäin tyydyttävästi (31. joulukuuta 1097 mennessä määrärahoista oli kohdennettu 76 % ja maksettu 64 %) alueellisen ohjelman toteutumistason ollessa Kreikan toimenpideohjelmien keskitasoa. Kansallista ohjelman määrärahoja lisättiin uudelleen vuonna 1997 deflaatiovaikutuksesta kertyneillä varoilla. Sillä haluttiin vastata uusiin kiireellisiin tarpeisiin. Kalastusta koskevaan toimenpideohjelmaan tehtyjen muutosten ansiosta vuoden 1996 erä voitiin maksaa kokonaisuudessaan ja vuoden 1997 eräsiä voitiin maksaa 80 prosenttia. Pyyntiponnistusten mukauttamiseen liittyvät toimenpiteet toteutuivat parhaiten. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 67 2. Yhteisöaloitteet Eri yhteisöaloiteohjelmat kuten myös yhteisön tukikehys etenivät hyvin eri tahtia. Teollisuuden rakennemuutosta koskevat ohjelmat (RESIDER H, RECHAR H, KONVER JA eritoten RETEX) etenivät hyvin. URBAN-ohjelma taas oli pahasti myöhässä, mikä johtui toteutettavien toimien, erityisesti yhteistyöhön liittyvien toimien, erityispiirteistä. Bulgarian ja Kreikan rajaa koskeva INTERREG IIA -yhteisöaloiteohjelma eteni hyvin. Italian rajat ylittävä INTERREG IIA -ohjelma, jonka hyväksyminen viivästyi vuonna 1997, käynnistyy täysimittaisesti vuonna 1998. Sitä vastoin - energiaverkon yhteisöaloiteohjelma saatiin lähes kokonaan toteutettua. Vuoden 1997 lopulla oli hyväksyttävä vielä kaksi uutta INTERREG IIC -ohjelmaa, jotka liittyivät kuivuuteen ja tulviin. rakennustöiden päätökseen viemiseen IIB-REGEN INTERREG liittyvä Inhimillisiä voimavaroja koskevien EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteiden ensimmäisen vaiheen hankkeiden toteuttamisessa siirryttiin päätösvaiheeseen vuonna 1997. Ensimmäisen vaiheen toteutuneet maksusitoumukset olivat noin 90 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Jäljelle jääneet K) prosenttia siirrettiin toiseen vaiheeseen. Toiseen vaiheeseen valittiin 177 EMPLOYMENT- hanketta ja 115 ADAPT-hanketta. Valitut hankkeet jakautuvat tasaisesti eri alueille. SME- ja ADAPT-hankkeita oli enemmän kuin muita. Yleisesti yksityisen sektorin rahoitusosuus oli niissä noin 10 prosenttia kokonaisbudjetista. EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhleisöaloiteohjelmia toteutettaessa monet yrittäjät saatiin tietoisiksi siitä, miten tärkeää kohderyhmien kouluttaminen varsinkin pk- yrityksissä on. Maaseudun kehittämiselle laajimpien LEADER-hankekokonaisuuksien toteuttamisen käynnistymistä. Muiden toimien osalta vuonna 1997 keskityttiin tarkastelemaan eri tuensaajien asiakirjoja sekä seuraamaan muutoksenhakumenettelyjen etenemistä. Muutoksenhaku koskee niitä, joiden hakemus hylättiin ensimmäisellä kierroksella. (LEADER-yhteisöaloiteohjelma) vuosi 1997 merkitsi Kalastusta koskeva PESCA-yhteisöaloite toteutui tyydyttävästi. Tuesta kohdennettiin 98 prosenttia. Myös ainoaa erää koskevat ensimmäiset ennakkomaksut maksettiin (42 % tuesta). 68 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 2. 2. 5. ESPANJA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Tavoitetta 6 lukuun ottamatta kaikki tavoitteet koskevat Espanjaa. Se on rakennerahastojen suurin tuensaaja kaudella 1994-1999. Eri tavoitteiden kohdealueilla asuu 82 prosenttia väestöstä. Pk-yrityksiä koskevat toimet Espanjassa Rahastot osallistuivat pk-yrilysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti kaikkiaan noin 2,3 miljardilla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 43 prosenttia koski tavoitella I, noin 28 prosenttia tavoitteen 2 kohdealueita ja 29 prosenttia tavoitetta 5b. Kaikkiaan tämä on noin 7,6 prosenttia Espanjan rakennerahastosta saamista määrärahoista tällä kaudella. Tavoite 1 : Andalusiassa Malagassa EAKR on osallistunut vuodesta 1992 teknologiakeskuksen rahoittamiseen. Sen suojissa on nykyään yli 40 yritystä. Yhteisörahoituksen osuus on 27,2 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset noin 45,9 miljoonaa ecua. Yrityshautomossa toimii vasta perustettuja pk-yrityksiä, jotka saavat käyttää yhteisiä palveluja. Keskuksen tieteellisten laitosten joukossa on Andalusian edistyneen automaation ja robotiikan laitos, Andalusian standardoinnin ja tuotannon dokumentaatiokeskus, Andalusian kuvaprosessointilaitos ja alueellinen millimetriaaltoja tutkiva laitos. Keskuksen keskipitkän aikavälin tavoite on löytää oma paikkansa koko Andalusian ja muidenkin alueiden tuotantorakenteessa etenkin teknologian siirrolla. Tästä syystä keskus osallistuu useisiin yhteisön ohjelmiin tai eurooppalaisiin verkkoihin. Esimerkkinä voidaan mainita SPRINT-, LEONARDO- ja ADAPT-ohjelmat tai Arc Atlantique -verkko. Lisäksi Malagan teknologiakeskus on teknologiakeskusten kansainvälisen liiton (IASP) toimipaikka. Liittoon kuuluu noin 200 keskusta, 4 000 yritystä ja 800 tutkimuskeskusta kaikkialta maailmasta. Malagan keskuksessa kokeillaan myös Euroopan ja Maghreb-maiden välistä teknologian vaihloa. Murcian alueen ohjelman hankkeella pyritään parantamaan kaluste- ja puualalla toimivien pk- yritysten koulutuksen laatua ja inhimillisten voimavarojen käytön suunnittelua. Tuensaaja on alan yritysjärjestö. Ensisijaisena jolla pystytään määrittelemään koulutussuunnitelmat ja kehittämään arviointijärjestelmiä. Hanke on tarkoitettu 20- 40 palkansaajan pk-yrityksille. Hanke koskee kaikkia palkansaajia pätevyystasosta riippumatta, mutta huomiota kiinnitetään erityisesti heikon pätevyystason omaaviin työntekijöihin, joihin uusien teknologioiden käyttöönotto vaikuttaa, yli 45-vuotiaisiin työntekijöihin ja heikon pätevyystason omaaviin naisiin. tavoitteena on kehittää tietotekninen sovellus, joka tukitoimenpiteistä Maatalousalalla useimmat EMOTR. n ohjausosaston pk-yrityksiä koskevista rakenteellisiin sisältyvät ohjelmaan, toimenpiteisiin. Kyse on monialueohjelmasta, jolla pyritään nykyaikaistamaan maataloutta (tuotantoa koskevat rakenteelliset tukitoimenpiteet) ja elintarvikealaa (maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskeva tuki). Sen määrärahat ovat hyvin suuret: EMOTR:n ohjausosaston osuus on 1,23 miljardia ecua. liittyy elintarviketeollisuuteen ja maatalouden tienoilla EAKR yhtcisrahoitti autoalan Tavoite 2: Kataloniassa Tarragonan ja valmennuskeskusta (IDIADA). Yhteisön osuus oli 43,4 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 86,7 miljoonaa ecua. Autonvalmistajille mutta myös alalla alihankkijoina toimiville pk-yrityksille tarkoitettu IDIADA sai äskettäin uudet tilat, joissa on testausratoja ja laboratorioita. Vuonna 1995 IDIADAn asiakkaina oli 245 yritystä, joista 48 oli Katalonian yrityksiä, 37 prosenttia muualta Espanjasta ja 15 prosenttia ulkomailta. Henkilöstön määrä kasvoi vuosina 1990-1996 23 työntekijästä 120 palkansaajaan. testaus- Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 69 työntekijöiden Madridin seudulla lasten hoitoa ja koulutusta koskevan suunnitelman tarkoituksena on kehittää sellaisten lasten kasvatuksessa. Suunnitelma johtuu Espanjan koulutusjärjestelmän uudistamisesta. Tuensaaja on Madridin opetusalan osuustoimintayhdistys (Union de Cooperativas de Ensenanza de Trabajo Asociado de Madrid, UCETAM). Koulutussuunnitelma koskee 20 pk-yritystä, joissa työskentelee kaikkiaan 345 palkansaajaa. Yrityksissä on keskimäärin 16 palkansaajaa. työskentelevät 0-6 -vuotiaiden ja pätevyyttä, jotka tietoja Tavoitteet 3 ja 4: ESR:n pk-yrityksiä koskevat tukitoimenpiteet toteutetaan pääasiassa tavoitteen 4 kautta. Väliarvioinnissa kuitenkin tavoitetta keskittää 80 prosenttia toimista pk-yrityksiin ei ollut vielä saavutettu. Pk-yritysten osallistuminen kuitenkin lisääntyy ja on nykyään 50 prosenttia. todettiin, että ohjelman alkuperäistä TAVOITE 1 Vuonna 1997 hyväksyttiin kolme tukitoimenpidettä. Ne olivat Castilla-y-Leönin globaalituki, jonka tavoitteena on alueen pk-yritysten toiminnan edistäminen (56,2 miljoonaa ecua EAKR:sta), Bahiä de Santanderin pääkollektoria koskeva suurhanke (17,7 miljoonaa ecua EAKR. sta) ja Cartagena- Puertollanon öljyputkea koskeva suurhanke (62,9 miljoonaa ecua EAKR:sta). Noin 85 prosenttia yhteisön tukikehyksessä määrätystä tuesta kohdennettiin vuonna 1997 lukuun ottamatta kolmea viimeksi hyväksyttyä tukitoimenpidettä. Autonomisista alueista Kanariansaaret (ensimmäinen ohjelma), Ceuta, Castilla-La-Mancha (ensimmäinen ja toinen ohjelma) ja Valencia toteuttivat parhaiten maksusitoumuksia. Maksut toteutuivat parhaiten Ceutan, Cantabrian (ensimmäinen ohjelma) ja Kanariansaarten (ensimmäinen ohjelma) alueella. Yhteisön tukikehystä käsittelevän seurantakomitean 4. joulukuuta 1997 pidetyssä kokouksessa esitettiin väliarvioinnin tulokset. Yleisesti ottaen kertomuksessa suositellaan nykyisen strategian jatkamista, sillä se vastaa alueen tarpeisiin. Komission edustajat kuitenkin pyysivät tarkempaa tutkimusta ympäristön, inhimillisten voimavarojen ja TTK. n aloilta. Komiteassa päätettiin myös liittää tietoyhteiskuntaa koskevaan toimintalinjaan uusi osaohjelma, johon kaikki rahastot voivat osallistua. Yhteisön tukikehyksen rahoitussuunnitelmaan esitettiin muutosta, jossa otetaan huomioon väliarvioinnin huomautukset ja komission suuntaviivat. Muutoksen mukaan elinkeinorakenteen kehittämistä koskevaa vahvistetaan, mutta vähennetään liikenneyhteyksiä ja matkailua koskeviin toimintalinjoihin myönnettyjä määrärahoja. toimintalinjaa Inhimillisten voimavarojen alalla väliarvioinnissa suositellaan ehkäisevien toimenpiteiden lisäämistä. Tämä tarkoittaa, että lujitetaan toimia, jotka koskevat pitkäaikaistyöttömyyden uhkaamia henkilöitä yhtenäistettyjä jotka tai niitä, työmarkkinoilta, kehitetään toimien poikittaisvaikutuksia. parannetaan integraatiokeinoja, suunnittelu-, hallintoelimien tukitoimenpiteiden koordinaatiota. syrjäytyvät todennäköisimmin edistetään yhteisrahoitettujen arviointivälineitä kehittämällä seuranta- hallinto-, eri ja Maatalousalalla tehtiin vuonna 1997 uudet suunnitelmat, joiden mukaisesti ohjelmien välillä saatettiin siirtää määrärahoja. Elintarviketeollisuutta ja maatalouden rakenteellisia toimenpiteitä koskeva ohjelma oli tuensaaja: sen määrärahat nousivat 57 miljoonaan ecuun. EMOTR:n ohjausosaston määrärahojen toteutus on tavoitteen 1 ohjelmien keskiarvon mukaista Espanjassa. tärkein TAVOITE 2 kolmivaiheista jälleen Kuten vuosien 1994-1996 ohjelmissa Espanjan keskushallintoviranomaiset halusivat noudattaa tukikehys, toimenpideohjelma) uuden kauden 1997-1999 ohjelmissa. Kauden 1997-1999 ohjelmiin liittyvä yhteistyömenettely saatiin käytännöllisesti katsoen päätökseen vuonna 1997. Komissio hyväksyi 12. kesäkuuta yhteisön tukikehyksen, 851,9 miljoonan ecun määrärahat, joihin lisätään kaudelta 1994- 1996 siirretyt noin 145,5 miljoonaa ecua. hallinnollista menettelyä (suunnitelma, yhteisön 70 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Kaudeksi 1997-1999 hyväksyttyjen ohjelmien toimintalinjat eroavat huomattavasti edellisestä kaudesta. Ensisijaisen tärkeää on työllisyyden tukeminen yrityksissä (melkein 45 % rahastojen tuesta). Myös tutkimuksen, teknologian ja innovaation tukeminen on oma erillinen toimintalinjansa (yli 17 % tuesta). Ympäristönsuojelu on selvästi entistä tärkeämpää (12 % tuesta, kun tuki oli vain 4 % kaudella 1994-1996). Lisäksi uusissa ohjelmissa on parannuksia. EAKR:n ja ESR:n tukitoimenpiteet on yhdennetty tehokkaammin tukea saavilla alueilla. Lisäksi käytetään paremmin hyödyksi ESR:n mahdollisuuksia siten, että yhteisrahoitetut toimet ovat laadukkaita ja ESR:n tukea voi saada myös ympäristön parantamiseen liittyviin toimiin. Ohjelmat hyväksyttiin vuoden 1997 aikana lukuun ottamatta Madridia ja Baskimaata koskevia toimenpideohjelmia ja ESR. n monialueohjelmaa. Ne hyväksyttäneen vuoden 1998 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. TAVOITTEET 3 JA 4 Tavoitteen 3 mukaisten ESR. n toimien toimenpideohjelmista ja yhteisön tukikehyksestä tehtiin väliarviointi vuonna 1997. Kaikkiaan tavoitteen 3 mukaisia toimenpideohjelmia on i 1, ja niistä neljää (71 % kokonaismäärästä) hallinnoivat kansalliset elimet. Autonomiset alueet hallinnoivat loppuja seitsemää ohjelmaa (29 % kokonaismäärästä). Painopisteenä on nuorten saaminen työelämään (48 % kokonaismäärästä). Yhteisön tukikehyksessä ensisijalla on varojen keskittäminen koulutusmahdollisuuksien lisäämiseen ja koulutuksen laadun parantamiseen sekä yhtenäistettyjen menetelmien lisäämiseen (vuorottelukoulutus. harjoittelujaksot, työnvälityspalvelut). Lisäksi painotetaan teknologian alan ammatillista koulutusta, jotta voitaisiin vastata työmarkkinoiden kehitykseen. Vuonna 1997 pidettiin kaksi seurantakokousta. Seurantakomitean yhteistyötä ja strategista asemaa vahvistettiin parantamalla seuranta- ja arviointimenetelmiä. Seurantakomitea otti huomioon väliarvioinnin tulokset ja hyväksyi muutoksia ohjelmaan. Ne koskivat tavoitteita, toimintalinjoja ja ohjelmien mukautusta koskevia komission suuntaviivoja. todellista Väliarvioinnin tuloksista käy ilmi, että koulutusjärjestelmien parantaminen uusien välineiden avulla toi lisäarvoa. Lisäksi arviointikertomuksessa neuvotaan keskittymään enemmän heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin ja niveltämään toimet sekä seuranta- ja arviointivälineet paremmin yhteen. Määrärahojen toteutuminen on yhteisön keskitasoa, mutta toimenpideohjelmat eroavat toisistaan paljon. Navarran, Baskimaan tai Katalonian toimenpideohjelmat toteutettiin tyydyttävästi, mutta näin ei tapahtunut muilla alueilla. ll>97 aiheutti joitakin Tavoitteessa 4 täydennyskoulutussopimusten voimaantulo I. tammikuuta muutoksia yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. 'Tärkeimmät koskivat ohjelman vetäjän muutoksia ja sopimusten avaamista itsenäisten työntekijöiden yhteisöille ja maatalousalalle. Näitä uusia tukea saavia yhteisöjä pidetään vastedes tavoitteen 4 ensisijaisina ryhminä. Väliarvioinnin johdosta tehtiin joitakin muutoksia: määritellään uudestaan ohjelmien määrälliset tavoitteet, käydään läpi luettelo ammateista, joihin teollisuuden rakennemuutokset eniten vaikuttavat, keskitetään ESR:n tuki ohjelmien ensisijaisille ryhmille, joita ovat pk-yritykset, ammattitaidottomat työntekijät ja naiset, parannetaan yhteisrahoitettujen toimien hallinto-, seuranta- ja arviointivälineitä, luodaan täydennyskoulutukseen kohdennettujen varojen hallinnosta vastaavien elinten välille koodinaatioväyliä. Ohjelman alkuperäisenä tavoitteena oli keskittää 80 prosenttia toimista pk-yrityksiin. Tavoitetta ei ole saavutettu. Sitä vastoin pk-yritykset osallistuvat yhä enemmän erilaisiin toimiin, ja niiden osallistumistaso on saavuttanut 50 prosenttia. Seuraavien toimenpiteiden avulla voitaisiin saavuttaa Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 71 80 prosentin tavoite: lisätään näiden yritysten ennakoivia toimia, jotta autettaisiin niitä arvioimaan teollisuuden muutosten vaikutusta koulutustarpeeseensa, edistetään tukirakenteiden käyttöönottoa, lisätään pk-yritysten yhteistyötä ja toteutetaan pk-yritysten ja suuryritysten välisiä yhteistyöverkkoja, jotta koulutuksen tulokset olisivat mahdollisimman tehokkaat. TAVOITE 5a maatalous ilmi, että Maa- ja metsätaloustuotteita koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutumisvauhdista vuosien toimenpiteelle olisi annettava 1995-1996 maksusitoumuksilla arvioituna kävi lisämäärärahoja EMOTR:n ohjausosastosta. Nämä määrärahat (50 miljoonaa ecua vuoden 1994 hintoina) vastaavat saman määrän vähentämistä kokonaistuesta, joka myönnettiin maatalouden rakenteiden parantamista koskevalle toimenpiteelle. Siirron jälkeen EMOTR:n osuus yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksesta kaudella 1994-1999 nousi 175 miljoonaan ecuun. Vuonna 1997 Espanjan viranomaiset hyväksyivät 309 investointia, jotka vastaavat 49 miljoonaa ecua yhteisön tukea. Yli 65 prosenttia ja vihannesalaa. investointien tukeminen. Tärkeitä olivat myös Tuotantorakenteissa ensisijaista oli maatilojen epäsuotuisilla alueilla myönnetyt tuet ja nuorten maanviljelijöiden tilanperustamistuet. investoinneista koskee liha- sekä hedelmä- TAVOITE 5a kalastus Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutus jatkui tyydyttävästi. Vuoden 1997 lopussa noin 54 prosenttia määrärahoista oli maksettu, ja niistä 80 prosenttia oli vuoden 1997 erästä. Noin 40 prosenttia maksuista suoritettiin lopullisille tuensaajille. TAVOITE 5b Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen konkreettinen ja taloudellinen toteutus jatkui tasaiseen tahtiin vuonna 1997. Vuoden lopussa noin 63 prosenttia tuesta oli kohdennettu ja 49 prosenttia maksettu, mikä on selvästi yhteisön keskitasoa parempi taso tämän tavoitteen ollessa kyseessä. 1994-1996 Kauden tarkastelivat väliarviointikertomuksia ja ehdottivat jollinkin ohjelmiin muutoksia, jotta kehittämistavoitteet saavutettaisiin paremmin. seurantakomiteat kartoittamiseksi toteutusten Väliarviointi vahvisti sen, että tavoitteen 5b ohjelmien toteutus sujuu tyydyttävästi ja tavoitteiden mukaisesti. Ei ole siis tarpeen asettaa ohjelmien suunnittelua kyseenalaiseksi, vaan sen sijaan tarvitaan vuoropuhelua, valistusta ja tukea, mikä tarkoittaa ennen kaikkea seurannan laadun parantamista. Komiteoiden päätökset (Baskimaan käsittelyä siirrettiin vuoteen 1998) koskivat vuoden 1997 deflaatiovaikutuksen huomioon ottamista (3,73 miljoonaa ecua kaikille alueille), useita rahastojen välisiä siirtoja (EMOTR:n määrärahat pienenivät 0,13 miljoonalla eculla ja EAKR:n kasvoivat 3,86 miljoonalla eculla) ja toimintalinjojen välisiä siirtoja, jotka johtivat infrastruktuuria ja kylien kunnostustöitä koskevien toimintalinjojen määrärahojen lisäämiseen. Määrärahat otettiin talouden monipuolistamista ja ympäristönsuojelua koskevista toimintalinjoista. Arvioinnin mukaan siirrot olivat perusteltuja, koska näille toimille myönnetään tukea muista välineistä (LEADER Il:n ja RECHAR Il:n mukaiset tukijärjestelmät, koheesiorahaston ympäristöalan toimet), joiden vaikutuksia ei voitu ennakoida suunnitteluvaiheessa. 72 2. Yhteisöaloitteet Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Kaikki aloitteet toteutetaan yhdellä tai useammalla kansallisella toimenpideohjelmalla. Tämä ei kuitenkaan koske LEADER II:sta, joka toteutetaan 17 alueellisella globaalituella. Vuoden 1997 lopussa kaikki tukitoimenpiteet oli hyväksytty lukuun ottamatta monikansallisen yhteisöaloitteen INTERREG II:n C-vaihetta (kuivuutta koskeva kansallinen toimenpideohjelma ja kolme useaa aluetta koskevaa yhteistyöhön liittyvää pientä tukitoimenpidettä) ja toista URBAN- ohjelmaa. Vuonna 1997 ei hyväksytty yhtään ohjelmamuutosta. Vuonna 1997 hyväksyttiin vain yksi uusi ohjelma eli KONVER II -yhteisöaloite, jonka kokonaismenot ovat 49,5 miljoonaa ecua. EAKR:n osuus on 23,8 miljoonaa ecua. Alunperin suunniteltiin kymmenkuntaa hanketta, joihin kuuluivat mm. metsäpalojen havaitsemisjärjestelmä ja meriliikennettä koskeva valppausjärjestelmä (San Fernando, Cadiz), tuulivoimageneraattoreiden valmistus (El Ferrol) ja uusien pk-yritysten tukeminen valimoalalla (Trubia). Inhimillisten voimavarojen alalla EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin noin 1 319 hanketta toisen ja samalla viimeisen ehdotuspyynnön yhteydessä. YOUTHSTART-vaiheessa hankkeissa painotetaan nuorten integraatiokeinoja etenkin taantuvilla teollisuusalueilla. ADAPT-yhteisöaloitteeseen valittiin noin 492 hanketta toisen ja samalla viimeisen tarjouspyynnön yhteydessä. Koulutustoimet ovat hyvin edustettuina. Hankkeiden pääteemat ovat useimmiten etenkin. pk-yritysten mukautuminen tietoyhteiskuntaan sekä koulutusjärjestelmien parantaminen. LEADER II:n yhteydessä 105 paikallista toteuttaa parhaillaan maaseudun innovaatiohankkeita tavoitteen 1 kohdealueilla, minkä ansiosta ohjelmien toteutus parantunee. Se oli heikohkoa vielä vuoden 1997 lopussa. toimintaryhmää REGIS-aloite koskee Euroopan ulkoaluetta Kanariansaaria. Ohjelman toteutus jatkuu tyydyttävästi. Kalataloudessa PESCA-aloitteen toteutus ei vielä ole riittävän sujuvaa, mutta äskettäin tehtyjen ohjelmamuutosten pitäisi parantaa sitä. Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen Yleisesti ottaen yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutumistaso Espanjassa on vielä liian heikko kuten useimmissa muissakin jäsenvaltioissa. Jotkin yhteisöaloitteet ovat erityisen paljon myöhässä. Niistä voidaan mainita URBAN, INTERREG II -ohjelman A-vaihe Espanja-Portugali ja SME. • URBAN: joillakin alueilla käynnistyminen oli vaivalloista, mutta hankkeet on määritelty hyvin. Suurimmat vaikeudet liittyvät kirjanpitosääntöihin, joiden mukaan alueet eivät voi esittää ehdotuspyyntöjä, jos varat eivät ole käytettävissä. Espanjan viranomaisten mukaan viivästykset voidaan kuroa kiinni tulevina kuukausina, jolloin maksujen toteutumistasoksi saavutetaan 50 prosenttia (27 % vuoden 1997 lopussa). • toteuttamaan uusia INTERREG II -ohjelman A-vaihe: ohjelmamuutokset, joilla pyritään rajatylittäviä toimenpiteitä, hyväksyttiin myöhässä. Muutoksen pitäisi parantaa maksusitoumusten osuutta. • SME: vuonna 1996 hyväksyttyä yhteisöaloiteohjelmaa on viivästyttänyt Espanjan hallinnollinen uudistus. Espanjan viranomaiset suunnittelevat nostavansa maksusitoumusten osuuden vähintään 66 prosenttiin vuoden 1998 loppuun mennessä. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 73 2. 2. 6. RANSKA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-vritvksiä koskevat toimet Ranskassa Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 1,3 miljardilla eculla. Tästä määrästä 13 prosenttia koski tavoitetta 1, noin 55 prosenttia tavoitetta 2 ja 32 prosenttia tavoitetta 5b. Tavoite 1: EAKR:sta myönnettiin rahoitusta yritys- ja innovaatiokeskuksen (CEEI) perustamiseen Nord-Pas-de-Calais'ssa sijaitsevaan Valenciennesin yliopistoon. Tarkoituksena oli tuoda pk-yritykset lähemmäksi korkeakouluyhteisöä. Keskuksen johtamisesta ja sen toiminnan suunnittelusta vastaa ryhmä nuoria naisia. Se toimii yritysjohtajien, yritysten toimihenkilöiden ja yliopiston tutkijoiden kohtaamispaikkana ja tarjoaa tilaisuuksia tietojenvaihtoon palvelusektoria hyödyttävillä tieteenaloilla jne. ). Keskuksella on (liiketaloustiede, vero- ja sosiaalioikeus, rahoitus, henkilöstöhallinto monenlaista (konferensseja, yritysvierailuja, harjoittelijoiden välitystä yrityksiin, työharjoittelujaksoja, kansainvälistä toimintaa). Palvelussa hyödynnetään alueellista, kansallista ja kansainvälistä verkostoa (korkeakoulut, laboratoriot, suuryritykset, ammattiliitot, työnantajajärjestöt, teknologian siirtoon erikoistuneet keskukset jne. ). Toimen arvioidut kustannukset ovat kaudella 1995- 1999 noin 400 000 ecua, joista 215 000 ecua rahoitetaan EAKR:sta. toimintaa Tavoite 2: yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen päätavoitteena on työpaikkojen luominen ja säilyttäminen kohdealueilla. Sen vuoksi niihin on sisällytetty pk-yrityksiä koskevia toimia. Esimerkiksi Haute- Normandien alueella sijaitsevaan Eureen perustettiin Pharma-alue. jonka tarkoituksena on edistää seudun heikosti menestynyttä lääkepakkausteollisuutta. Alue on pienehkö (15 hehtaaria), ja se on tarkoitettu teollisuudenharjoittajille, joille pienet toimitilat riittävät ja jotka haluavat käyttää yhteisiä palveluja. Alle vuodessa saatiin mukaan viisi yritystä, jotka osallistuvat ensimmäiseen vaiheeseen. Rakennustöitä suunnitellaan toteutettaviksi toisessa vaiheessa, ja niiden suunnittelua aloitetaan parhaillaan. Hankkeella luotiin 120 työpaikkaa ja viiden vuoden kuluessa syntynee vielä 130 uutta työpaikkaa. EAKR osallistui tähän yhteensä 4,15 miljoonan ecun hankkeeseen 920 000 eculla. Languedoc-Roussillonissa toteutettiin EAKR:sta tuettu hanke, jonka ansiosta Alèsissa toimiva pk- yritys, Richard Ducros, pystyi luomaan 150-200 pysyvää työpaikkaa. Yritys on IBM:n Montpellierin tehtaan alihankkija ja se on erikoistunut valssattujen ohutlevyjen ja erilaisten teräsrakennelmien valmistukseen. IBM. n siirrettyä suurimman osan tuotannostaan Yhdysvaltoihin Richard Ducros joutui linjaamaan alihankintatoimintansa uudelleen. Hankkeessa tutkimus EDI-järjestelmän (elektroninen tiedonsiirtojärjestelmä) käyttöönotosta Richard Ducrosin, sen tärkeimmän asiakkaan IBM:n ja sen omien, Alèsissa ja Béziersin alueella toimivien alueellisten alihankkijoiden välillä. Järjestelmä otettiin käyttöön ennätysajassa eli noin kahdeksassa kuukaudessa. Yritys toimii nykyisin lähes kokonaan liitännöistä alkaen aina suunnitelmien ja tilausten välittämiseen Internetin kautta. Järjestelmän ansiosta Richard Ducros luokitellaan nyt IBM. n alihankkijoiden kärkeen kansainvälisellä tasolla. EDI-hanke on esimerkki yritysten toimivasta yhteistyöstä. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat noin 540 O(X) ecua, josta EAKR rahoittaa 140 (KK) ecua. tämän järjestelmän varassa tehtaaseen asennetuista teknologian hankintalähteiden ja alueellisten tehtiin Vuonna 1997 ESR tuki edelleen uudistuvilla teollisuudenaloilla työskenteleviä henkilöitä koskevien perinteisten koulutustoimien toteuttamista. Sen lisäksi se jatkoi ponnistelujaan tutkimuksen alalla. Poitou-Charentesin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluvaa inhimillisten voimavarojen lisäämistä tutkimuksessa, tieteessä ja teknologiassa koskevaa toimenpidettä tuettiin vuonna 265 (XX) eculla. Kyseisen toimenpiteen tavoitteena on edislää yhteyksien luomista La Rochellen yliopiston ja eri aloilla työskentelevien yritysten välillä (henkilökohtaisia kontakteja on tähän mennessä syntynyt yli 110). 74 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus toimenpide Languedoc-Roussillonissa käsiteollisuuden harjoittajien hyväksi. Sillä pyrittiin auttamaan käsiteollisuuden harjoittajia ja näiden puolisoita hoitamaan yritystään antamalla heille yksilöllistä koulutusta sekä kaupallisissa että teknisissä ja hallinnollisissa asioissa. toteutettiin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukainen toimintasuunnitelmien ja selvityksissä, niitä koskevien Tavoite 3 ja 4 : näissä tavoitteissa pk-yritykset asetetaan selvästi etusijalle. Tämä koskee varsinkin tavoitteen 4 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jossa 73 prosenttia hankkeista koskee alle 250 palkansaajan yrityksiä. Toimiin kuuluu avustaminen asiakirjojen laatimisessa sekä henkilöresurssien tilanteen laatiminen, neuvonta analysoinnissa koulutusjärjestelyissä, palkansaajien ja johdon koulutus sekä pk-yritysten välisen yhteistyön kehittäminen toteuttamalla hankkeita yhteistyössä useiden yritysten kanssa. Eräässä tavoitteen 4 mukaisessa hankkeessa tarjotaan peruskoulutusta 50 000 elintarviketeollisuuden palkansaajalle, joilla on heikko ammattitaito. Tavoitteena on vastata parempaa ammattitaitoa edellyttävien työpaikkojen tekniikan (automaatio), talouden (suurmyymälöiden aiheuttama paine) ja kulttuurin (uudet tuotteet, laadunvarmistus) kehittyminen. Hankkeessa sekä perustuvaa itseopiskelujaksoja että kouluttajan vetämiä ryhmäopetusjaksoja. Koulutuksella pyritään antamaan yleistiedot ja kehittämään analysointikykyä, loogista päättelykykyä ja ongelmanratkaisutaitoja. Nämä taidot ovat välttämättömiä ammattiin valmistavan koulutuksen hankkimisen ja ammattitaidon kehittymisen kannalta. lisääntymiseen. Tässä olisi otettava huomioon käytetään multimediaan etäopetusjärjestelmää, jossa on tärkeä osa tukitoimet ovat tavoitteen 5b mukaisista ohjelmista. Näiden Tavoite 5b: muiden kuin maatalousalaan liittyvien elinkeinojen tukeminen ja varsinkin pk-yrityksiä koskevat toimien toteuttamisesta vastaavat yleensä paikalliset yhteisöt, kuntaliitot tai kauppakamarit. Vaikka talouden yleinen suhdannevaikutus on tuntuva, toimenpiteiden onnistuminen riippuu suurelta osin myös siitä, miten tehokkaasti valittujen hankkeiden edustajat sekä paikalliset hallintoelimet ja sosiaalis taloudelliset verkostot kykenevät vetämään liitä toimintaa kohdealueella. Tavoitteen 5b kohdealueiden ja aluesuunnittelupalkkioita saavien alueiden päällekkäisyys voi kuitenkin olla este. koska se pienentää myönnetyn tuen määrää. Joskus hankkeet onnistuvat hyvin, vaikka ne toteutettaisiin erillään teollisesta ympäristöstä. Esimerkiksi Bourgognessa toteutettiin tavoitteen 5b mukainen ohjelma, jossa muovialan yritys siirtyi käsiteollisesta tuotantomenetelmästä teolliseen. Yrityksen henkilöstö on vuodesta 1991 kasvanut kahdesta työntekijästä 15 työntekijään, ja siellä valmistetaan nykyisin monia erilaisia tuotteita, kuten suurta tarkkuutta vaativia auto- tai elektroniikka-alan tuotteita. Aquitainessa toteutettiin teknologian siirtoa edistäviä hankkeita, jotka koskivat puusepänalaa ja sähkömagneettista toteutettiin yhteishankkeita Lot-et-Garonnen pk-yritysten viennin yhteensopivuutta. Lisäksi edistämiseksi teollisuudenalojen kilpailukykyä koskevan selvityksen perusteella. Midi-Pyrénées'n alueella Aveyronissa toteutetulla tavoitteen 5b mukaisella ohjelmalla tuettiin huonekaluosien valmistukseen erikoistuneen pk-yrityksen laiteinvestointeja. Yritys paikalliseen ja elinkeinorakenteeseen, koska se toimii kolmen suuren yrityksen alihankkijana alueella ja käyttää useiden paikallisia kuljetusalan palveluja. Pyrénées-Atlantiques'in parannusehdotuksia työpaikkoja sopeutunut laadittiin hyvin luo on se ja TAVOITE 1 Neljä merentakaista aluetta (Martinique, Guadeloupe, Guyana, Réunion), Korsika ja Douai n, Valenciennesin ja Avesnesin alueet (Ranskan Hainaut) voivat saada tavoitteen l mukaista tukea. Seurantakomiteoissa keskusteltiin vuonna 1996 saaduista ohjelmien väliarvioinnin tuloksista, jotka koskivat erityisesti Korsikan, Guyanan ja Hainautin yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Ohjelmiin tehtiin niiden perusteella muutosehdotuksia, joista komissio teki muodollisen päätöksen vuoden 1997 puolivälissä. Réunionin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan tehtiin huomattava muutos, jolla pyrittiin korjaamaan tärkeän hankkeen viivästyminen. Maksujen eräpäivää siirrettiin kahdella vuodella eteenpäin (31. joulukuuta 2003). Hankkeella parannetaan saaren länsiosien vesihuoltoa (kastelu ja juomavesi). Muutosta koskeva komission päätös tehtiin joulukuussa. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 75 Guyanan, Martiniquen, Guadeloupen ja Hainautin yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen väliarviointien alustavista tuloksista keskusteltiin seurantakomiteoissa vuoden 1997 aikana. Komissiolle esitettiin vuoden lopussa mittavia muutosehdotuksia, jotka koskivat Guyanan ja Martiniquen (Hainautin osalta tammikuu 1998) yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Ehdotuksissa otetaan huomioon komission esittämät huomiot ohjelmien viivästymisestä. Asiasta tehdään komission päätös vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Yhteisön talousarviosta oli varattu yhteensä 190 miljoonaa ecua Korsikan, Martiniquen, Réunionin ja Hainautin tavoitteen 1 mukaisten yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen vuoden 1997 maksuerään. Komissio ei voinut kohdentaa määrärahoja vuonna 1997, koska menoilmoituksia ei tullut riittävästi. Martiniquen ja Guyanan maatalousohjelmien toteuttamisen toivottiin nopeutuvan vuonna 1997, koska ohjelmiin oli tehty muutoksia vuoden 1996 lopussa. Ohjelmien hallinnoinnissa ilmeni kuitenkin ongelmia, koska jotkut menettelyt olivat liian hankalia ja varsinkin koska hankkeiden vetäjien oli vaikea löytää yhteisön rahoitusosuutta täydentäviä rahoituslähteitä. Guadeloupessa, Réunionissa ja Korsikassa toteuttaminen eteni sen sijaan tyydyttävästi. Korsikan tavoitteen 1 mukaiseen ohjelma- asiakirjaan sisällytettiin mittavia sosiaalisia rakennetoimia, joten ohjelma eteni omalla painollaan ja siis aiempaa nopeammin. Kalastusalalla Ranska ei ole vielä päässyt MOO:n (monivuotinen ohjausohjelma) mukaisiin jouduttiin tavoitteisiinsa. Tämän vuoksi kalastusalusten jäädyttämään. Tilanne vaikeutti huomattavasti ohjelmien etenemistä. Merentakaisia alueita varten voitiin kohdentaa vain vuoden 1994 erät. Korsika jätti viimeisen menoilmoituksensa vasta vuonna 1995, joten maksujen toteutumistasojäi alle 10 prosentin. rakentamiseen myönnettävä tuki TAVOITE 2 Komissio hyväksyi vuonna 1997 uusia ohjelmia, jotka koskivat kaiken kaikkiaan 19 aluetta, jotka voivat saada tavoitteen 2 mukaista tukea kaudeksi 1997-1999. Lisäksi se hyväksyi teknistä apua koskevan ohjelman. Ohjelmiin myönnetty yhteisön tuki oli yhteensä 2. 2 miljardia ecua. Maanpuolustuksen rakennemuutosta koskeva ohjelma oli ainoa, jota komissio ei hyväksynyt, koska joidenkin Ranskan viranomaisten ehdottamien toimenpiteiden tukikelpoisuudessa ilmeni ongelmia. Kaikkia kauden 1994-1996 ohjelmia ei saatu päätettyä. Siten noin 208,6 miljoonan ecun summa jouduttiin siirtämään kaudelle 1997-1999. Summa vastaa noin 13 prosenttia ensimmäisen kauden kokonaistuesta. Vaikka kausi käynnistyikin melko hitaasti, tavoitteen 2 toteutumistaso on Ranskassa nykyisin täysin yhteisön keskiarvon mukainen sekä maksusitoumusten että maksujen osalta. TAVOITTEET 3 JA 4 Tavoitetta 3 muutettiin vuonna 1997 Ranskan viranomaisten uusien toimintalinjojen mukaisesti Toimintalinjaa 3 (työmarkkinoilta syrjäytymässä olevien integroiminen) vahvistettiin huomattavasti (+36 prosenttia) suhteessa siihen, miten paljon Ranskan viranomaiset painottivat syrjäytymisen torjuntaa. Sen sijaan toimintalinjan 1 (pitkäaikaistyöttömiksi joutumassa olevien pääsy työelämään) määrärahoja vähennettiin 30 prosenttia. Ohjelmista poistettiin joitakin toimenpiteitä, jotka eivät osoittautuneet tehokkaiksi tai jotka eivät Ranskan järjestelmässä sovellettuina täyttäneet yhteisön hallinnointisääntöjä. Näihin kuuluivat varsinkin sopimukset koulutusvapaista. Yhtenäisiin ohjelma- asiakirjoihin aiotaan tehdä lisää muutoksia vuonna 1998 syrjäytymisen ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan ohjelman yhteydessä. Ranskan määrärahojen toteutumistaso oli yhteisön keskiarvoa heikompi tavoitteessa 3. Vuoden 1997 päättyessä kokonaistuesta oli maksettu vain noin 45 prosenttia. Tavoitteen 4 määrärahojen toteutumistaso parani selvästi. Vuonna 1997 suoritettiin enemmän maksuja (87,9 miljoonaa ecua) kuin kaudella 1994-1996 yhteensä. Sen sijaan vuoden 1997 päättyessä toteutumistaso oli edelleen heikko (28 prosenttia kauden 1994-1999 mitattu kumulatiivinen 76 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus kokonaistuesta). 20. marraskuuta kokoontunut seurantakomitea toteutti toimenpiteitä nopeuttaakseen toteutumisvauhtia ja korjatakseen ohjelman hitaasta käynnistymisestä vuosina 1994 ja 1995 aiheutuneet viivästykset. Tässä yhteydessä päätettiin ottaa käyttöön uusi teknisen avun järjestelmä, jonka pitäisi vahvistaa paikallisia tukirakenteita, tukea pk-yritysten hankejärjestelyjä ja vauhdittaa ohjelmaa yleisesti. Lisäksi päätettiin tukea työajan suunnittelua ja lyhentämistä koskevia uusia toimia tarjottavia ottamalla käyttöön uusia kehitystä ennakoivia neuvontapalveluja ja antamalla koulutusta. tukemalla yrityksille järjestelmiä, Toimet keskittyvät yhä voimakkaasti koulutukseen. Kehityksen ennakointia ja koulutusjärjestelmiä koskevien hankkeiden havaittiin kuitenkin lisääntyneen. Hankkeiden havaittiin jakautuneen aiempaa useammille aloille ja palvelualan hankkeiden lisääntyneen ensimmäisistä toteuttamisvuosista, jolloin hankkeet keskittyivät voimakkaasti teollisuusalalle. TAVOITE 5a maatalous tehokkuuden parantamiseksi Ranskassa Maatalouden rakenteiden toteutettiin kolme keskeistä tukitoimenpidettä. Ne olivat maatilojen nykyaikaistamistuki, nuorten viljelijöiden tilanperustamistuki ja luonnonhaittakorvaukset. Tilojen nykyaikaistamiseen tarkoitettuja investointitukia myönnettiin 8 300 tilalle (sopimusten lukumäärä) vuonna 1996 eli K) prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna. Tämä johtui varsinkin naudanliha-alan kriisistä. Nuoria viljelijöitä varten hyväksyttiin vuonna 1996 yhteensä 9 030 tilanperustamissopimusta eli 7 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995. Vuonna 1995 todettu tilanperustamistukien lisääntyminen jatkuu siis edelleen, mikä johtuu siitä, että Ranskan viranomaiset pitävät niitä ensisijaisina toimenpiteinä. Luonnonhaittakorvauksen saaneita oli noin 130 000 kuten edellisvuonnakin. Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä tukia varten tehdyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat etenivät vuonna 1997 yhtä nopeasti kuin edellisvuonna. Ranskan viranomaiset olivat vuoden 1997 loppuun mennessä kohdentaneet hyväksyttyihin hankkeisiin 172 miljoonaa ecua kaudeksi 1994-1999 varatusta 259 miljoonan ecun suuruisesta yhteisön tuesta. TAVOITE 5a kalastus Vuoden 1996 maksuerä kohdennettiin vuoden 1997 päättyessä. Vuoden 1994 maksuerää ei kuitenkaan vielä tällöin ollut saatu kokonaan kohdennettua. Maksujen toteutumistaso oli vuoden 1997 päättyessä noin 35 prosenttia, kun yhteisön keskiarvo oli 41 prosenttia. Pyyntiponnistukset saatiin vähennettyä MOO:n tavoitteiden mukaisiksi käyttämällä määrärahat laivastoon kohdistuneisiin jäljellä käyttämätön varaus, jota voidaan hyödyntää. toimenpiteisiin. Vielä on kuitenkin Salamalaitteista ja vesiviljelystä aiheutui vain vähän menoja. TAVOITE 5b Ohjelmien etenemisvauhti vaihtelee alueittain. Suurimpia hallinnointivaikeuksia oli seuduilla, joita ei aiemmin ollut luokiteltu kohdealueiksi ja joilla ei ollut kokemusta yhteisön varojen hallinnoinnista. Vuoden 1997 alussa käynnistetty kansallisen teknisen avun ohjelma auttanee korjaamaan tämän alueiden välisen epäsuhdan. Se yhtenäistää ohjelmien hallinnointia ja helpottaa vastuuhenkilöiden tehtäviä. Tämä tapahtuu koulutuksen, tietojenvaihdon ja kokemusten vertailun avulla sekä käyttämällä alueiden välillä tehokasta ja yhteensopivaa tietotekniikkaa, jolla yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoitusta ja teknistä puolta voidaan seurata kansallisella tasolla. EMOTR. n rahoittamissa hankkeissa oli usein vaikeuksia toteuttaa taloudellisia toimia varsinkin elintarvikealalla, koska maaseudulla on vain vähän hankkeiden vetäjiä. Joillakin alueilla, kuten Bourgognessa, Limousinissa joilla pyrittiin hyödyntämään paikallisia metsävaroja sekä perinteisessä puunjalostuksessa että muulla tavoin, kuten esimerkiksi energiantuotannossa. toteutettiin hankkeita, ja Franche-Comléssa, Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 77 2. Yhteisöaloitteet Komissio teki vuonna 1997 joitakin päätöksiä varauksen käytöstä. Komissio hyväksyi URBAN- aloitteeseen viisi ohjelmaa, jotka toteutetaan vaikeuksissa olevissa kaupunginosissa (Châlons-sur- Saône, Bastia, Clichy-Montfermeil, Mantes-la-Jolie ja Saint-Etienne). Ohjelmiin osoitettiin yhteensä 24,7 miljoonan ecun määrärahat. Yhteisön tukitoimenpiteitä toteutetaan yhteensä 13 vaikeuksissa olevassa kaupunginosassa Ranskassa. Varauksesta saatuja määrärahoja myönnettiin myös KONVER- ja RETEX-yhteisöaloiteohjelmien muutoksiin. RECHAR H- ja RESIDER II -yhteisöaloiteohjelmia koskeva varaus jaetaan vuonna 1998. REGIS-ohjelma lähti vaivalloisesti käyntiin ja hidas etenemisvauhti jatkui vuonna 1997. Neljän merentakaisen alueen ohjelmia muutetaan vuonna 1998. Inhimillisiä voimavaroja koskevaan EMPLOYMENT-yhteisöaloitteeseen valittiin 650 uutta hanketta. Yli 50 prosenttia hankkeista sisältää muitakin toimia kuin koulutusta. Hankkeissa pyritään monialaiseen lähestymistapaan, ja noin 80 prosenttia hankkeista keskittyy integraatiokeinoihin. ADAPT-aloitteessa valittiin 430 uutta hanketta toisen ehdotuspyynnön yhteydessä. Pk-yrityksiltä tuli paljon ehdotuksia (keskimäärin yli I(X) ehdotusta hanketta kohden), mikä oliksi yhtenä tavoitteena. Hankkeille oli tyypillistä teknologian kehityksen painottaminen etenkin tietoyhteiskuntaan liittyvissä hankkeissa. Tällä alalla toteutettiin useita hankkeita varsinkin Limousinissa, Ile-de-Francessa ja Korsikassa. Korsikan maaseudun kehittämisohjelman etenemistä hankaloittivat LEADER-toimintaryhmän edustajien ja paikallishallinnon edustajien yhteistyössä ilmenneet ristiriidat. Hankkeita saatiin kuitenkin valmiiksi ja kokemuksia vertailtiin (kastanjapuita käsitellyt seminaari ja yhteydet työryhmään). Tavoitteen 5b kohdealueilla valittiin ensimmäiset paikalliset suomalaiseen toimintaryhmät. Jotkin alueet halusivat toisen ehdotuspyynnön. Tähän mennessä järjestää ohjelmakausi on edennyt melko hitaasti, eikä toteutumistaso ole tyydyttävä. Hidas etenemisvauhti johtuu osittain kansallisten ja alueellisten viranomaisten noudattamasta hankalasta hallinnointitavasta. joka hidastaa varsinkin yhteisön määrärahojen käyttöön asettamista. Ohjelmien ESR:sta rahoitettavan vaiheen toteuttaminen on myöhästynyt huomattavasti, koska kyseiset toimijat käyttävät tällaisissa toimissa mielellään tavoitteen 5b yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja suunnittelun parantamiseksi laaditaan parhaillaan aloitteita, jotta jo kaksi vuotta hankkeitaan valmistelleet paikalliset toimijat eivät kyllästyisi kesken ohjelman. Kalastusalalla maksettiin ainoan erän ensimmäinen ennakko, mutta komissiolle ei vielä ole toimitettu mitään todistusta menoista. Parhaillaan laaditaan uutta suunnitelmaa, jossa painotetaan enemmän EAKR. n hankkeita. 78 2. 2. 1. IRLANTI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-vritvksiä koskevat toimet Irlannissa Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen tavoitteen 1 mukaisesti noin 975 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. tavoitteen Käytännössä kaikki Irlannin yritykset ovat pk-yrityksiä. Monet niistä osallistuvat I mukaisiin hankkeisiin yhteisön tukikehyksen toimenpideohjelmissa. Yrityksiä on mukana myös joissakin yhteisöaloitteissa. Esimerkiksi teollisuusohjelmassa perustettiin riskipääomarahastoja tai aloitusrahastoja, joita pk- yrityksillä ei ollut mahdollisuutta käyttää yksityisillä markkinoilla. Rahastojen tekemät investoinnit auttavat rakennetta. Teollisuusohjelmassa aloitettiin myös uusi hanke, jolla pyritään edistämään yritysten omaa tutkimusta, teknologiaa ja innovaatiota. Hankkeen avulla pk-yritykset voivat saada korkotukea lainoihinsa. vakauttamaan kehittymään pk-yrityksiä nopeammin taseensa ja Myös SME- ja PEACE-yhteisöaloitteissa myönnetään korkotukia pk-yritysten lainoihin. Tukimuoto on hyvin suosittu, joten PEACE-ohjelman korkotukijärjestelmää jatkettiin vuonna 1997. SME-aloitteessa on toimenpide, jolla pyritään nimenomaan auttamaan pk-yrityksiä saamaan julkisia hankintasopimuksia. Toimen kokonaiskustannukset ovat 2,9 miljoonaa ecua, josta 2,1 miljoonaa ecua rahoitetaan EAKR:sta. Toimiin sisältyy julkisen sektorin asiakastietokannan luominen, useiden asiantuntijoiden palkkaaminen yleisiä tarjouskilpailuja varten sekä osallistuvien yritysten tukeminen. Toimenpiteen ansiosta tukea oli vuoden 1997 päättyessä myönnetty 227 pk-yritykselle, jotka osallistuivat 62 yleiseen liikevaihto oli noin 3,8 miljoonaa ecua. tarjouskilpailuun. Toimenpiteen aikaansaama TAVOITE 1 Koko Irlanti on oikeutettu tavoitteen 1 mukaiseen tukeen. Vuonna 1997 tehtiin yhteisön tukikehyksen ja yksittäisten ohjelmien väliarviointi. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea päätti arvioinnin perusteella yhteensä 163 miljoonan ecun siirroista ohjelmien välillä. Varoja siirrettiin varsinkin tuotantosektoria koskevasta toimenpideohjelmasta infrastruktuureja (maanteitä) koskeviin toimenpideohjelmiin. Seurantakomitea ehdotti muutoksia myös ohjelmien sisältöön. Niitä olivat valtion elinten lähes täydellisen monopoliaseman purkaminen muiden organisaatioiden hyväksi, markkinointisuuntautuneen lähestymistavan omaksuminen ja tutkimuksen laatiminen tieinfrastruktuurien kustannuksista. inhimillisiä voimavaroja ja loiminlalinjojen mukaisia. TTK-toimiin myönnettiin Seurantakomitean mielestä Irlannin tukitoimenpiteet on kohdennettava paremmin ja niiden on oltava enemmän komission ja ympäristönäkökohtiin kiinnitettiin enemmän huomiota osoittamalla 28,5 miljoonaa ecua kahteen toimenpiteeseen, jotka koskivat maataloudesta aiheutuvan saastumisen valvontaa ja maidontuotannon hygienian valvontaa. Varat siirrettiin saman ohjelman muilta toimenpiteiltä tai muista ohjelmista. Lisäksi edistettiin miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia myöntämällä ensimmäisiä kertaa rahoitusta lastenhoitojärjestelyihin. lisävaroja, Joidenkin hankkeiden yhleisörahoitus peruutetaan vuonna 1998, jos ne eivät edisty riittävän hyvin valmistuakseen ajoissa. Näitä hankkeita ovat kansallinen konferenssikeskus, turvekäyttöinen voimalaitos, Waste to Energy -hanke ("jätteestä energiaksi") Blanchardstownissa sekä kansallismuseo National Gallery. Hankkeet saivat yhteisön rahoitusta yhteensä 211 miljoonaa ecua eli yli 9 prosenttia ohjelmakauden kahdeksi viimeiseksi vuodeksi (1998 ja 1999) tarkoitetuista määrärahoista. Inhimillisiä voimavaroja koskevia toimia jatkettiin vuonna 1997. Koulutusjärjestelmien kapasiteettia lisättiin työmarkkinoiden muutosten huomioon ottamiseksi. Pitkäaikaistyöttömien määrä laski vuoden Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 79 toiminta-alat, tukeminen ESR:sta myönnettävin aikana jatkuvasti. Vuonna 1997 tehdyssä väliarvoinnissa todettiin yhteisön tukikehyksen onnistuneen siihen mennessä erittäin hyvin. Arvioinnissa todettiin myös, että rakennerahastojen nykyisen tasapainon säilyttäminen yhteisön tukikehyksessä on paras keino päästä tavoitteisiin. Koulunkäynnin keskeyttäneiden nuorten lisävaroin asetettiin arvioinnissa ensisijaiseksi tehtäväksi. Kohderyhmää varten myönnettiinkin ESR:sta 20 miljoonan ecun lisävarat. Väliarvioinnissa määriteltiin joita olisi vahvistettava yleisesti. ESR:n olisi kohdennettava ohjelmat paremmin pitkäaikaistyöttömiin, ja aiheesta on keskusteltava inhimillisten voimavarojen koordinointikomiteassa vuoden 1998 aikana. Lisäksi sen olisi parannettava heikossa asemassa olevia henkilöitä koskevien toimien toteutusta ja noudatettava koulutuksen tarjonnassa markkinointisuuntautunutta seurantakomitean kokouksissa vuonna 1998. ESR:n rahoitusosuutta paikallista kehittämistä ja kaupunkien kehittämistä koskevaan (koulutustoimet) saatetaan vähentää, koska ohjelman kolmen ensimmäisen toteuttami s vuoden menot ovat toteutuneet heikosti. Tämä johtuu enimmäkseen siitä, että yhteistyön aloittaminen paikallistasolla viivästyi. Asiasta tehdään päätös yhteisön tukikehyksen seurantakomitean ensimmäisessä kokouksessa vuonna 1998. lähestymistapaa. Näistä aiheista keskustellaan toimintaohjelmaan Maatalousalalla väliarviointi vaikutti EMOTR:n toimenpiteisiin kahdessa ohjelmassa. Lisäksi tehtiin ehdotuksia tasaushyvitysten muuttamisesta. Elintarviketeollisuutta koskevien ohjelmien käyttämättä jääneet summat (28 miljoonaa ecua) siirrettiin muihin toimenpiteisiin (katso edellä). Arvioinnissa suositeltiin myös maaseudun paluumuuttoa koskevan pilottihankkeen toteuttamista. Kalastusalalla ohjelma etenee tyydyttävästi. Vuoden 1996 erä maksettiin kokonaan ja sen lisäksi 80 prosenttia vuoden 1997 erästä. Pyyntiponnistuksen vähentämistä ja vesiviljelyä koskevat toimenpiteet ovat vielä hieman myöhässä. 2. Yhteisöaloitteet Yhteisöaloitteista tehtiin väliarviointi kuten tavoitteen 1 mukaista yhteisön tukikehyksestäkin. Vaikka väliarviointi ei aiheuttanutkaan huomattavia muutoksia rahoitukseen, ohjelmat voitiin sen perusteella kohdentaa paremmin. Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen INTERREG II -ohjelman A-vaihe on mielenkiintoinen esimerkki. Seurantakomitea hyväksyi sitä koskevan toimintasuunnitelman, jolla pyritään parantamaan ohjelman hallinnointia, vahvistamaan rajat ylittäviä toimia ja tehostamaan ohjelman mainontaa. Kalastusalan toimista ei vielä ole saatu yhtään menoja koskevaa todistusta. RETEX-aloitteen toimiin kohdennettiin varoja viimeisen kerran vuonna 1997. RETEXin seurantakomitea päätti kuitenkin jatkaa ohjelmaa vuodella, koska ESR:sta myönnettyjen varojen kohdentamisessa ilmeni vaikeuksia. lisäämään naisten osuutta Inhimillisiin voimavaroihin liittyvään EMPLOYMENT-yhteisöaloitteeseen valittiin 126 hanketta toisessa ehdotuspyynnössä. NOW-hankkeilla pyritään joillakin elinkeinoaloilla, integroimaan syrjäytyneitä naisia yhteiskuntaan ja auttamaan naisia perhe- ja työelämän yhteensovittamisessa. YOUTHSTART-hankkeissa eri hallintoyksiköt ja voittoa tavoittelemattomat organisaatiot yhdistävät voimansa edistääkseen sellaisten alle 20-vuotiaiden nuorten integraatiota, jotka ovat vailla ammattitaitoa ja joita uhkaa syrjäytyminen yhteiskunnasta. liittyvät ammattitaidon parantamiseen ADAPT-yhteisöaloitteeseen valittiin 35 hanketta, jotka käsiteollisuusyrityksissä laatujärjestelmien ja kehittämiseen. Muilla hankkeilla pyritään parantamaan koulutusjärjestelmiä, luomaan työpaikkoja teknologian pienissä ja hyvin pienissä yrityksissä sekä kehittämään käytännön järjestelmiä ryhmässä siirtämiseksi keskitytään tietoyhteiskuntaan. tutkimuslaitoksista pk-yrityksiin. Tässä toisessa ADAPT-hankkeiden sekä pk-yritysten tietojärjestelmien, tuotteiden LEADER II -aloitteeseen tehtiin väliarvioinnin perusteella joitakin vähäisiä muutoksia. Paikalliset toimintaryhmät saivat lisävaroja, kun varaus jaettiin (15,5 miljoonaa ecua Irlannille). PEACE-yhteisöaloitteen toimia jatkettiin, mutta ne etenivät odotettua hitaammin. Ohjelmalle myönnettiin 100 miljoonan ecun lisämäärärahat vuodeksi 1998. Väliarvioinnissa ei suositeltu huomattavia muutoksia ohjelmaan, mutta asiasta vastaavia elimiä ja hankkeiden vetäjiä pyydettiin perustelemaan vuosia 1998 ja 1999 koskevat lisärahoitushakemuksensa. 80 2JJL. J1ÄMA ii——J^£i^MM!MJMkM!MFäSEM!iS£i, i$yMMJ$li$M Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 4,7 miljardilla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä noin 88 prosenttia koski tavoitteen 1 kohdealueita, noin 7,5 prosenttia tavoitetta 2 ja 4,5 prosenttia tavoitetta 5b. Tavoite I: tavoitteen I - "kaiseri yhteisön tukikehyksen kokonaistuesta noin 21 prosenttia osoitettiin Mezzogiornon alueen valtiontukijärjestelmään lain 488/92 mukaisesti. Tukijärjestelmästä myönnetään rahoitusta ensisijaisiin kohteisiin neljällä alalla. Ne ovut teollisuus, ympäristö, TTK ja liikenne. Teollisuutta ja TTK-loimintaa koskevat ^kifoinienpilect onnistuivat erittäin hyvin varsinkin maan eteläosien pk-yrityksissä. Pk-yritysten hyväksi toteutettiin muitakin tukitoimenpiteitä. EAKR:sta myönnettiin yhteisrahoitusta hankkeeseen, jossa GirnjDa. i|an alueella Caseriassa sijaitsevaan kultasepänalan monitoimikeskukseen j(Tari) rakennetaan yhteiset infrastruktuurit. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 28 miljoonaa ecua, josta yhteisön rahoitus* s. «»s' 1 ;4 n ij' onaii et •: LanKe aloitettiin vuonna 1990 napolilaisten kulta- ja jalokivialan pkyrityscr. <(oiit-\. s{» i^iheiij N :r»"n,. ratisevassa keskuksessa toimii koko kultasepänalan valmistuske*»", joku tr IP, »>4,. sm ia r v /- ~ " ' ian ahtaassa kaupungin keskustassa. Tari-hanke on ainutlaatuinen IlJ* »«sd Ke'M!V,< -S I on - <or <>o' i eko. pysyvjt ja tilapäiset näyttelytilat 3« c»elia on kaupan ja tukkujakelun sopimuskumppaneille ja ui! »pi e h s '! f. _ perusrakenteet sekä a m m M h cn ^)mui <* s ? < »rkou-Mtuia pajoja, joissa käytetään jviimeisintä tekniikkaa, 7«ri or S edustavan Italian kultasej inalin i-^sKu^ Ialueella on tehty vuosiin v *• 1 v i497 työntekijästä vyonnr ' u ' V , pestomteja, joita Mezzogiornon , - » un :< o. ilekijöiden määrä kasvoi j *Mr i • v ',v < ' I no<r ' < K r Emoopassa ja maailman kärkeä *' U s -\i M n ! ik«r; ",yt, "! <>k*, f 'loiu , a / * ' Maatalousalalla Sjsjljassa valittiin ja rahoitet, i-»: SJN-yritystä. Yritykset edustivat eri aloja, kuten vihannes-, hunaja-, maito-, luomuoi/Mcl') > ' i > ik»^ Kymmenessä yrityksessä työt on jo saatu valmiiksi. Investoinneilla vakiinnutc-u* r <,t"'Vf> työpaikkaa. 00 työpaikkaa ja luodaan 90 uutta < »<> i'i * , Tavoite 2: EAKR:sta myönnettiin yhteisrahoitusta teknologiakeskuksen rakentamiseen Maggiore- järven rannalla sijaitsevaan Piemonteen. EAK*<:n osuus 35,9 miljoonan ecun kokonaiskustannuksista oli 11,6 miljoonaa ecua. Tecnoparco-keskus on ensimmäinen laatuaan Pohjois-ltaliassa. Yhteisten palvelujen lisäksi keskus tarjoaa siellä toimiville noin 15 yritykselle tutkimus- ja koelaboratoriot (mittaustekniset kokeet, uudet materiaalit, uudet teolliset prosessit jne. ). Pk-yrityksillä, jotka haluavat asettua keskukseen, on oltava innovatiivinen hanke, jolla on hyvät kehitysmahdollisuudet. Tällöin yritykset voivat tehdä keskuksen kanssa vähintään viiden vuoden yhteistyösopimuksen. Sen perusteella ne voivat hyödyntää sekä keskuksen yritysten välillä että ulkopuolisten yritysten kanssa toteutettavaa teknologian siirtoa, koska sopimus helpottaa yritysten osallistumista yhteisön ohjelmiin. Nykyisir painotetaan kahta alaa: kodin automaation ja yleisen automaation osa-alueita sekä puutarhanhoidossa luonnonsuojelussa sovellettavaa biotekniikkaa. Esimerkiksi Thermoselect Engineering -yhtiö on kehittänyt usia menetelmiä kiinteiden yhdyskuntajätteiden polttoa varten. Se aloittamaan jätteiden k asutuksesta muodostuvan synteesikaasun puhdistusjärjestelmän on vain; markkinoinnin. Kaasua hyödynnetään energian- ja lämmöntuotannossa. Koska Tecnoparco on menestynyt hyvin, sinne suunnitell,. m jo toista rakennusryhmää. Tämä kaksinkertaistaa pk-yritysten käyttöön tähän mennessä noin tilan. Tecno. uircon ansiosta alueella on syntynyt 1 800 työpaikkaa, joista on l°0 itsi* ke kuksessa. tarkoitetun ja Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 81 TAVOITE 1 Vuonna 1997 saatiir vai,miksi noin 30 tukitoimenpidettä, jotka rahoitettiin kauden 1989-1993 n. ä härahoista. Lisäksi hyväksyttiin kuusi uutta toimenpideohjelmaa ja kaksi globaalitukea. Vuonna 1997 tehostettiin ynteisön tukikehyksen seurantaa ja valmisteltiin sitä koskevaa väliarviointia, ;OPM tulokset saatiin vuoden 1998 alussa. toimenpidekohtaisten maksusitoumus- ja Seuranta koski sekä menettelyjeft etenemistä että maksuennusteiden laatimista. Seuranta ulotettiin kaikkiin hyväksyttyihin tukitoimenpiteisiin. Se oli työläs tehtävä sekatyöryhmille (komissio/kansalliset hallintoelimet), jotka joutuivat kokoontumaan useaan otteeseen vuoden aikana. Seurantajärjestelmä osoittautui erityisen hankalaksi toteuttaa. Vuoden 1997 päättyessä oli jäljellä noin 734 miljoonaa ecua yhteisön varoja (680 miljoonaa ecua EAKR:sta ja 54 EMOTRsta), joista on tehtävä päätös. Yhteisön tukikehyksen rahoituksen toteutumisvauhti nopeutui vaikeuksista huolimatta varsinkin viimeisellä vuosineljänneksellä. Vuoden 1997 päättyessä menojen yleinen toteutumistaso kentällä oli 38 prosenttia Italian hallituksen ja komission vahvistaman tavoitteen mukaisesti. Tämä tasasi sekä rahastojen että eri tukitoimenpiteiden alisia eroja. Ohjelmien rahoitusta soviteltiin väliarvioinnin tulosten perusteella vuoden 1998 alussa. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitean päätöksellä noin 698 miljoonan ecun tuet kohdennettiin uudelleen. Ne jotka eivät olleet käyttäneet niille myönnetty;5 kuuluivat sellaisille alueille ja ohjelmille, kokonaistukea riittävän tehokkaasti. Tuet siirreltiin alueille tai ohjelmille, joiden rahoitus oli toteutunut paremmin. Inhimillisten voimavarojen alalla tyydyttävästi. Toimet koskivat nuorten koulutusta ja korkeakoulututkinnon jälkeistä jatkokoulutusta. Myös strategisilta aloilta (teollisuus, ympäristöjä matkailu) saatiin hyviä tuloksia. toteutuminen eteni Komissio hyväksyi maatalousalalla uuden n uualueohjelman, perustamista vihannestuottajajärjestöjen 8,2 miljoonaa ecua, joista 4,1 miljoonaa ecua rahoitettiin EMOTR:sta. ja jolla toimintaa. Ohjelman kokonaiskustannukset olivat tuetaan hedelmä- ja hielä-Italian maataloustuotannon markkinointipalveluja edistävän ohjelman tavoitteena on parantaa tarjonnan ja markkinoiden kysynnän suhdetta. Ministeriö valiui saamistaan 30 chdo&kjesia 14 organisaatiota. Varsinaiset työt aloitetaan vuonm* \998. Aineellisia tasolla '••". U. //'. Micttua insc-stouuihunkkeita. ' : u. «. ;. ,. ji ,,. ,. v,-«iiiii. >, \ • '". ». «• f niriviotu-im K : ,Ju. siuki>/fi p unipa-' pu am: ,,. n. dada Abiu'ii^u rahoitettiin 22 hanketta, joiden KOKO"•-iiskustautiuksut olivnf noin 7H miljoonaa ecua. Cumputuussa rahoitettiin 15 hanketta, joiden kokonaiskustannukset olivat noin 23 miljoonaa ecua. Sardiniassa myönnettiin rahoitusta 34 pienelle juustomeijerille lampaan ja vuohenkasvatusulan valmistusketjun vahvistamiseksi. Rahoitukselta meijerit muutetaan direktiivin 92/44/ETY terveysvaatimusten mukaisiksi. Maaseutumatkailua ja maatilojen investointeja koskevat tukitoimenpiteet ovat edistyneet hyvin Campa iassa. Kaikki alueet kohdensivat EMOTR:sta vuodeksi 1997 myönnetyn tuen, ja viidelle alueelle (Sisilia, Puglia, Mölise, Basilicata ja Calabria) voitiin maksaa ensimmäinen ennakko. Vuosi 1997 oli vaikea Italian kalastusalalle. Saaliit pienenivät ja kustannuk : ja tuonti kasvoivat. Tämä heikensi myös ohjelman toteutumistasoa. Ohjelmaan tehtyjen muutost*r. jälkeen vuoden 1996 erä voitiin maksaa kokonaisuudessaan. Vuoden 1997 erä kohdennettiin ja ensimmäinen ennakko maksettiin. Jollei ohjelman toteutuminen nopeudu selvästi, osa rahoitukse :a saatetaan peruuttaa Alalla otettiin lisäksi käyttöön hyvitykset kalastajille, jotka luopuvat vapaaehtoisesti ajoverkkojen käytöstä. 82 TAVOITE 2 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Vuonna 1997 hyväksyttiin 11 uutta ohjelmaa kaudeksi 1997-1999. Ohjelmille myönnettiin yhteisön tukea yhteensä 798 miljoonaa ecua, ja tämän lisäksi vielä edelliseltä kaudelta siirretyt 170 miljoonaa ecua. Tukikelpoiset alueet pysyivät samoina lukuun ottamatta Emilia-Romagnan ja Lombardian alueiden pientä tavoitteita ei mainittavasti muutettu. Tavoitetta 2 koskevien komission suuntaviivojen mukaisesti joihinkin toimiin kiinnitettiin kuitenkin erityistä huomiota. Niitä olivat: laajennusta. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen strategioita tai • uusien tekniikoiden käyttömahdollisuuksien tukeminen pk-yrityksissä • » paikallinen kehittäminen alueellisilla sopimuksilla ja muilla yhteishankkeilla, jotka perustuvat laajaan paikalliseen yhteistyöhön teollisuuden ja matkailun aloilla ympäristötoimet, infrastruktuureihin ja puhtaita teknologioita koskeviin investointeihin joissa kiinnitetään erityistä huomiota seurantajärjestelmiin, ympäristön • inhimilliset voimavarat ja ennen kaikkea miesten ja naisten tasa-arvo. Uusien ohjelmien toteuttaminen aloitettiin kaikkialla lähes välittömästi sen jälkeen, kun ohjelmat oli hyväksytty. Seitsemän ohjelmaa hyväksyttiin kuitenkin vasta heinäkuussa ja kaksi (Friouli-Venetsia- Giulia ja Lazio) joulukuussa, mikä viivästytti käynnistymisvaihetta. Inhimillisiä voimavaroja koskevia tärkeimpiä suuntaviivoja ei muutettu. Inhimillisten voimavarojen ja ammattitaidon kehittämiseen kiinnitettiin entistä enemmän huomiota. Strategisia tavoitteita puolestaan täsmennettiin. Yhtenäistettyihin työpaikkoja, kiinnitettiin komission suuntaviivojen mukaisesti erityistä huomiota. Useimpiin yhtenäisiin ohjelma- asiakirjoihin sisällytettiin työllisyystukia. lähestymistapoihin, joilla voidaan luoda lisää TAVOITTEET 3 JA 4 Tavoitteessa 3 toimia, kohderyhmiä ja menettelyjä monipuolistettiin jonkin verran. Yleissivistävästä koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta vastaavien yksiköiden toiminnan koordinoinnissa on kuitenkin vielä parantamisen varaa. Pk-yritysten ja voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden osallistuminen toimiin lisääntyi. Paikallista kehittämistä koskeva toimintalinja otettiin käyttöön vuonna 1997 kansallisten politiikkojen ja Euroopan unionin politiikkojen yhtenäisyyden parantamiseksi. Väliarviointi tehtiin vuonna 1997. Varoja siirrettiin nuoria, miesten ja naisten tasa- arvoa ja yhteiskunnasta syrjäytyneitä kohderyhmiä koskeviin tukitoimenpiteisiin kansallisten toimintalinjojen mukaisesti (uudesta työllisyyslaista äänestettiin kesäkuussa 1997). Tavoitteen 4 tukien toteutuminen nopeutui selvästi vuonna 1997, vaikka se olikin aluksi hidasta (31. joulukuuta 1997 mennessä oli maksettu jo 33 % tuista, kun vuoden 1996 lopussa niistä oli makseltu vain 12 %). Tämä ei kuitenkaan riitä korjaamaan kertynyttä viivästystä. Yksityisten rahoituslähteiden käytössä oli yleensä noudatettu yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa määrättyä osuutta. Toteutumistaso vaihtelee paljon sen mukaan, mikä on pääasiallinen tavoite. Määrärahojen käyttö myöhästyi huomattavasti varsinkin ennakointia ja teknistä apua koskevissa tavoitteissa. Tilannetta korjataan parhaillaan. TAVOITE 5a maatalous Tuotantorakenteiden alalla tärkeimpiä olivat epäsuotuisten alueiden tuet (42 %), maatilojen investointituet (31 %) ja nuorten viljelijöiden tilanperustamistuet. Maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla kaikki alueelliset ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996. Vuonna 1997 hyväksyttiin yksi monialueohjelma. Toteutumistaso vaihteli huomattavasti ohjelmittain. Tavoitteen 5a (maatalous) maksujen yleinen toteutumistaso on kuitenkin edelleen heikko (31 %). Tilanne kuitenkin parani selvästi verrattuna vuoteen 1996, jolloin vain 12 prosenttia maksuista suoritettiin. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 83 TAVOITE 5a kalastus Vuoden 1997 päättyessä ainoastaan 19 prosenttia maksuista oli suoritettu. Tämä johtui samoista syistä kuin tavoitteessa 1. Ohjelmiin tehtiin muutoksia, minkä jälkeen vuoden 1996 erä maksettiin kokonaan ja vuoden 1997 ensimmäinen ennakko kohdennettiin. TAVOITE 5b Väliarviointi vahvisti, että noudatetut strategiat ovat yleensä olleet asianmukaisia. Päätelmissä tuli kuitenkin esiin joitakin Italian tavoitteen 5b kohdealueiden erityispiirteitä, jotka selittävät ohjelmien hitaan edistymisen: • • • tavoitteen 5b ohjelmat toteutetaan erillään tavanomaisesta aluesuunnittelusta tukijärjestelmät muodostuvat enimmäkseen useista pienhankkeista hankkeiden tarjouskilpailumenettelyt pitkiä ja hankalia. toteuttamisessa noudatettavat kansalliset säännöt ovat monimutkaisia ja Työllisyyttä tukeviin toimenpiteisiin kiinnitettiin enemmän huomiota. Toscanan alueen ohjelmaan otettiin uusia työllisyystukitoimia (työllistämistuki, yritysten perustamistuki jne. ). Inhimillisiä voimavaroja koskevien toimenpiteiden määrärahoista noin 3 prosenttia on varattu työllisyystukiin ja loput korkeakoulututkinnon jälkeiseen jatkokoulutukseen ja täydennyskoulutukseen. Marchen ja Ombrian maaseutualueiden 5b-ohjelmia muutettiin, jotta ne selviytyisivät vuoden 1997 lopussa sattuneesta maanjäristyksestä. 2. Yhteisöaloitteet Komissio hyväksyi vuonna 1997 neljä uutta yhteisöaloiteohjelmaa: • • • • INTERREG II Italia-Kreikka: Epeiroksen, Joonianmeren saarten, Länsi-Kreikan ja Pugltan alueen kahden maakunnan välinen rajatylittävä yhteistyö. Ohjelman kokonaiskustannukset ovat 304,8 miljoonaa ecua, rakennerahastoista. Tukitoimenpiteet koskivat ensisijaisesti liikenteen (satamat) ja tietoliikenteen infrastruktuurien parantamista, elinkeinotoiminnan edistämistä, ympäristöä (meriveden hallintaverkko ja vesien pilaantumisen torjuntatoimenpiteet) ja matkailua (kulttuuriperinnön ja historiallisen perinnön vaaliminen ja matkailuyritysten yhteistyö). josta 169,2 miljoonaa ecua myönnettiin INTERREG II Italia-Itävalta. Jotkut Italian Venetsian, Friouli-Venetsia-Giulian ja Bolzanon alueet sekä Itävallan Länderien Kärntenin, Salzburgin ja Tirolin alueet voivat saada tukea ohjelmasta. Ohjelman kokonaiskustannukset ovat 27,4 miljoonaa ecua, joista 11,8 miljoonaa ecua myönnettiin rakennerahastoista. Ohjelmassa on toimia, joilla pyritään lisäämään historiallisen ja kulttuuriperinnön arvostusta, suojelemaan ympäristöä ja hyödyntämään matkailuresursseja sekä tukemaan pk-yrityksiä ja koulutustoimia. INTERREG II Italia-Slovenia. Ohjelma koskee Udinen, Gorican, Triesten ja Venetsian maakuntia ja sen kokonaiskustannukset ovat 31,3 miljoonaa ecua. Niistä 15,6 miljoonaa ecua maksetaan rakennerahastoista. Toimet koskevat ympäristönsuojelua, institutionaalista ja kulttuurialan yhteistyötä, tiedonkulun parantamista ja pk-yritysten yhteistyötä. Ohjelma täydentää PHARE- CBC-ohjelmaa, johon Slovenia osallistuu. INTERREG II -aloitteen C-vaihe (kuivuuden torjuminen). Ohjelma koskee kaikkia tavoitteen 1 mukaisia alueita. Kokonaiskustannukset ovat 30,4 miljoonaa ecua, joista 15,2 miljoonaa ecua rahoitetaan EAKR:sta. Tukitoimenpiteet koskevat vesitasapainon hallintaverkkojen parantamista tavoitteen 1 kohdealueilla ja joidenkin Sardinian ja Sisilian alueiden vedenpuutteen korjaamista. 84 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Näiden uusien ohjelmien lisäksi komissio päätti vuonna 1997 laajentaa vuonna 1996 hyväksyttyä URBAN-aloitetta kolmeen uuteen kaupunkiin eli Triesteen, Lecceen ja Catanzaroon. Laajennuksen jälkeen ohjelmaan osallistuu 16 kaupunkia. Ne ovat Rooma, Genova, Venetsia ja Trieste (muut kuin tavoite 1), Napoli, Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio di Calabria, Cosenza, Bari, Foggia, Lecce, Catanzaro ja Cagliari (tavoite 1). Uudistetun ohjelman kokonaiskustannukset ovat 337,5 miljoonaa ecua ja yhteisön rahoitusosuus niistä on 136 miljoonaa ecua. Tästä määrästä 118 miljoonaa ecua rahoitetaan EAKR:sta ja 18 miljoonaa ecua ESR:sta. Kullakin ohjelmaan osallistuvalla kaupungilla on oma osaohjelmansa. Komissio teki vuonna 1997 päätöksen myös varauksen ja indeksiin sitomisesta kertyneiden varojen jakamisesta. Varat osoitettiin seuraaville ohjelmille: RECHAR II (Sardinia ja Toscana), RETEX tavoite 1, RESIDER II, KONVER ja SME. Lisäksi INTERREG II -aloitteen A-vaiheessa toteutettavien Italia-Albania ja Italia-Ranska (Alpit) -ohjelmien sisältöön ja rahoitussuunnitelmiin tehtiin joitakin muutoksia, jotta ohjelman tavoitteet vastaisivat töiden etenemistä kentällä ja varojen ennakoitua käyttöä. Inhimillisiin voimavaroihin liittyvän toisen ehdotuspyynnön yhteydessä EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin 833 hanketta kaudeksi 1997-1999. Hankkeet liittyivät yleensä koulutukseen ja varsinkin mukautettujen koulutusjärjestelmien kehittämiseen, neuvontapalveluihin ja työllisyyteen. Yleisimmät elinkeinoalat olivat uudet työmarkkina-alueet, kulttuuri- ja matkailuala, ympäristöala ja uudet tietotekniikat. ADAPT-aloitteeseen valittiin 401 hanketta kaudeksi 1997-1999. Valinnassa painotettiin ennakointia, edistämistoimia ja uusien työmahdollisuuksien verkottamista. Yleisimmät alat olivat graafinen ala, kustannusala, sosiaalis-taloudellinen ala ja matkailu. Hankkeita hyväksyttiin myös elintarvikealalla, pankkialalla, kaupan alalla ja liikenteen alalla. ADAPT-BIS-aloitteen (Building the Information Society) teemoja esiintyy monilla eri aloilla. Tämän yhteisöaloitteen mukaisesti rahoitettavien hankkeiden määrä kaksin- tai jopa kolminkertaistui kaikilla alueilla viimeisimmän valinnan yhteydessä. LEADER II -aloitteessa paikalliset toimintaryhmät saatiin valittua lähes kaikilla alueilla. Useimmat alueista saivat jo ensimmäisen ennakon, jolla ne voivat aloittaa ohjelman mukaisen toiminnan. Sardinian ja Calabrian alueet, jotka selviytyivät ensimmäisestä vaiheesta nopeimmin, saivat rahoitussuunnitelmaansa vahvistusta, kun vuoden 1997 indeksiin sitomisesta kertyneet varat ja varaus jaettiin. Paikalliset toimijat pyrkivät luomaan paikallisia kumppanuussuhteita Italian 13:11a tavoitteen 5b kohdealueella. Yhteensä 65 paikallisen toimintaryhmän valinta osoittautui hankalaksi, sillä valinnassa oli pyrittävä varmistamaan, että alueellinen jako oli tyydyttävä. Lazion alueella menettely päättyi vasta vuoden 1997 lopussa. Kalastusalan PESCA-aloitteessa ei ole saatu tähän mennessä yhtään menoja koskevaa todistusta. Ainoastaan vuoden 1995 erän ensimmäinen ennakko maksettiin. Järjestelmää muutetaan parhaillaan yhden erän järjestelmäksi. Sen avulla voitaisiin heti maksaa suurempia summia kerrallaan. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 85 2. 2. 9. LUXEMBURG 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-vritvksiä koskevat toimet Luxemburgissa Rakennerahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 6,5 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 85 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 15 prosenttia tavoitetta 5b. Tavoite 2: esimerkiksi PAFEWE on entiselle valimokuonan kaatopaikalle rakennettu teollisuusalue. Alueelle pyritään saamaan yrityksiä, joiden toiminta ei liity suoraan metalliteollisuuteen, josta kyseinen tavoitteen 2 kohdealue oli ennen riippuvainen. Näitä ovat esimerkiksi raaka-aineita jalostavat tai kierrätys-, tehdasteollisuus- tai käsiteollisuustoimintaa harjoittavat yritykset. ZARE-hankkeella pyritään tarjoamaan infrastruktuureilla varustettuja alueita muille yrityksille kuin niille, joita talousasioista vastaava ministeriö tukee suoraan elinkeinoelämän monipuolistamista koskevan lain perusteella. Tavoitteena on edistää sellaisten pienten ja keskisuurten teollisuus-, käsiteollisuus- tai liikeyritysten kehitystä ja voimistumista, jotka haluavat sijoittautua seudulle tai laajentaa toimintaansa siellä. Väliarviointikertomuksen mukaan alue täyttyi hyvin nopeasti. PAFEVVE- ja ZARE-alueiden rakennustyöt loivat noin 370 uutta bruttotyöpaikkaa. TAVOITE 2 Toimet, joista päätettiin ennen kauden 1994-1996 ohjelman päättymistä, etenevät tyydyttävästi. Noin 1,77 miljoonan ecun määrärahat siirrettiin kaudelle 1997-1999. Väliarviointikertomuksessa todettiin, että uudet teollisuusalueet (ZARE ja PAFEWE) ovat kehittyneet erittäin hyvin. Uudella ohjelmakaudella 1997-1999 pyritään jatkamaan teollisuuden monipuolistamista. Vaikka toimissa noudatetaan vanhoja toimintaperiaatteita, niissä kiinnitetään erityistä huomiota ympäristön laadun parantamiseen. TAVOITTEET 3 JA 4 ESR:n tuen osuus oli alle 2 prosenttia työmarkkinapolitiikkaan kohdennetuista julkisista menoista vuonna 1997. Noin 50 prosenttia tavoitteen 3 rahoitusvaroista ohjataan syrjäytyneiden ja etenkin vammaisten integraatioon. ESR:n tuella voitiin perustaa työvoimapalveluna, joihin sisältyy työn hakeminen, tarpeiden määrittely, täydennyskoulutus, itse työnvälitys ja vasta työelämään tulleiden henkilöiden seuranta yrityksessä. ESR tukee myös useiden työntekijöiden koulutuspalveluja tarjoavien organisaatioiden ja erityisesti kauppakamareiden toimintaa. Näin se vaikuttaa koko ammatillisen koulutuksen kenttään. Luxemburgin työmarkkinatilanne on poikkeuksellinen. Sen vuoksi ESR. n tukitoimenpiteillä ei ensisijaisesti pyritä alentamaan makrotaloudellista työttömyystasoa (3,7 %). Työmarkkinat ovat hyvin avoimet ja työmarkkina-alue ylittää reilusti valtion rajat. Lähes 30 prosenttia palkansaajista on rajatyöntekijöitä, mikä johtaa yritysten koulutustarpeiden ja talouskriisin sattuessa työttömyyden siirtymiseen toiseen valtioon. Tämä ei estä ESR:a edistämästä uusien käytäntöjen kehittelyä työnhakijoiden aktivoimisessa, ammatillisessa koulutuksessa ja nuorten ohjaamisessa työelämään. 86 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus TAVOITE 5a maatalous Maatilojen rakenteisiin liittyvät tärkeimmät tuet olivat epäsuotuisten alueiden tuki (51 %), tilojen investointituet (24 %) ja nuorten viljelijöiden tilanperustamistuet (24 %). Maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin vuonna 1994. Luxemburg pyysi, että siihen sisällytettäisiin vain yksi ala: viini- ja alkoholituotteet. Vuonna 1996 kansalliset viranomaiset pyysivät kahden uuden alan sisällyttämistä. Ne olivat hedelmä- ja vihannesala sekä perunanviljely. Lisärahoitus järjestettiin siirtämällä määrärahoja maatalouden rakenteiden parantamista koskevasta toimenpiteestä. Vuonna 1997 hyväksyttiin neljä investointia, joiden osuus yhteisön tuesta oli 0,2 miljoonaa ecua. TAVOITE 5a kalastus Ohjelman ainoa tuensaaja ei kyennyt ratkaisemaan teknisiä vaikeuksia, joita sillä oli ollut 18 kuukauden ajan. Sen vuoksi investointeja tehtiin hyvin varovaisesti ja ne koskevat etenkin nykyisen kasvatusyksikön kunnossapitoa. TAVOITE 5b Koska ohjelman toteutuminen viivästyi selvästi, komitea päätti vuoden 1997 puolivälissä pidetyssä toisessa kokouksessaan aloittaa tarkan seurannan. Joillekin EMOTR:n tukitoimenpiteille ei vielä löydetty hankkeiden vetäjiä. Tukitoimenpiteet koskivat tulevan Ourin luonnonpuiston rakentamista, ympäristönsuojelua, maaseudun ympäristön säilyttämistä sekä matkailumaatilojen perustamista. Vuoden 1997 lopussa toteutetussa väliarvioinnissa suositeltiin, että luovuttaisiin joistakin sellaisista toimista, joita ei voitaisi telekeskus. Marte lange n liuskekivilouhimo). Lisäksi suositeltiin maaseudun perintöä koskevien toimenpiteiden vahvistamista. Seurantakomitea päätti muuttaa rahoitussuunnitelmaa ja komissio hyväksyi 10. marraskuuta 1997 vuosien 1997, 1998 ja 1999 erien käyttämättä jääneiden määrärahojen siirron. toteuttaa kyseisellä kaudella (AIsdorfin 2. Yhteisöaloitteet Rakenneuudistusta läpikäyvillä seuduilla hyväksyttiin vuonna 1997 yhteisöaloiteohjelmat RESIDER Il ja KONVER. Hylättyjen kortteleiden kunnostuslupien myöntämiseen liittyvät hallinnolliset ongelmat hidastivat URBAN-yhleisöaloitteen etenemistä. INTERREG 11 -ohjelmien kehitystä pidettiin tyydyttävänä. Inhimillisiä voimavaroja koskevat EMPLOYMENT-ja ADAPT-yhteisöaloitteet etenivät tyydyttävästi vuonna 1997. Ensimmäisestä rahoitettiin kolme ja toisesta kaksi hanketta. Toinen ADAPT-aloitteen hankkeista koskee koulutusta ja yrityksille tarjottavia neuvontapalveluja. Toisessa perustetaan tietokanta, jossa on tietoja työntekijöille tarjottavasta täydennyskoulutuksesta. Komissio hyväksyi ESR. sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisen pilottihankkeen, joka toteutetaan EMPLOYMENT- yhteisöaloitteen INTEGRA-vaiheessa. Vuonna 1995 hyväksytyssä LEADER II -ohjelmassa noudatetaan strategiaa, joka perustuu täysin innovaatioon ja teknologian siirrettävyyteen. Institutionaalisista ja hallinnollisista vaikeuksista huolimatta ohjelma on edistynyt toimijat ovat muodostaneet kaksi tyydyttävästi. Paikalliset toimintaryhmää (Clervaux-Vianden ja Redange-YViltz). Seurantakomitea hyväksyi muutoksia toimiin, joista toinen koski pk-yritysten innovatiivisia investointeja ja toinen etätyöskentelyn edistämistä maaseudulla. Tarkoituksena oli tuoda paremmin esiin toimien koeluontoisuus. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 87 2. 2. 10. ALANKOMAAT 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-vritvksiä koskevat toimet Alankomaissa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 418,6 miljoonalla eculla kaudella 1994-1999. Tästä määrästä 9 prosenttia koski tavoitetta 1, noin 80 prosenttia tavoitetta 2 ja 11 prosenttia tavoitetta 5b. loppututkinnon Tavoite 1: esimerkiksi KIM-hankkeella autetaan pk-yrityksiä palkkaamaan suorittaneita nuoria tai hyvin ammattitaitoisia työntekijöitä, jotta uusien teknologioiden käyttöönotto helpottuisi yrityksissä. Tukea annetaan vuodeksi, ja sen enimmäismäärä on 15 000 ecua yritystä kohden. Tavoitteena on palkata 30 uutta työntekijää. Tähän mennessä työhön on otettu yhdeksän henkilöä. Pk-yritysten hankkeiden on oltava selkeitä ja ennalta hyväksyttyjä. Tällä pyritään välttämään se, että yritykset vain käyttävät tilaisuutta hyväkseen saadakseen edullista työvoimaa. Flevolandin innovaatiokeskus (CEEI) koordinoi hanketta. Tavoite 2: Arnhem-Nijmegenissa EAKR ja ESR yhteisrahoittavat 0,5 miljoonaa ecua 1 miljoonan ecun hankkeesta. Hanke koskee kuljetus- ja jakeluyritysten logistiikan kehittämistä (Stimulering logistiek verladerssector). Kaksi yksityistä tahoa johtaa hanketta, jolla on kaksi tavoitetta: vakuutetaan yritykset koulutuksen tärkeydestä niiden kasvun kannalta ja autetaan työttömiä löytämään työpaikka alalla. DEPA Disposables -yhtiöltä tiedusteltiin tapoja, joilla voitaisiin lisätä yritysten työaikaa, vähentää varastoja ja kasvattaa voittoa. Lastauksessa ja lastin purkamisessa ajansäästöön riitti uuden kuormalavan käyttö. Samanaikaisesti järjestettiin koulutusta alan uudesta tekniikasta. Tähän mennessä erityiskoulutusta on saanut 280 työntekijää 20 yrityksessä. Hankkeella on luotu 94 uutta työpaikkaa. Twenten pk-yritysten tukisuunnitelma on hyvä esimerkki yritysten tarpeisiin perustuvasta hankkeesta. Se esitettiin jo edellisessä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa 1994-1996, ja sitä jatkettiin. Päämääränä on tukea innovaatiota hitaammissa pk-yrityksissä, joiden innovaatiotoimet eivät ole kärkitasoa. Hankkeen myötä on toteutettu kolmenlaisia toimia: rahoitus ulkopuolisten asiantuntijoiden tai konsulttien käyttöön (enintään 11 400 ecua yritystä kohden), luotot (enintään 114 (XX) ecua vuodessa) ja innovaatioinvestoimisen tuki (enintään 45 600 ecua vuodessa). Tavoite 5b: Friisinmaalla 60 prosenttia ohjelman investoinneista käytetään pk-yritysten toiminnan lisäämiseen. Hankkeet koskevat esimerkiksi Drachtenin ja Heereveenin laajaa teollisuusaluetta, vesiurheiluun liittyviä teollisuuden käytössä olevia alueita jne. TAVOITE 1 Flevoland voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea. Komissio hyväksyi ensimmäiset muutokset rahoitussuunnitelmaan 24. heinäkuuta. Seurantakomitean 17. yhtenäisen ohjelma-asiakirjan joulukuuta pidetyssä toisessa kokouksessa hyväksyttiin välitarkastuksen päätelmissä ehdotettu ohjelman muuttaminen ja rahoitussuunnitelman muutokset. Toiselle muutokselle on saatava komission hyväksyntä vuonna 1998. Muutokset koskevat seuraavia kohtia: työllisyyttä koskeva toimenpide (job employment scheme), jolle hyväksyttiin 6,9 miljoonan ecun lisämäärärahat, teollisuusalueita ja kaupallisia alueita koskeva toteutettua toimenpide, jonka suunniteltuna kautena, minkä vuoksi sen 100,5 miljoonan ecun kokonaismäärärahat pienenevät. Myös muita pienempiä muutoksia on tehty. Niistä voidaan mainita ympäristöalan innovaatiota pk- yrityksissä koskevan toimenpiteen yhdistäminen TTK:stä koskevaan toimenpiteeseen, jotta innovaatio otettaisiin paremmin huomioon pk-yrityksissä. tärkeintä hanketta (Almeren sataman teollisuusalue) ei saada 88 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus ESR:a koskeva pääasiallinen muutos liittyy 5 miljoonan ecun määrärahoihin, jotka on tarkoitettu työllisyyttä koskevaan toimien osanottajien vähimmäismäärän pienentämiseen, jotta pk-yritykset osallistuisivat toimiin entistä enemmän. toimenpiteeseen. Toinen muutos liittyy ESR:n EMOTR:n ohjausosaston suhteen ehdotettiin toimenpiteiden ryhmittämistä ja varojen jakamista uudelleen sekä muutosta yhteisrahoitusosuuteen. Näin haluttiin nopeuttaa joidenkin toimenpiteiden toteutusta. Kalastuksesta riippuvaisilla alueilla monipuolistamista tuettiin muista rahastoista. TAVOITE 2 Kaikissa kaudeksi 1997-1999 hyväksytyissä yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa säilytettiin edellisen ohjelmakauden 1994-1996 toimintalinjat. Sovittelun tuloksena joitakin toimintalinjoja vahvistettiin. Siten painotettiin paikallisia työllisyysaloitteita, TTK. n infrastruktuureja, teknologian siirtoa pk- yrityksiin ja liikennealan toimenpiteitä. Tvventessa ehdotettiin Flevolandin työllisyyttä koskevaa toimenpiteeseen (job employment scheme) perustuvaa hanketta, jonka rahoituksesta EAKR:n osuus olisi 45 prosenttia. Hanke koskisi alueen neljää tärkeintä kaupunkia (Enschede, Almelo, Hengelo ja Oldenzaal), ja sen mukaisesti tuettaisiin taloudellisesti jokaista työpaikkaa, jonka alueen ulkopuoliset yritykset luovat näissä kaupungeissa. Hankkeella on määrä luoda 980 uutta työpaikkaa. Kaikkia hankkeita ei saatu päätökseen kaudella 1994-1996, ja yhteensä 80,1 miljoonaa ecua siirrettiin uudelle kaudelle. Esimerkiksi Groningen-Drenthen alueella yksi hanke keskeytettiin kysynnän puutteen vuoksi (koulutuslaitos), toisen toteuttaminen on epävarmaa (tiedekeskus) ja neljään hankkeeseen ei ole vielä käytetty lainkaan määrärahoja. Kaiken kaikkiaan tavoitteen 2 määrärahat toteutuivat selvästi yhteisön keskitasoa heikommin Alankomaissa. TAVOITTEET 3 JA 4 Tavoitteen 3 mukainen ohjelma sujui vuonna 1997 suunnitelmien mukaan. Noin 85 prosenttia vuodeksi 1997 varatuista määrärahoista käytettiin tosiasiallisesti. Jäljelle jääneet määrärahat on siirrettävä tuleviksi vuosiksi. Siksi seuraavassa seurantakomitean kokouksessa on valmisteltava tavoitteen 3 mukaisten ESR. n hankkeiden ehdotus ja keskusteltava siitä. Vuoden aikana valvontamenetelmää uudistettiin. Uudessa menetelmässä koko valvonta on keskitetty ja keskustyövoimatoimiston valvontayksikkö seuraa sitä. Tavoitteen 4 mukaisessa ohjelmassa päästiin vauhtiin vuonna 1997. Komissio hyväksyi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muutoksen, jonka mukaan suurin osa vuoden 1994 määrärahoista ja vuoden 1995 jäljellä olevista varoista on siirrettävä vuosiksi 1997-1998. Kaikki vuonna 1997 käytettävissä olleet määrärahat kohdennettiin, siirretyt määrärahat mukaan lukien. Kaiken kaikkiaan tavoitteen 4 mukaiset määrärahat toteutuivat yhteisön keskitasoa paremmin Alankomaissa. Vuosina 1994, 1995 ja 1996 toteutumatta jäi paljon määrärahoja, kun taas vuonna 1997 käytettävissä olevat varat eivät riittäneet maksupyyntöihin. Alankomaissa useimmat hankkeista koskevat jonkin alan yritysryppäitä, ja tavoitteen 4 mukaisten hankkeiden rahoituspyynnöt olivat yhä huomattavampia. Siten onkin tärkeää tarkentaa hankkeiden valitsemista, jotta varmistuttaisiin rahoitettavien hankkeiden laadukkuudesta. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 89 TAVOITE 5a maatalous Vuoden aikana pienennettiin niiden toimenpiteiden menoarvioita, jotka koskevat maatalouden rakenteiden parantamista. Tämä määrärahojen toteutumatta jääminen selittyy sillä, että Alankomaiden maanviljelijät ovat odottavalla kannalla maataloustulojen kehityksen suhteen. Toinen syy on, että hollantilaiset arvelevat hankkeidensa olevan toimenpiteiden soveltamisalaan kuulumattomia. Vuonna 1997 käynnistettiin uudet tukihankkeet, jotka koskevat kilpailu- ja kaupallisen kapasiteetin parantamista sekä puutarha-alaa. Maataloustuotteiden jalostusedellytysten ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutustahti parani vuoteen 1996 verrattuna. Lisäksi sitä muutettiin vuoden kuluessa. EMOTR:n tukiosuutta ja kansallista rahoitusta lisättiin, ja mukaan otettiin uusi ala eli metsänhoito. TAVOITE 5a kalastus Ohjelman toteutus on edelleen hidasta. Etenkin kalastustoiminnan satamalaitteita ja jalostusta ja kaupan pitämistä koskevat toimenpiteet ovat arvioihin nähden viivästyneet. Väliarviointi aloitettiin vuonna 1997, ja sen tulokset saadaan vuoden 1998 aikana. TAVOITE 5b Tavoitteen 5b ohjelmien toteutus on edistynyt Alankomaissa tyydyttävästi, vaikka hieman yhteisön keskitasoa heikommin maksusitoumusten ja maksujen suhteen. Neljä aluetta (Friisinmaa, Groningen-Drenthe, Overijssel ja Limburg) keskittyy yleisesti ottaen uusiin yrityksiin, matkailuun ja maisemasuunnitteluun. Sitä vastoin Zeeland painottaa maatalouden monipuolistamista. Vuoden aikana tehdyn väliarvioinnin tulokset antavat aihetta suunnitella muutoksia. Muutokset koskevat joitakin siirtoja toimintalinjojen tai toimenpiteiden välillä, käyttämättömien määrärahojen siirtoja sekä indeksiin sitomisesta johtuvan lisämäärän myöntämistä. Vuonna 1997 tehtiin jo kaksi muutospäätöstä (Limburg ja Zeelande). Ympäristönäkökohdat ovat hyvin esillä Alankomaiden ohjelmissa. Esimerkiksi Groningen-Drenthen alue antaa 12 prosenttia varoista ympäristönsuojeluun sekä metsien ja maiseman suojeluun seuraavien hankkeiden yhteydessä: vedenlaadun parantaminen, joidenkin maatilojen siirtäminen. luonnonpuiston suunnittelu ja 2. Yhteisöaloitteet Alankomaat osallistuivat yhteisöaloitteisiin lukuun ottamatta RECHAR II:ta ja REGIS ll:ta. Teollisuuden uudistamista koskevien aloitteiden (RETEX, RESIDER II ja KONVER) toteutus on sujunut suunnitelmien mukaan. Vuoden aikana RETEXin mukaisesti hyväksyttiin 16 uutta hanketta, jotka aloitettiin vuoden 1998 alussa. Komissio hyväksyi joulukuussa RESIDER II -ohjelman jatkamisen vuoden 1999 loppuun asti. Sen ansiosta alueen osittain julkiset ja yksityiset osapuolet saattoivat tehdä tiiviimpää yhteistyötä. KONVER-aloitteeseen hyväksyttiin noin 43 uutta hanketta vuonna 1997. Toteutus sujuu suunnitelmien mukaan koulutustoimenpiteitä lukuun ottamatta. Tämän ongelman ratkaisemiseksi nyt myös puolustusalan ulkopuolisilla pk-yrityksillä on mahdollisuus osallistua toimiin. Vuonna 1997 hyväksyttiin kaksi URBAN-yhteisöaloitcohjelmaa: Utrecht (EAKR:n rahoitusosuus 6,5 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 26 miljoonaa ecua) ja Rotterdam (EAKR:n rahoitusosuus samaten 6,5 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 23,5 miljoonaa ecua). Rotterdamissa toimissa on keskitytty paikallisten pk-yritysten tukemiseen ja alueen vetovoimaan. Vuonna 1995 hyväksytyssä Amsterdamin URBAN-aloitteessa hyväksyttiin kaksi hanketta vuonna 1997. Toinen on ESR:n ja toinen EAKR:n hanke. Vuonna 1998 tehdään väliarviointi, jotta voidaan suunnitella parannuksia URBANin kokonaistoteuttamiscen. 90 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus INTERREG II -aloitteen C vaiheessa (tulvien torjuminen) hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa vuonna 1997. Rein-Maas -ohjelma (IRMA) sai 137,1 miljoonaa ecua ja Pohjanmeri-ohjelma 14,5 miljoonaa ecua EAKR:n rahoitusta. Kuusi maata (Alankomaat, Belgia, Saksa, Ranska, Luxemburg ja Sveitsi) aloitti yhdessä Rein-Maas -ohjelman vuoden 1995 suurtulvien jälkeen. Ohjelmaa hallinnoi yhteinen sihteeristö (toimii Alankomaissa), rahoituselin (toimii Saksassa), seurantakomitea ja ohjauskomitea. Lisäksi kansallisen tason neuvoa-antavilla ryhmillä varmistetaan, että alueelliset IRMA-ohjelman kolme toimintalinjaa ovat seuraavanlaisia: jotka koskevat jokien yläjuoksun altaita, toimenpiteet, jotka koskevat jokien tärkeimpiä juoksukohtia ja rajat ylittävän yhteistyön tehostaminen. ja paikalliset viranomaiset osallistuvat ohjelmaan. toimenpiteet, Maatalouden kehittämisen alalla LEADER II:n taloudellinen toteuttaminen sujuu suunnitelmien mukaan. Väliarvioinnin johdosta seuraavia seikkoja parannettiin: ohjelman hallinto ja seuranta sekä paikallisten toimintaryhmien valitsemat hankkeet. Komissio hyväksyi virallisesti 2. huhtikuuta 1997 Alankomaiden kansallisen LEADER II -verkon. Friisinmaan suojissa toimivan verkon tavoitteena on kokemusten vertailu, keskinäinen yhteistyö sekä vierailujen ja temaattisten tutkimusten järjestäminen. EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin 92 hanketta inhimillisten voimavarojen alalla. Niistä kaksi koskee tavoitetta 1 Flevolandissa. ADAPT-aloitteeseen valittiin 132 hanketta, joista useimpiin sisältyy tiedonvälitys- ja viestintäteknologian käyttö. Hankkeisiin ei käytetty kaikkia määrärahoja, ja tästä syystä ehdotettiin 2 miljoonan edun siirtoa EMPLOYMENT-yhteisöaloitteelle. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 91 2. 2. 11. ITÄVALTA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Vuosi 1997 oli tukitoimenpiteiden toinen kokonainen toteutusvuosi Itävallassa, koska maa liittyi unioniin vuonna 1995, jolloin myös ohjelmat hyväksyttiin. Pk-yrirvksiä koskevat toimet Itävallassa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen arviolta 89,3 miljoonalla eculla. Tästä määrästä 58 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 42 prosenttia tavoitetta 5b. Tavoitetta 1 koskevat luvut eivät ole käytettävissä. Tavoitteet 2 ja 5b: Ala-Itävallassa Wiener Neustadtin alueellinen innovaatiokeskus hallinnoi palveluverkkoa, joka on tarkoitettu alueen uusille yrityksille. Verkko tarjoaa suoraa tukea ja sekä mahdollisiin neuvontaa yhteistyökumppaneihin muissa jäsenvaltioissa. Verkko on liitetty komission BC-Net -verkkoon ja kaikki Euroneuvontakeskuksiin. sekä yhteyksiä yliopistoihin, teknologian laitoksiin alan Tavoite 2: Steiermarkissa on perustettu toimintakeskusten verkko ("alkusysäyskcskukset"). Kaikkiaan on perustettu viisi keskusta teollisuusalueiden läheisyyteen. Ne tarjoavat uusien yritysten tarpeisiin sovitettua teknistä infrastruktuuria ja laitteita. Keskukset on liitetty Internetin kautta yhdistykseen, joka vastaa niiden koordinaatiosta ja hoitaa yhteydenpidon Wienin ja Grazin taloudellisiin keskuksiin. Vorarlbergissa laadittiin ympäristönäkökohdat ja taloudellisen voiton huomioon ottava suunnitelma julkisen resursseja ja yksityisen sektorin yhteistyön yhteydessä. Tarkoituksena on käyttää tehokkaammin ja vähentää uusien investointien aiheuttamaa ympäristön pilaantumista. Pilaantumisen vähentämisen lisäksi hankkeella autetaan pk-yrityksiä vähentämään kustannuksiaan. TAVOITE 1 tahdissa vuonna 1997. Useimmat Vain Burgenland voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea. Kaiken kaikkiaan toimenpiteitä toteutettiin edelleen hyvässä tarkoitettuja infrastruktuureja ja matkailua koskevat investointihankkeet toteutettiin. Taitotiedon kehittämistä ja koulutustoimia on nopeutettava vuosina 1998-1999. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli luotu noin 1 100 uutta työpaikkaa, mikä jää huomattavasti alkuperäisen tavoitteen alle (7 300 työpaikkaa). Työpaikkojen I uomista voitetta pienennettiin, jotta se olisi realistisempi. teollisuutta, yrityksille Maaseudun infrastruktuureja haluttiin parantaa. Maaseudun tieverkon kehittämisen lisäksi EMOTR:n ohjausosasto yhteisrahoitti lämpökeskusten rakentamista. Niiden polttoaineena käytetään orgaanisia aineita (biomassaa), mikä vähentää hiilidioksidipäästöjä ja parantaa ympäristönsuojelua. Välilarkastuksessa ohjelman strategia todettiin hyväksi, mutta silti perustettiin työryhmä, jonka tarkoituksena on parantaa yritysten perustamistukea Keski- ja Etelä- Burgenlandissa. Työryhmä ehdottaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteiden perusteella EAKR:n, EMOTR:n ja ESR:n yhdistettyjä toimia, jotka on tarkoitettu pk-yrityksille, yritysten perustajille ja työttömille. TAVOITE 2 Neljän ohjelman toteuttaa ohjelmakauden yhtäjakoisesti vuosina 1995-1999. Yhteensä tavoitteen 2 kohdealueilla luotiin noin 2 070 työpaikkaa, kun arvioiden kokonaismäärä oli 3 940. tyydyttävästi. Muistutettakoon, että Itävalta päätti toteutus sujui Seurantakomiteat päättivät esittää väliarvioinnin joitakin muutoksia, jotka koskivat toimenpiteiden välisiä siirtoja. Ohjelmien strategia pysyi samana, mutta määrälliset tavoitteet on toimenpiteitä asetettava korkeammalle. Arvioinnissa suositeltiin myös yrityksille tarkoitettuja jälkeen 92 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus koskevien kansallisten rahoitusmenetelmien yksinkertaistamista sekä parempaa seurantajärjestelmää. Myös toimenpiteiden väliset toteutuserot on korjattava. Tuottavia investointeja koskevat toimenpiteet ja suorat yritystuet edistyvät paremmin kuin matkailua ja TTK:stä koskevat toimet. TAVOITTEET 3 JA 4 Noin 88 500 henkilöä osallistui tavoitteen 3 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa vahvistettuihin koulutustoimenpiteisiin. Heistä 36 300 hyödynsi pätevöitymishankkeita ja työllistämistukea ja 52 200 neuvonta- koskee pitkäaikaistyöttömien integraatiota. Useimmat henkilöt ovat 25-45 -vuotiaita, ja heidän osuutensa tukitoimenpiteistä on kaikkiaan 46 prosenttia. Yli puolet tuen saajista oli naisia. seurantapalveluja. Tärkein toimintalinja (50 % saajista) tuen ja Yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin vuonna 1997. Yksi syy tähän oli se, että seurantakomitea oli tukea. Väliarvioinnin mukaan 80 prosenttia varoista käytettiin luvannut vahvistaa nuorten pätevöitymishankkeisiin, 10 prosenttia työllistämistukiin ja loput neuvonta- ja seurantapalveluihin. Noin 50 prosenttia osallistujista löysi työtä kuuden kuukauden kuluessa koulutusjakson päättymisestä. Vuoden 1997 toisen vuosipuoliskon aikana tarkistettiin kansallista asetusta, joka koskee tavoitteen 4 mukaisen ohjelman toteutusta. Näin voitiin keskittää tukitoimenpiteet tehokkaammin sellaisten pk- yrilysten teolliset muutokset vaikuttavat. Suuryritysten osallistumiselle vahvistettiin tiukat edellytykset: täydentävyys, innovaatio, yhteistyö pk-yritysten kanssa, työkierto, yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen työntekijöiden rohkaiseminen. ja heikon ammattitaidon omaavien työntekijöihin, joihin TAVOITE 5a maatalous Maatalouden rakenteiden parantamista koskevista toimenpiteistä voidaan mainita, että epäsuotuisten alueiden pinta-alaa laajennettiin (27 433 lisähehtaaria). Alue kattaa nyt 69,4 prosenttia käytetystä rajat maatalousmaasta yhdistämällä ne yhtenäisiin alueisiin, joilla on erityisiä haittatekijöitä. Yli 99 000 maanviljelijää saa nykyään luonnonhaittakorvauksia. tarkoituksena on muuttaa epäsuotuisten alueiden Itävallassa. Tämän Vuoden 1997 loppuun mennessä hyväksyttiin noin 303 maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevaa hanketta. Toimenpiteissä keskityttiin liha-, maito- ja maitotuote- sekä hedelmä- ja vihannesalalle. Ohjelmaa muutettiin vuonna 1997 metsätaloustuotteiden mukaan ottamiseksi. TAVOITE 5a kalastus Ohjelma käynnistyi kahden vuoden aikana hitaasti, mikä johtui ennen kaikkea kansallisen tason hallinnollisista valmisteluista. Sen edistyminen oli kuitenkin tyydyttävää vuonna 1997. ja Itävalta kuroi osittain viivettä kiinni. Väliarviointikertomuksen johdosta ohjelmaa muutettiin hieman joulukuussa. TAVOITE 5b Tavoite koskee seitsemää aluetta. Se kattaa 60 prosenttia Itävallan pinta-alasta ja 30 prosenttia väestöstä kuuluu sen soveltamisalaan. Tavoitteen 5b mukaisille Itävallan ohjelmille on tyypillistä se, että ne suunnitellaan paljolti aloittain Itävallassa noudatettavan aluepolitiikan mukaisesti. Niillä pyritään nopeuttamaan mukautuksia maatalousalalla ja myös tuotannossa ja matkailualalla sekä säilyttämään tai luomaan työpaikkoja. Väliarvioinnin mukaan vielä ei voida tehdä kokonaisarviota rakennepolitiikan vaikutuksista alueelliseen kehittämiseen Itävallassa. Tämä johtuu siitä, että ohjelmien toteutusjakso on ollut liian lyhyt (vuodesta 1995, itse asiassa vuodesta 1996 alkaen). Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 93 2. Yhteisöaloitteet INTERREG II -ohjelman C-vaihe "CADSES" (keskiosat, Tonavan ja Adrianmeren alueet ja kaakkoisosat) ja INTERREG II -ohjelman A-vaihe (Itävalta-Italia) hyväksyttiin vuonna 1997. Toteutumistaso on jo osoittautunut erittäin hyväksi. toteuttamaan Euroopan alueen kehityssuunnitelman CADSES-ohjelmalla pyritään (SDEC) ensimmäiset suuntaviivat. Tämä tehdään kehittämällä rajat ylittäviä hankkeita, joilla tähdätään ympäristöystävällisten seuraaviin liikennemuotojen verkkoja, parannetaan tiedonsaantia yhteistyöllä ja vaalitaan luonnonvaroja ja kulttuuriperintöä yhteistyönä. tavoitteisiin: kaupunkien kehitetään luodaan verkko, INTERREG II -ohjelmien A-vaiheen (yhteistyö ulkorajoilla Slovenian, Slovakian, T ekin tasavallan ja Unkarin kanssa) seurantakomiteat ovat kokoontuneet PHAREN suunnittelu-ja seurantakomiteoiden kanssa. Näiden yhteiskokousten pitoa jatketaan vuonna 1998. Yhteistoimia parannettiin koordinoimalla paremmin toimien toteutusaikataulut. Vuonna 1997 aloitetussa väliarvioinnissa todettiin, että INTERREGin mukaisesti rahoitetut hankkeet ovat laadukkaita. Sitä vastoin määrärahojen käyttöä on syytä lisätä erityisesti unionin ulkorajoja koskevissa ohjelmissa. RECHAR II -aloitteen yhteydessä hyväksyttiin seitsemän teollisuuden uudistamista koskevaa hanketta vuonna 1997. RESIDER II:n yhteydessä hyväksyttiin 14 hanketta. SME-aloitteen toteutus on edelleen hidasta, vaikka sen mukaisesti käynnistettiin useita tietotekniikkaa ja ympäristöä koskevia pilottihankkeita. URBAN-ohjelmat (Wien ja Graz) edistyvät tyydyttävästi. Inhimillisten voimavarojen osalta työministeriö antoi työmarkkinaviraston tehtäväksi hallinnoida EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteita, mikä helpottaa ohjelmien toteutusta. Näistä kahdesta aloitteesta tehtiin väliarviointi keväällä 1997. Tulosten mukaan hajautettu valintamenetelmä toimi hyvin, mutta hallinnollisissa menetelmissä oli vielä toivomisen varaa. Vuonna 1997 EMPLOYMENT- aloitteeseen valittiin noin 52 hanketta ja ADAPT-aloitteeseen noin 27 hanketta. LEADER II -aloitteen ohjelmien käynnistys viivästyi, mutta nyt toteutumistaso on tyydyttävä. Ohjelmien avulla on saatu luotua synergiavaikutuksia tavoitteen 5b mukaisten ohjelmien kanssa. 94 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 2. 2. 12. PORTUGALI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain TAVOITE 1 Kaikki Portugalin alueet voivat saada tavoitteen mukaista tukea. Pk-vritvksiä koskevat toimet Portugalissa Rahastot osallistuvat pk-yritysten kehittämiseen tavoitteen 1 mukaisesti noin 2,7 miljardilla eculla nykyisellä kaudella 1994-1999. Esimerkiksi FACAP-hankkeella (Fâbrica de Calçado PEDIP) pyritään kehittämään 56 uutta konetta ja järjestelmää, jotka kattavat kaikki pk-yritysten toimet jalkinealalla. Uusia tekniikoita ovat leikkaus käyttö. Hankkeen suunnittelujärjestelmä vesisuihkulla, investointimenot ovat 11 miljoonaa ecua ja sen toteuttaa yhteenliittymä, johon kuuluu 11 jalkinealan pk-yritystä, kaksi kulutushyödykealan pk-yritystä, teknologista infrastruktuuria. tietokoneavusteinen johtamiskonsultti ja kaksi robottien ja Teollisuusohjelman (PEDIP II) yhteydessä teknistä lasitavaraa valmistava tehdas (Normax) otti käyttöön laatujärjestelmän ja sai ISO 9002 -sertifikaatin vuoden 1995 lopussa. Normax on noin sadan työntekijän pk-yritys, jonka tuotannosta suunnilleen 40 prosenttia menee vientiin. Tuotevalikoimaan kuuluu 1 200 artikkelia, jotka on pääasiassa tarkoitettu terveydenhoito- ja koulutusalalle. Koska alan markkinat ovat erittäin vaativia, laatujärjestelmän kehittäminen ja standardoimisliiton antama tunnustus ovat välttämättömiä yrityksen toiminnan jatkuvuuden kannalta. PEDIP II -ohjelmasta rahoitetaan myös esittelyhanketta, joka koskee teollisen tuottavuuden tukemista. Pizarro & Cardoso -yritys esitteli innovaatiohankkeen nimeltä "Nopea vastaus / joustava tuotanto". Yhtiö tarjoaa neuleiden ja kankaiden värjäystä ja valkaisemista ja työllistää 63 työntekijää. Sen liikevaihto on 3 miljoonaa ecua. Hanke on suuruudeltaan noin 1,1 miljoonaa ecua. Se koskee tuotannon automatisoimista etenkin värjäyslaboratoriossa ja valkaisukoneita. Siihen sisältyi myös yrityksen tietoteknisen hallintojärjestelmän kehittäminen, minkä ansiosta tuottavuus kasvoi 10 prosenttia ja lopputuotteen laatua voitiin parantaa kokonaisvaltaisesti. toiminnan kattavan Vuonna 1997 laadittiin ohjelmien arviointikertomukset ja tehtiin väliarvioinnit, mikä aiheutti joitakin muutoksia Portugalia koskevaan yhteisön tukikehykseen. Väliarvioinnin mukaan strategian muuttaminen ei ole tarpeen. Tässä yhteydessä täsmennettiin neljä pääasiallista suuntaviivaa: työpaikkojen luominen, ympäristö, uudet teknologiat ja liikennemuotojen infrastruktuuri. Seuraavassa luetellaan tärkeimmät yhteisön tukikehykseen tehdyt muutokset. • Lisätään koulutusohjelman määrärahoja 10,2 miljoonalla eculla EAKR:sta ja 13,4 miljoonalla eculla ESR:sta. Näin kouluihin voidaan rakentaa 1 200 uutta luokkahuonetta. • Lisätään tietämyksen ja innovaation perusteita koskevan ohjelman määrärahoja 13,4 miljoonalla eculla (ESR), jotta voidaan rahoittaa uusia koulutusohjelmia ja vastata tarpeisiin, jotka liittyvät ammatilliseen koulutukseen, aikuiskoulutukseen ja ammatinvalintaan. Lisätään ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevan ohjelman määrärahoja 35,7 miljoonalla eculla (ESR), joista 5,1 miljoonaa ecua on tarkoitettu matkailualan koulutukseen. Lisätään teollisuutta koskevan osaohjelman määrärahoja 35,8 miljoonalla eculla EAKR:sta ja 10,2 miljoonalla eculla ESR:sta, jotta voitaisiin tukea pk-yrityksiä entistä enemmän. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 95 • Lisätään alueellisten ohjelmien määrärahoja 133 miljoonalla eculla (EAKR), joista 44 prosenttia kohdennetaan ympäristötoimiin (kaupunkien ja teollisuuden jätevesien ja jätteiden käsittely). • Lisätään televiestintää koskevan osaohjelman määrärahoja 9,4 miljoonalla eculla, joista toimenpiteeseen. 7,1 miljoonaa ecua on Toimenpiteellä pyritään edistämään koulujen Internet-yhteyksiä, sähköistä kaupankäyntiä ja pilottihankkeita, julkisista palveluista. tietoyhteiskuntaa koskevaan uuteen jotka koskevat sähköistä tiedottamista kansalaisille tarkoitettu taajamien • Lisätään liikennettä koskevan osaohjelman määrärahoja 34 miljoonalla eculla, jotka on tarkoitettu maan etelä-ja pohjoisosat yhdistävään rautatiehankkeeseen ja Lissabonin metron laajennustöihin. • Lisätään 17,8 miljoonaa ecua (ESR) määrärahoja, joilla vahvistetaan hyvin pienten yritysten tukijärjestelmää ja käynnistetään uudelleen paikallisia työllisyysaloitteita alueellista kehittämistä koskevan ohjelman yhteydessä. • Lisätään talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevaan toimenpideohjelmaan kuuluvan maatalous-osaohjelman määrärahoja 13 miljoonalla eculla. Lisäksi vahvistettiin lisämäärärahoja 16,7 miljoonaa ecua (9. 2 EMOTR:sta ja 7,5 ESR:sta) Azoreja varten ja 15,5 miljoonaa ecua ESR. sta Madeiraa varten. Joihinkin ohjelmiin tehtiin taloudellisia vähennyksiä näiden määrärahojen uudelleenjakamisen vuoksi. Vähennyksiä tehtiin eniten energia-alalla (-13,8 miljoonaa ecua), maatalousalan koulutuksessa (-30,5 miljoonaa ecua), kaupassa (-50 miljoonaa ecua) ja maatalouden paikallisessa kehittämisessä (-15 miljoonaa ecua). Väliarvioinnissa painotettiin lisäksi, että Portugali kuuluu rahastoja tehokkaimmin hyödyntävien jäsenvaltioiden joukkoon. Tuista 70 prosenttia oli kohdennettu ja 56 prosenttia maksettu 31. joulukuuta 1997, mikä ylittää selvästi yhteisön keskitason. Tärkeimmät indikaattorit osoittavat, että puolivälissä toteutustaso ylitti usein alkuperäiset arviot. Esimerkiksi moottoriteiden ja suurimpien teiden rakentamisessa oli saavutettu vuoden 1996 lopussa 74 prosenttia vuodeksi 1999 vahvistetusta tavoitteesta. Televiestinnässä vuodeksi 1999 asetettu tavoite, joka koski puhelinlaitteiden määrää unionissa (keskimäärin 42 laitetta 100 asukasta kohden), saavutettiin jo vuoden 1996 lopussa. Ohjelmat edistyivät vuonna 1997 vuoden 1996 tavoin eli melkein kaikkien ohjelmien konkreettinen ja taloudellinen toteutus sujui hyvin. Jopa alueellisen kehittämisen mahdollisuuksien edistämistä koskeva ohjelma ja sosiaalista integraatiota koskeva ohjelma, joiden käynnistäminen oli vaivalloista vuosina 1994-1996, alkoivat lopulta edistyä erittäin hyvin. Ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevat ohjelma hidastui hieman vuonna 1997, mikä johtui Portugalissa ESR:on sovellettavan lainsäädännön muutoksista. Niillä on tarkoitus parantaa järjestelmän laatunäkökohtia. Vuonna 1997 hyväksyttiin Alentejossa sijaitsevan Alquevan alueen yhtenäinen kehittämisohjelma (PEDIZA), jossa julkisen investoinnin osuus on kokonaisuudessaan 376,7 miljoonaa ecua ja rakennerahastojen osuus siitä 203,1 miljoonaa ecua. Ohjelma on yksi merkittävimmistä rahastojen tähän mennessä rahoittamista yhtenäistä alueellista kehittämistä koskevista hankkeista. Se niveltyy Guadianan padon rakentamiseen. Tarkoituksena on rakentaa 4 150 hm3:n strateginen vesivarasto, ohjata joen virtausta ja järjestää keinokastelu 110 (XX) hehtaarin maa-alueelle. Ympäristöasiat otetaan ohjelmassa huomioon määräyksillä, joilla pyritään varmistaman vedenlaatu ja luonnonympäristön joka koskee koheesiorahaston täydennettiin komission päätöksellä, säilyminen. Ohjelmaa osallistumista vesivoimalan rahoitukseen 64,5 miljoonalla eculla. Inhimillisten voimavarojen alalla yhteisön tukitoimenpiteiden suurena haasteena on se, että vain % Portugalin väestöstä on noudattanut kuuden vuoden oppivelvollisuutta. ESR:n on ponnisteltava entistä 96 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus enemmän ongelman ratkaisemiseksi. Siksi ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevan ohjelman ja koulujärjestelmän yhteydessä on korostettava peruskoulutuksen, oppisopimuskoulutuksen jättäneiden nuorten inhimillisiä voimavaroja koskevilla ohjelmilla on parannettava pk-yritysten työntekijöiden koulutusmahdollisuuksia. Pk- yritykset ja pätevöitymisjärjestelmien ulkopuolelle. tärkeyttä. Samoin muilla enemmistönä, mutta täydennyskoulutuksen ovat Portugalissa koulutus- yleensä jäävät ne Talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevan toimenpideohjelman kalastus-osaohjelma on viivästynyt joidenkin vesiviljelyyn liittyvien toimenpiteiden toteutuksessa. 2. Yhteisöaloitteet Yleisesti ottaen ohjelmat edistyivät tyydyttävästi vuonna 1997. Eniten toteutusongelmia oli URBAN- ja SME-yhteisöaloitteissa. INTERREG II -ohjelman A-vaiheen (Portugali-Espanja) uudelleensuunnittelulla vuosina 1994, 1995 ja 1996 toteutumatta jääneet määrärahat voitiin jakaa uudelleen seuraaviksi vuosiksi, ja indeksiin sitomisesta kertyneet varat voitiin kohdentaa. INTERREG II -ohjelman B-vaiheessa (maakaasuverkko) maakaasu otettiin käyttöön vuonna 1997. Tätä energianlähdettä käytetään Portugalissa ensimmäistä kertaa. Komissio hyväksyi kuivuuden torjumista koskevan uuden ohjelman INTERREG II -aloitteen C- vaiheen yhteydessä syyskuussa. Ohjelmalle myönnettiin 6,2 miljoonaa ecua yhteisön tukea, ja sen tarkoituksena on parantaa vesivarojen valvontaa ja optimoida maatalousveden käyttö. Tätä varten päätettiin rahoittaa kuivuuden vaikutuksia koskevia tutkimuksia, aloittaa keinokastelua koskeva pilottihanke sekä aloittaa yhteistyö Portugalin eri tason hallintoelimien ja samojen ongelmien koettelemien muiden maiden viranomaisten kanssa. Inhimillisten voimavarojen alalla EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin 113 hanketta toisen ehdotuspyynnön yhteydessä. Aloitteen neljässä vaiheessa painotettiin koulutusta, järjestelmien kehittämistä, työpaikkojen luomista, tiedon levittämistä ja valistusta. ADAIT-aloitteeseen valittiin 70 hanketta. Koulutustoimet ovat hyvin esillä ja hankkeiden tärkeimmät teemat ovat pk-yritysten tuki, ennakoiminen sekä työn uudet organisaatiomuodot. LEADER II -aloitteen kaikki 47 paikallista toimintaryhmää on valittu ja hankkeiden toteutus on alkanut. Vuoden 1997 erä kohdennettiin ja ensimmäiset sekä toiset ennakot maksettiin vuonna 1997. PESCA käynnistyi hitaasti, mutta asianomaiset rahastot, KOR, FEDER ja ESR, kohdensivat ainoan erän. Vuonna 1997 hyväksyttiin 175 hanketta, joiden yhteisön rahoitusosuus on 3,6 miljoonaa ecua. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 97 2. 2. 13. SUOMI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-vritvksiä koskevat toimet Suomessa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen tavoitteiden 2 ja 6 mukaisesti kaikkiaan noin 93 miljoonalla eculla nykyisellä kaudella. Tästä määrästä 33 prosenttia koski tavoitetta 2 ja 67 prosenttia tavoitetta 6. Useimmat tuet liittyvät pk-yritysten neuvontaan, verkkoutumiseen ja kansainvälistymiseen. yritysten kilpailukykyä, raaka-aineiden Tavoite 2: Päijät-Hämeessä (Lahti) ESR osallistui kalusteteollisuuden teknologiaa ja muotoilua koskevan hankkeen rahoitukseen 0,4 miljoonalla eculla. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 2,2 miljoonaa ecua. Yksityissektorin aloitteesta käynnistetyllä hankkeella pyritään parantamaan työpaikkoja. jotta huonekalualan Huonekaluteollisuuden, ja koulutuslaitosten yhteistyötä edistetään verkkoutumisen avulla. Alan yritykset voivat ilmoittaa koulutustarpeensa verkossa, jolloin koulutus vastaa tarpeita. Tämä onkin hankkeen pääasiallinen vahvuus. Esimerkiksi Sotka Finland Oy sai helmikuussa 1998 työministeriöltä vuoden hyvän työnantajan palkinnon tunnustukseksi onnistuneesta koulutusohjelmastaan. Yrityksen omistaa osa sen 268 työntekijästä. Sillä on 36 huonekalumyymälää Suomessa ja lisäksi myymälät Moskovassa ja Pietarissa. Tällä hetkellä suunnitellaan uuden liikkeen avaamista Viroon. Tähän mennessä kalusteteollisuuden teknologiaa ja muotoilua koskevan hankkeen avulla on järjestetty koulutusta 55 yrityksessä. Lisäksi on luotu noin 160 ja säilytetty 840 työpaikkaa. täysin kunkin hankkeeseen osallistuvan pk-yrityksen tuottajien saataisiin luotua alan Kaakkois-Suomessa Kymenlaaksossa rahoitettiin hanke, jossa 36 pk-yritystä yhdisti logistisen alan palvelunsa. Palvelut on tarkoitettu ulkomaisille yrityksille, jotka haluavat käyttää Kaakkois-Suomea Venäjän kanssa käymänsä kaupan tukikohtana. Tavoite 5b: Hankkeissa tarjotaan seuraavanlaista tukea pk-yrityksille: perustamista edeltävät tutkimukset, käynnistystuet, neuvonta, investointituet, tuotteiden kehittämistuki ja tuki uusien teknologioiden käyttämistä varten. Nämä toimet ovat vaikuttaneet noin 1 200 uuden yrityksen perustamiseen. Uusista yrityksistä 350 on maatiloja. toteutettavassa tavoitteen 6 ohjelmassa rahoitetaan valu- ja Tavoite 6: Pohjois-Karjalassa työvälinetuotantoteknologian koulutusta ja tutkimusta muovi-ja metallialan yrityksissä, joita seudulla on paljon. Tavoitteena on kehittää osaamiskeskus, jolla on yhteydet ulkomaisiin tutkimus- ja koulutuskeskuksiin. Pohjois-Pohjanmaalla Oulun tavoitteen 6 ohjelmalla autetaan mikroelektroniikan alan pk-yrityksiä asettumaan Micropolis-teknologiakylään. Ohjelmiin on otettava vuonna 1998 mukaan pienyritysten perustamiseen tarkoitetut luotot, joihin sisältyy naisten yrittäjyyttä suosivia erityistoimia. lähellä TAVOITE 2 Uuden kauden lopullinen ohjelmateksti hyväksyttiin huhtikuussa. Alueet saattoivat aloittaa ohjelman toteuttamisen nopeasti ensimmäiseltä kaudelta saatujen kokemusten ansiosta ja uuden ohjelman rakenteen yksinkertaistamisen vuoksi. Vuoden lopussa 44 prosenttia uuden ohjelman määrärahoista oli kohdennettu. Kauden 1995-1996 päättyessä noin 16,15 miljoonaa ecua siirrettiin kaudelle 1997— 1999. Silloin paljastui myös valvontajärjestelmän puutteita, jotka pyrittiin korjaamaan erilaisia toimenpiteitä toteuttamalla. Vuoden 1996 loppuun mennessä oli luotu noin 5 000 uutta työpaikkaa. Uuden ohjelman tavoitteena on luoda yli 10 (XX) uutta työpaikkaa. Kauden 1995-1999 varoista noin 58 prosenttia oli kohdennettu vuoden 1997 loppuun mennessä, mikä antaa aihetta odottaa täydellistä toteutumista kauden loppuun mennessä. 98 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Vuonna 1997 tehdystä väliarvioinnista ilmeni, että inhimillisten voimavarojen alalla ESR:n tukitoimenpiteet perustuvat liian usein tarjontaan. Niiden pitäisi vastata paremmin kyseisten alueiden pk-yritysten todellisia tarpeita. TAVOITTEET 3 JA 4 Tavoitteen 3 mukaisia hankkeita on käynnistetty kaikkiaan 490 sitten ohjelmakauden alkamisen jälkeen vuonna 1995. Koulutustoimiin on osallistunut 68 000 henkilöä, mikä on 75 prosenttia kauden 1995-1999 tavoitteesta. Tavoitteen 4 mukaisia hankkeita käynnistettiin noin 380. Toimiin osallistui yli 20 000 pk-yritystä. Koulutus- ja neuvontatoimien osallistujamäärä oli 69 000, joka vastaa 85 prosenttia koko suunnittelukaudeksi esitetyistä arvioista. Sitä vastoin koulutuksen kesto osallistujaa kohden oli suunniteltua lyhyempi. Väliarvioinnin jälkeen toimintalinjojen välillä ei tehty siirtoja, toimenpiteitä ei yhdistetty eikä muutettu. Ainoastaan nuorisoa koskevan toimintalinjan sisällä siirrettiin ESR:n 9 miljoonaa ecua. Vuosina 1996-1997 indeksiin sitomisesta kertyneet varat myönnettiin tehokkaimpiin toimenpiteisiin ja tekniseen apuun, jotta edistettäisiin alueellisia työllisyyssopimuksia. Tavoitteen 4 joustavuutta kehittämistä koskevaan toimenpiteeseen. lisättiin yhdistämällä pienet toimenpiteet palkansaajien pätevyyden TAVOITE 5a maatalous Maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamista koskevissa toimenpiteissä tärkeimmät menot liittyvät luonnonhaittakorvauksiin, jotka on tarkoitettu epäsuotuisille alueille (90 % menoista). Jäljelle jääneet varat on tarkoitettu investointihankkeisiin ja nuorten viljelijöiden aloilustukeen. Vuonna 1997 tuettiin noin 1 200 viljelijää ja 180 viljelijää sai investointitukea. Maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1995. Niissä keskitytään ensisijaisesti liha-alalle (45 % tuesta) ja maito-ja maitotuotealalle (40 %). Vuoden joiden viranomaiset 1997 kokonaiskustannukset olivat 158 miljoonaa ecua. loppuun mennessä hyväksyivät hanketta, Suomen 133 TAVOITE 5a kalastus Toteutus nopeutui selvästi vuonna 1997, jolloin hyväksyttiin noin 700 hanketta. Vuoden lopussa kaikki kauden määrärahat oli kohdennettu ja 80 prosenttia maksettu. Vesiviljelyä koskevissa toimenpiteissä esiintyy edelleen viivettä, joka johtuu markkinatilanteesta. Markkinoihin taas vaikuttavat voimakkaasti norjalaisen lohen suuret määrät. Väliarviointikertomus jätettiin vuoden 1997 lopussa, ja sen johdosta rahoitussuunnitelmaan tehtiin ensimmäinen muutos. TAVOITE 5b Tavoitteen 5b tukikelpoiset kohdealueet kattavat 1,1 miljoonaa asukasta eli 1/5 Suomen väestöstä ja 1/4 maan pinta-alasta. Alueet ovat erittäin harvaan asuttuja (keskimäärin 11,5 asukasta/km2) ja paljolti maataloudesta riippuvaisia. ja maaseudun vetovoimaa. Toinen Tavoitteen 5b ohjelmat koskevat pk-yritysten monipuolistamista ja vahvistamista, maaseudun palvelujen kehittämistä tavoite on maaseudun mukauttaminen yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Suomen maatalouden rakennetta olisi parannettava kehittämällä uusia laatutuotteita ja lisäämällä yhteistyötä maatilojen ja maaseudun muiden yritysten välillä. Ahvenanmaan ohjelmassa ensisijaisia ovat matkailun ja pk-yritysten kehittäminen sekä kestävää kehitystä koskevat hankkeet. Kaikilla Suomen alueilla ympäristönsuojelu on otettu huomioon horisontaalisesti, ja ympäristöasioita hoitavat viranomaiset osallistuvat alueelliseen tärkeä Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 99 päätöksentekoon. ESR:n yhteisrahoittamiin koulutustoimiin on osallistunut 15 000 henkilöä ohjelman aloittamisen jälkeen. Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat: lieventää taloudellisen tuottavuuden eroja tavoitteen 5b kohdealueiden ja muiden alueiden välillä, luoda ja säilyttää työpaikkoja, vähentää työttömyyttä, hidastaa maatilojen määrän vähenemistä, kannustaa maatilojen toiminnan monipuolistumista ja parantaa pätevyystasoa. Syksyllä annetussa väliarviointikertomuksessa todettiin yhteistyön tehostuneen. Siinä painotetaan, että ohjelmien hallinnollista rakennetta on parannettava. Alueelliset erot tuntuvat syvenevän etenkin väestökadosta kärsivien maaseutualueiden ja muiden alueiden välillä. TAVOITE 6 ja tehtiin taloudellisia siirtoja heikommin menestyneistä Väliarviointi valmistui joulukuussa ja aiheutti joitakin muutoksia ohjelmiin. Joitakin toimenpiteitä yhdistettiin toimenpiteistä varat täysimääräisesti hyödyntäneisiin toimenpiteisiin. Tämä koski etenkin taloudellisia toimintaolosuhteita koskevia toimenpiteitä, koulutustoimia ja työttömyyden torjumista. Vuoden 1995 jälkeen ESR:n yhteisrahoittamiin koulutustoimiin on osallistunut 21 000 henkilöä. Tietoyhteiskuntaa koskevaa ESR:n toimenpidettä vahvistettiin. Vuosina 1996-1997 indeksiin sitomisesta kertyneet varat myönnettiin heti. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä luottojen myöntämiseksi hyvin pienille yrityksille. Maatalouden rakenteiden tehokkuutta ja maaseudun kehittämistä koskevissa toimenpiteissä kurottiin käynnistysviive kiinni. Sitä vastoin viivettä esiintyy edelleen toimenpiteissä, jotka koskevat tuotteiden jalostusta tuottajaryhmittymien muodostamista. ja kaupan pitämistä sekä maatalous- ja puutarhatuotteiden 2. Yhteisöaloitteet INTERREG II -ohjelmien A-vaiheen kaikki määrärahat kohdennettiin. Toisaalta kaikkien ohjelmien maksut viivästyivät hallinnon pullonkaulojen vuoksi. Ensimmäisissä arviointikertomuksissa suositeltiin rahoitettavien hankkeiden huolellisempaa valintaa ja ehdotettiin tähän tarkoitukseen joitakin perusteita. INTERREG II -ohjelman A-vaiheen ja TACIS-ohjelman menettelyihin ja talousarvioon liittyvät erot vaikeuttivat sellaisten hankkeiden rahoitusta, jotka koskevat rajat ylittävää yhteistyötä Venäjän kanssa. Komissio hyväksyi vuonna 1997 INTERREG II -ohjelman C-vaiheen Baltianmerta ja Pohjanmerta varten. Suomen osuus ohjelmasta on jo kokonaan kohdennettuja 50 prosenttia maksettu. Toinen URBAN-ohjelma (Helsinki/Vantaa) hyväksyttiin huhtikuussa ja rahoitettiin varauksen määrärahoista. Joensuun URBAN-ohjelma edistyy erittäin hyvin, sillä vuoden lopussa 100 prosenttia tuesta oli kohdennettuja 50 prosenttia maksettu. Myös SME-ohjelman kohdennettu. toteutus nopeutui hitaan alun jälkeen. Vuoden lopussa koko tuki oli Inhimillisten voimavarojen alalla valittiin 128 EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteeseen kuuluvaa hanketta kahden ehdotuspyynnön tuloksena vuosina 1996-1997. Hankkeissa on kaikkiaan 509 rajat ylittävää yhteistyökumppanuutta, joista suurin osa Yhdistyneen kuningaskunnan, Italian ja Saksan kanssa. Puolet ohjelmien vetäjistä on valtiosta riippumattomia järjestöjä ja yhteisöjä. Toinen puoli koostuu virallisista tahoista, joista mainittakoon erityisesti korkeakoulut. Suunnitelmissa EMPLOYMENT- aloitteen toimien osallistujamääräksi arvioidaan noin 6 000 ja ADAPT-aloitteen 4 000 henkilöä. Tähän mennessä noin 5 000 henkilöä on osallistunut näiden kahden aloitteen mukaisiin hankkeisiin. 100 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Tavoitteen 6 kohdealueilla LEADER II-aloitteeseen on valittu 10 paikallista toimintaryhmää, jotka aloittivat toimintansa keväällä. Toteutus viivästyi hieman, mikä johtui osittain siitä, että eri ryhmiä koskevat varojen myöntämispäätökset tehtiin myöhässä, ja osittain siitä, että ESR:n toimenpiteet toteutettiin viivästyneinä. Vuoden 1997 loppuun mennessä hyväksyttiin kuitenkin 238 hanketta ja käytettävissä olleista varoista maksettiin 30 prosenttia. Tavoitteen 5b kohdealueilla valittiin 12 paikallista toimintaryhmää. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli aloitettu noin 350 hanketta. LEADER II:n kansallinen verkko otettiin käyttöön vuonna 1997. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 101 2. 2. 14. RUOTSI 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-vritvksiä koskevat toimet Ruotsissa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 400 miljoonalla eculla kaudella 1995-1999. Tästä määrästä 34 prosenttia koski tavoitetta 2, noin 21 prosenttia tavoitetta 5b ja 45 prosenttia tavoitetta 6. Pk-yritykset liittyvät vahvasti kaikkiin Ruotsin ohjelmiin. Tavoite 2: Ruotsin tavoitteen 2 viidellä ohjelmalla pyritään ennen kaikkea parantamaan yritysympäristöä, tukemaan paikallisia pienyrityksiä ja kehittämään matkailua. Ammattitaitoa on pyritty parantamaan paikalliset tarpeet huomioon ottaen muun muassa seuraavia yleisiä toimia toteuttamalla: ammatillisen koulutuksen kehittäminen paikallisten yritysten tarpeiden perusteella, vanhojen työntekijöiden kouluttaminen pk-yrityksissä, ja henkilökunnan kouluttaminen uuden tekniikan käytössä, yliopistollisen loppututkinnon suorittaneiden sijoittaminen pk-yrityksiin, naisille suunnattu yrittäjyys- ja johtokoulutus, yritysten ja tiedekeskusten välisten yhteyksien luominen, koulutus- ja tutkimuslaitosten toiminnan koordinointi alueellisella tasolla ja etäkoulutuksen kehittäminen. ja uusien yrittäjien, yritysjohdon Tavoite 5b: esimerkiksi ESR:n toimissa keskitytään pääasiassa pätevyyden lisäämiseen pk-yrityksissä kannustamalla yrityksiä TTK:een ja luomalla yliopistojen ja yritysten välisiä yhteistyöyhteyksiä. Tavoite 6: pätevyyden parantamista koskevan toimenpiteen mukaisesti pk-yrityksiä kannustetaan tekemään tiivistä yhteistyötä tutkimuskeskusten kanssa, jotta TTK:n käyttömahdollisuudet paranisivat pk-yrityksissä. Sisäisiä koulutustoimia tuetaan ja lappalaisia rohkaistaan perustamaan yrityksiä. SME-aloitteen kaksi hanketta kuvastaa pk-yrityksiä koskevia yhteisön toimia Ruotsissa: • Yhtenäistetyn tuotannon verkko Internetin avulla. Hankkeella pyritään havainnollistamaan konkreettisesti tietotekniikan etuja ja luomaan yritysten ja muiden yhteistyökumppaneiden välisiä yhteyksiä homogeenisessa mutta joustavassa ympäristössä. Myös etätyön avulla tehtävän yhteistyön mahdollisuuksia on luotu. Noin 30 pk-yritystä neljältä alalta valittiin testaamaan uutta järjestelmää. • Innovaatio ja yritys 1997-1999 -hankkeella pyritään lisäämään kehityskelpoisten pk-yritysten innovatiivisuutta. Hankkeeseen osallistuu 15 pk-yritystä Värmlannista. TAVOITE 2 Tavoitteen 2 viidessä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa keskitytään toimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan taloudellisia toimintaolosuhteita, tukemaan paikallisia pk-yrityksiä ja kehittämään matkailua. Työpaikkojen luomisen kunnianhimoisena tavoitteena oli 21 000 työpaikkaa. Työpaikkoja luotiin tavoitteen mukaisesti tai jopa yli arvioiden. Väliarvioinnin johdosta seurantakomiteat päättivät muuttaa ohjelmia hieman. Muutokset koskevat indeksiin sitomisesta kertyneiden varojen jakamista, toimenpiteiden välisiä taloudellisia siirtoja, joidenkin toimenpiteiden yhteisörahoituksen osuuden enimmäismäärän lisäämistä, uuden hankkeen (regional! utvecklingsstöd) aloittamista ja joidenkin toimenpiteiden yhdistämistä. /02 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus TAVOITTEET 3 JA 4 Koska tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin myöhässä joulukuussa 1995, toimet alkoivat toden teolla vasta syksyllä 1996. Tämän jälkeen hankkeiden ja osallistujien määrä kasvoi huomattavasti, ja vuoden 1997 loppuun mennessä hankkeita oli noin 1 190 ja osallistujia 90 000. Noin 20 prosenttia elokuussa 1997 koulutuksensa päätökseen saaneista osallistujista löysi töitä. Nuorille tarkoitetut tietotekniikan koulutuskeskukset olivat yllättävän suosittuja. Yleisesti ottaen naiset (53 %) osallistuivat toimiin miehiä enemmän, lukuun ottamatta siirtolaisväestöä (44 % naisia). Vuonna 1997 yhteistyön monipuolistuminen korostui. Vaikka kunnat olivat edelleen hankkeiden pääasiallisia vetäjiä, niiden osuus väheni merkittävästi ja tilalle tulivat sosiaalitalouden muut toimijat. Lisäksi yksityiset yritykset osallistuivat toimiin hankkeiden vetäjinä selvästi enemmän kahtena viime vuonna, ja niiden osuus saavutti 28 prosenttia vuonna 1997. Myös tavoitteen 4 yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin myöhässä helmikuussa 1996. Varoista 77 prosenttia myönnettiin järjestelmälle, jolla pyritään työn organisaation mukauttamiseen. Tähän liittyy kohderyhmien yksilöllinen koulutus pk-yrityksissä. Väliarvioinnissa suositellaan joitakin parannuksia, mutta ei siirtoja toimenpiteiden välillä. Tutkimuksen mukaan ohjelma on vaikuttanut erittäin myönteisesti sekä työllisyyteen että pk-yrityksen sisäiseen kehitykseen. TAVOITE 5a maatalous Vuonna tasaushyvitysjärjestelmään. Suurin osa maatalouden rakenteiden parantamiseen tarkoitetuista varoista käytettiin vuonna 1995 käyttöönotettuun sai toimenpide 24 000 maanviljelijää. Nuorten maanviljelijöiden käynnistettiin vuonna 1996. Vuonna 1997 toimenpidettä hyödynsi noin 155 nuorta maanviljelijää, mikä nostaa ohjelmaan osallistuvien nuorten maanviljelijöiden määräksi 800. Luku on kuitenkin arvioitua lopussa hyväksyttiin maatalousyrityksille tarkoitettu investointitukijärjestelmä. Se toteutettiin vasta vuonna 1997 ja vain 87 maanviljelijää on saanut siitä toistaiseksi tukea. Hankkeet liittyvät ympäristönsuojeluun, eläinten suojeluun ja toiminnan monipuolistamiseen. ja pienenee vuosi vuodelta. Vuoden tilanperustamistukea koskeva tasaushyvityksen alhaisempi 1996 1997 tukitoimenpiteet hyväksyttiin ja kaupan pitämistä koskevat Maataloustuotteiden maaliskuussa 1996. Ne koskevat ennen kaikkea liha-, maito- ja maitotuotealaa. Useimmat liha-alan hankkeet koskevat hygieniatason parantamista. tuotantoa Lisäksi 56 miljoonaa ecua siirrettiin tavoitteen 5a käyttämättömistä toimenpiteistä tavoitteen 6 mukaisiin ohjelmiin (43,3 miljoonaa ecua), tavoitteen 5b mukaisiin ohjelmiin (7,7 miljoonaa ecua) ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisiin uutta luoviin toimiin. TAVOITE 5a kalastus Investoinnit ovat ja uudistamisessa. Väliarvioinnin jälkeen seurantakomitea päätti myöntää indeksiin sitomisesta kertyneet varat. laivaston nykyaikaistamisessa tärkeitä kalatalouden jalostusalalla sekä TAVOITE 5b toteutus alkoi hitaasti syksyllä 1996, mutta nopeutui Viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan huomattavasti vuonna 1997 muutamia toimenpiteitä lukuun ottamatta. Alun hallinnolliset ongelmat vaikuttivat maksuihin, mutta tilanne on parantunut paljon, koska kohdennustaso on yleensä korkea. Väliarvioinnin jälkeen Västerbotten-Gävle-Dalan, Gotlannin ja Skärgardenin seurantakomiteat ehdottivat muutoksia toteutuksen vauhdittamiseksi. Tarkoituksena on tehdä taloudellisia siirtoja toimenpiteiden välillä ja korottaa yhteisörahoituksen osuutta. Vuonna 1997 Ruotsi ehdotti myös tavoitteessa 5a käyttämättä jääneiden 7,7 miljoonan ecun siirtämistä tavoitteeseen 5b. Määrä on tarkoitettu nuorille yrittäjille viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaisesti sekä Gotlantia Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 103 koskeviin toimiin, joilla pyritään tasapainottamaan sokeritehtaan lopettamisesta aiheutunut tilanne saarella. TAVOITE 6 Tavoitetta 6 koskevalla yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla pyritään luomaan 9 500 uutta työpaikkaa ja 900 yritystä. Väliarvioinnin mukaan tavoitteet saavutettaneen suunnitelmien mukaan. Marraskuun kokouksessaan seurantakomitea päätti joistakin muutoksista. Osa vuosien 1996-1997 indeksiin sitomisesta kertyneistä varoista myönnettiin, ja tavoitteesta 5a siirretyt 43,3 miljoonan ecun määrärahat otettiin huomioon. Toimenpiteiden määrä vähennettiin ja yhteisörahoituksen osuutta korotettiin 50 prosentista 75 prosenttiin alueellista ja maaseudun kehittämistä koskevan toimenpiteen ja lappalaisten poronkasvatusta koskevan toimenpiteen osalta. Lisäksi esitettiin uusi hanke nimeltä "regionalt utvecklingsstöd", jonka tavoitteena on yhteisrahoittaa pk-yrityksiä edistäviä hankkeita. 30:stä 25:een, 2. Yhteisöaloitteet Kahdeksan INTERREG II -ohjelman toteutus nopeutui merkittävästi vuonna 1997. Vuoden 1997 lopussa koko tuki oli kohdennettuja 30 prosenttia maksettu. Sitä vastoin lopullisille tuensaajille suoritettavien maksujen taso on edelleen heikko. Vuoden aikana kahta ohjelmaa (pohjoisen vihreä vyö ja Pohjoiskalotti) muutettiin, jotta kohdealueet vastaisivat maantieteellisesti päätöksentekojärjestelmiä lappalaisia koskevien toimenpiteiden osalta. (A-vaihe), joihin Ruotsi osallistuu, Baltianmerta ja Pohjanmerta koskevat INTERREG II -yhteisöaloiteohjelmat (C-vaihe) hyväksyttiin vasta joulukuussa 1997. Tästä huolimatta Baltianmerta koskevasta yhteisöaloiteohjelmasta on jo maksettu 50 prosenttia. Ruotsin kolmanneksi suurinta kaupunkia Malmöä koskeva URBAN-aloite hyväksyttiin vasta joulukuussa 1996. Vuoden 1997 lopussa kaikki määrärahat oli jo kohdennettu. SME-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin heinäkuussa 1996. Se kattaa tavoitteiden 2. 5b ja 6 tukikelpoiset kohdealueet. Vuoden 1997 lopussa kaikki määrärahat oli kohdennettu ja 30 prosenttia maksettu. Yksi ohjelman tavoitteista on liittää verkon avulla tuhat pk-yritystä muihin ruotsalaisiin yrityksiin ja järjestöihin. KONVER on ainoa teollisuuden uudistamista koskeva aloite, johon Ruotsi osallistuu. Se kattaa Karlskogan ja Karlsborgin. Ohjelma hyväksyttiin vuonna 1996. Vuoden 1997 lopussa jäsenvaltiolle oli maksettu noin 34 prosenttia määrärahoista, mutta lopullisille tuensaajille ei ollut suoritettu yhtään maksua. Vaikka LEADER II -yhteisöaloiteohjelma (kansallinen verkko) hyväksyttiin vasta vuonna 1997, sen määrärahojen toteutuminen on sujunut erinomaisesti: kaikki määrärahat on kohdennettu ja 40 prosenttia maksettu. Inhimillisten voimavarojen alla EMPLOYMENT-aloitteeseen hyväksyttiin 47 hanketta ja ADAPT- aloitteeseen 24 hanketta ensimmäisestä ehdotuspyynnöstä. Vastaavasti tehtiin 158 ja 100 rajat ylittävää yhteistyöhanketta, joista suurin osa Saksan, Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan yhteistyökumppaneiden kanssa. Hyvien käytäntöjen levittämistä koskeva Pohjoismaiden yhteistyöhanke aloitettiin vuonna 1997. Toisesta ehdotuspyynnöstä valittiin 71 EMPLOYMENT- hanketla ja 32 ADAPT-hanketta. PESCA-yhteisöaloite koskee 16 kalastuksesta riippuvaista kuntaa, joista suurin osa sijaitsee länsirannikolla. Vuonna 1998 aloitetaan tehostamiseksi. Hankkeisiin voi saada kansallista rahoitusta alueiden ja läänien varojen lisäksi. rahastojen käytön tiedotuskampanja 104 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 2. 2. 15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 1. Tärkeimmät tukitoimenpiteet tavoitteittain Pk-yrityksiä koskevat toimet Yhdistyneessä kuningaskunnassa Rahastot osallistuivat pk-yritysten kehittämiseen alueellisten tavoitteiden mukaisesti noin 2,4 miljardilla eculla. Tästä määrästä 25 prosenttia koski tavoitetta 1, noin 56 prosenttia tavoitetta 2 ja 19 prosenttia tavoitetta 5b. Tämän lisäksi yhteisöaloitteista tuettiin pk-yrityksiä noin 120 miljoonalla eculla. Tavoite 1: Mersevsidessa Liverpoolin yliopiston hallinnoiman hankkeen (Yliopisto yrityksen palveluksessa) päämääränä on tukea alueen yrityksiä ja saada yliopistosta valmistuneille nuorille työpaikka paikallisissa yrityksissä. Yritykset voivat saada palvelukseensa työllistämistukea nauttivia korkeakoulututkinnon suorittaneita nuoria esimerkiksi tietotekniikan järjestelmien kehittämiseen, markkinointitoimiin kauppatekniseen suorittaneet intensiivikoulutukseen ja ovat yrityksen käytettävissä kuusi kuukautta, minkä jälkeen heidät voidaan palkata. Tähän mennessä Merseysiden pk-yrityksissä on aloitettu 1 200 hanketta. Kaikkiaan on luotu 550 uutta työpaikkaa. Noin 2 000 työtöntä tutkinnon suorittanutta henkilöä on löytänyt työpaikan. Heistä noin 70 prosenttia on jäänyt alueen yrityksiin. "Yliopisto yrityksen palveluksessa" -hankkeella pyritään saavuttamaan alueen 5 000 pk-yritystä. Tämä koskee erityisesti 75 prosenttia pk-yrityksistä, joita pidetään Merseysiden taloudellisessa ohjelmassa erittäin kasvukykyisinä. jne. Tutkinnon osallistuvat nuoret Highlands & Islands -alueella Skotlannissa aloitettiin tieto- ja viestintätekniikan neuvontapalvelua koskeva hanke. Alunperin hanke kuului LEADER I -yhteisöaloitteen piiriin, mutta nyt se on yhdistetty tavoitteen 1 mukaiseen ohjelmaan ja on kestoltaan kolmivuotinen. Aluksi EAKR:n tuki oli 131 500 ecua, mutta hankkeen menestyttyä sen toiselle vaiheelle myönnettiin 360 (XX) ecua. Tarkoituksena on edistää pk-yritysten investointeja tietotekniikkaan tarjoamalla neuvontapalvelua. Siinä täsmennetään uudet investointimahdollisuudet ja mukautetaan toimet kunkin pk-yrityksen omiin tarpeisiin ja sen työvoiman pätevyystasoon. Lisäksi pk-yrityksiä autetaan vuotta 2 (XX) koskevassa tietoteknisessä ongelmassa. Hankkeella on luotu yli 50 pysyvää etätyöpaikkaa länsirannikon syrjäisillä saarilla. Neuvontapalvelua koskeva hanke liittyy muihin eurooppalaisiin hankkeisiin, joista esimerkkinä voidaan mainita Scottish Officen aloite ITSCAN. Sillä tuetaan yhteistyöhankkeita Skandinavian järjestöjen kanssa EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. Tavoite 2: kaikissa vuonna 1997 hyväksytyissä 13 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa on yksityiskohtainen analyysi pk-yritysten asemasta alueen talouselämässä sekä sitoumus seurata tiiviimmin toimia ja keskittyä entistä enemmän pienyrityksiin. Yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa esitettiin pk-yrityksiä koskeva erityinen toimintalinja, jonka avulla toimet voidaan keskittää pk- yritysten hyväksi paremmin kuin edellisten ohjelmien taloudellisen toiminnan ja infrastruktuurien kehittämiseen tarkoitetut yleiset tukitoimet. Kaikissa uusissa ohjelmissa on entistä tarkempi määritelmä rahoitettavista toimista pk-yrityksen eri toimintavaiheissa perustamisesta laajentamiseen. Tähän kuuluvat myös riskipääoman käyttömahdollisuudet alueellisella tasolla. Koillis-Englannissa toteutettiin vuonna 1995 pk-yrityksiä koskeva hanke nimeltä New Enterprise Strategy. Hanke toteutettiin Teessiden koulutus-ja yritystoimiston (Teesside Training and Enterprise Council) aloitteesta, ja sen tavoitteena on edistää uusien yritysten kasvua ja luoda alueelle työpaikkoja. EAKR:n ja ESR. n yhteisrahoituksen osuus on 1,3 miljoonaa ecua, kun kokonaiskustannukset ovat 14,8 miljoonaa ecua. Hanke koskee paikallisten yhteistyökumppaneiden muodostamaa tukiverkkoa, joka neuvoo yritysten perustajia. Samaten yritysten perustajille tarjotaan riskipääomarahaston (capital grant fund) käyttöä, jos nämä sitoutuvat luomaan uuden työpaikan. Heillä voi olla enintään noin 4 600 ecun aloituspääoma. Tähän mennessä hankkeella on tuettu yli 1 800 alueellista pk-yritystä. Niistä 560 oli naisten perustamia. Näistä pk-yrityksistä 77 prosentin toiminta jatkui 18 kuukauden kuluttua niiden perustamisesta, mikä tarkoittaa, että toiminnan jatkumistaso on erittäin hyvä. Alueelle hankkeen avulla luoduista 3 200 työpaikasta 200 työpaikkaa mahdollisti pitkäaikaistyöttömien paluun työelämään ja 600 annettiin alle 25-vuotiaille nuorille. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 105 ehdotetaan toimenpiteitä, Tavoite 5b: koska useilla alueilla on runsaasti pienyrityksiä ja hyvin pieniä yrityksiä, yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa joilla pyritään hyödyntämään pk-yritysten kasvukykyä. Esimerkiksi Lounais-Englannissa suurin osa tavoitteen 5b ohjelman varoista on tarkoitettu pk-yrityksiä koskevaan toimintalinjaan ja taloudelliseen kehittämiseen. Toimiin sisältyy kohdennettu koulutus, kaupallinen neuvonta tai infrastruktuurin rahoitustuet. Noin 40 prosenttia yhteisön osuudesta myönnetään tähän toimintalinjaan, 25 prosenttia on tarkoitettu muun kuin maatalousalan monipuolistamiseen ja kehittämiseen ja noin 15 prosenttia inhimillisten voimavarojen kehittämistoimiin. TAVOITE 1 Kolme Yhdistyneen kuningaskunnan aluetta voi saada tavoitteen 1 mukaista tukea. Ne ovat Merseyside, Highlands & Islands ja Pohjois-Irlanti. Vuonna 1997 ohjelmien toteutuksessa keskityttiin väliarviointiin ja sen seurauksiin. « Merseysiden ohjelmaa muutettiin heinäkuussa. Tärkeimmät muutokset koskivat infrastruktuurien rahoituksen vähentämistä (liikenne) ja heikoimmassa asemassa olevien alueiden taloudelliseen kehittämiseen liittyvien toimenpiteiden lisäämistä. Tieto- ja viestintätekniikan kehittämistä koskeva uusi toimenpide otettiin käyttöön. Highlands & Islands -alueen väliarvioinnissa suositeltiin joitakin mukautuksia muuttamatta alkuperäistä strategiaa. Ennen kaikkea ESR:n toimia olisi keskitettävä tehokkaammin sosiaalisesti syrjäytyneisiin henkilöihin. Kalastusalalla ohjelmien toteutus nopeutui. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä on 53 prosenttia kokonaisinvestoinneista. Pohjois-Irlannissa jaettiin osa edellisinä vuosina indeksiin sitomisesta kertyneistä käyttämättömistä varoista. Toimintalinjojen välisiä taloudellisia siirtoja ei tehty. Suurin osa muutoksista liittyi liikennettä koskevaan toimenpiteeseen, jolle myönnettiin 28 miljoonaa ecua lisämäärärahoja julkisen liikenteen parantamiseen. Vaikka muut muutokset eivät olleetkaan taloudellisesti yhtä suuria, ne olivat tärkeitä toimintalinjojen kannalta. Heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin kiinnitettiin entistä työskentelyyn enemmän huomiota. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen seurantakomiteoiden ja PEACE-aloite onnistuivat hyvin paikallisessa yleistyi. Koska yhtenäinen ohjelma-asiakirja kehittämisessä, perustettiin rationalisointia. Maatalouden investointitoimenpiteitä ei tehty, koska kansallisen tason julkinen ja yksityinen yhteisrahoitus ei ollut riittävää. BSE-kriisi viivästytti kaikkia suunniteltuja maatalousinvestointeja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kalastusalalla ohjelman ja KOR sai 1,5 miljoonaa ecua lisämäärärahoja. tutkimaan paikallisten kehittämistoimien toteutus nopeutui ryhmä Yleensä ottaen kaikkien kolmen alueen väliarvioinnissa kiinnitettiin huomiota ohjelmien seurannan parantamiseen ja tavoitteiden vaikutusten tehostamiseen. Tämä koskee etenkin työpaikkojen luomista ja pitkäaikaistyöttömien tarpeisiin vastaamista. TAVOITE 2 Tavoitetta 2 koskevat 13 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin huhtikuun ja heinäkuun välisenä aikana kaudeksi 1997-1999. Työmarkkinaosapuolet osallistuivat seurantakomiteoiden työskentelyyn ensimmäistä kertaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja paikallisesti valitut henkilöt osallistuvat työskentelyyn tästä lähtien järjestelmällisesti. Useimmiten ammattiliittojen paikallistoimistot (Trades Union Congress) edustivat työmarkkinaosapuolia. Ohjelmien hallinnoinnin tärkein uudistus koski strategioita, jotka säätelevät yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toimintalinjojen toteuttamista ja joilla helpotetaan hankkeiden ja toimien valintaa. (Confederation of British teollisuusjärjestö Industry) ja 106 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Useat seurantakomiteat ovat hyödyntäneet asiantuntijoita ohjelmien toteutuksen yhteydessä. Siten Koillis-Englannissa seurantakomitea perusti työryhmän käsittelemään yhtäläisiä mahdollisuuksia, jotta voitaisiin seurata alan kehitystä ja vaihtaa hyviä käytäntöjä hankkeiden välillä. Joillakin alueilla perustettiin ympäristöasioita käsittelevä ryhmä. toimintalinjana oli paikallisella Työpaikkojen luomiseen kiinnitettiin entistä enemmän huomiota. Keinoina olivat pk-yritysten perustamisen ja kasvun tuki ja investoimistuki. Useimmissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa erityisenä taloudellisten hankkeiden kehittämisen kannustaminen tavoitteen 2 epäsuotuisimmilla kohdealueilla. Kaikissa tavoitteen 2 yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa edellytetään, että perustiedot, toiminta, tulokset ja toivotut vaikutukset analysoidaan yksityiskohtaisesti kuuden kuukauden kuluessa seurantakomitean ensimmäisestä kokouksesta. Tällä menettelyllä voidaan tehostaa ohjelmien seurantaa ja arviointia. tasolla varsinkin kaupunkialueiden vähän, Vuoden 1997 lopussa melkein koko ESR:n tuki oli kohdennettu. EAKR:n määrärahoja kohdennettiin vain hyväksymään toimintasuunnitelmia ja hankekokonaisuuksia tulevaa rahoitusta varten. Yksittäisiin hankkeisiin kohdennettiin EAKR:n tukea melko rajoitetusti. seurantakomiteat valmistelemaan keskittyivät koska ja Koska ohjelmia ei toteutettu kokonaan kaudella 1994-1996, noin 155 miljoonaa ecua siirrettiin kaudelle 1997-1999. TAVOITTEET 3 JA 4 Tavoitteen 3 uusi ohjelma-asiakirja kaudelle 1997-1999 hyväksyttiin joulukuussa 1996. Tällöin vahvistettiin uusi toteutusrakenne, jonka avulla kunkin alueen tarpeet voidaan määrittää selkeästi. Alueelliset komiteat hallinoivat varojen jakamista paikallisella tasolla. Viranomaiset johtavat näitä komiteoita, joiden työskentelyyn myös kunkin elinkeinoalan edustajat sekä työmarkkinaosapuolet osallistuvat. Kukin alue laatii alueellisen kehittämissuunnitelman, jossa täsmennetään yhtenäisen tietojen avulla. Uuden ohjelma-asiakirjan yhteydessä strategia ja alueellisen toteutusjärjestelmän ansiosta seurantakomitea on voinut osoittaa selvästi täydentävyyden tavoitteen 3 mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden sekä tavoitteiden 2 ja 5b toimenpiteiden sekä yhteisöaloitteiden välillä. toimintalinjat määrällisten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat komissiolle tavoitteen 4 mukaisen ohjelmansa 18. marraskuuta 1997. Neuvottelut aloitettiin heti tämän jälkeen, jotta kauden 1998-1999 kattava yhtenäinen ohjelma-asiakirja saataisiin valmiiksi. Komissio hyväksyi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 13. maaliskuuta 1998. ESR:n yhteisrahoitus on 247,4 ja kokonaiskustannukset 549,6 miljoonaa ecua. TAVOITE 5a maatalous Maatalouden rakenteiden parantamiseen myönnetystä 138 miljoonasta ecusta noin 95 prosenttia on tarkoitettu tasaushyvityksiin. Vuonna 1997 noin 58 000 maatilaa sai tasaushyvityksen. Loput 5 prosenttia käytettiin investointihankkeiden rahoittamiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan sallittiin rajoittaa maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien tukitoimenpiteiden soveltamisen Englannissa hankkeisiin, jotka oli hyväksytty vuoden 1996 maaliskuun loppuun mennessä. Skotlannissa ja Walesissa toimenpiteitä voidaan soveltaa vuoden 1999 loppuun asti. Tämän johdosta EMOTR:n alkuperäistä 227 miljoonan ecun osuutta pienennettiin 51 miljoonaan ecuun. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli hyväksytty noin 187 hanketta, joista useimmat koskivat hedelmä- ja vihannesalaa, liha-, peruna-ja maitoalaa. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 107 TAVOITE 5a kalastus Vuoden 1997 lopussa yli 33 prosenttia investoinneista oli hyväksytty. Ne kattoivat pyyntiponnistusten mukauttamisen (kalastuskäytöstä poistaminen), alusten turvalaitteiden nykyaikaistamisen, tuotannon ja markkinoinnin, satamalaitteet jne. Edistymistä odotetaan etenkin Walesissa. Vesiviljelyalalla on investoitu erittäin vähän valtiontuen puutteen vuoksi. Laivaston kalastuskäytöstä poistamista koskeva hanke aloitettiin elokuussa 1997, ja sen kokonaiskustannukset ovat 21 miljoonaa ecua. Hankkeella on tarkoitus poistaa kalastuskäytöstä ylimääräiset 108 alusta, minkä ansiosta Yhdistynyt kuningaskunta lähestyy monivuotisessa ohjausohjelmassa (MOO III) asetettuja tavoitteita. Viiden vuoden aikana kalastuskäytöstä on poistettu noin 700 alusta. Yhdistyneen kuningaskunnan kalastuskäytöstä poistamista koskevaa järjestelmää koskeneessa arviointikertomuksessa vahvistettiin sen onnistuneen hyvin. Pitkien neuvottelujen jälkeen uusi monivuotinen ohjausohjelma (MOO IV) hyväksyttiin joulukuussa kaudeksi 1997-2001. Pyyntiponnistusta vähennetään pienentämällä alusten määrääjä vähentämällä kalastustoimintaa. Kutakin kalatalousalan toimintaa varten on vahvistettu tavoitteet. TAVOITE 5b Kaikissa 11 ohjelmassa noudatettiin yhtenäistettyä lähestymistapaa. Pk-yritysten kehittäminen liitettiin maatalouden kehittämiseen aina kun mahdollista, jotta ohjelmien vaikutus olisi mahdollisimman tehokas. Mainittujen 11 ohjelman väliarviointi on käytännöllisesti katsoen saatu päätökseen. Tilapäisissä tuloksissa vahvistetaan alkuperäisten strategioiden ja määrärahojen pätevyys. Rahoitussuunnitelmiin ehdotettiin vain pieniä muutoksia. Joistakin varaumista huolimatta on luultavaa, että ohjelmissa asetetut työpaikkojen 1 uomistavoitteet ylitetään. Työmarkkinaosapuolet ja paikallisesti valitut henkilöt voivat vastedes osallistua seurantakomiteoihin aivan kuten tavoitteessa 5a. 2. Yhteisöaloitteet Viimeiset yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin vuoden 1997 lopussa. Niitä olivat kolme SME-aloitetta (Englanti tavoite 2, Englanti tavoite 5b, Merseyside) ja neljä URBAN-aloitetta (Brighton. Bristol. Coventry ja Leeds). Lisäksi voidaan mainita monikansallinen INTERRECi 11 -ohjelman ('-vaihe (Pohjanmeri), johon Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu. Englantia koskevissa SME-ohjelmissa määriteltiin kolme toiminta-alaa: pk-yritysten suorat tuet, jotta niitä autettaisiin kehittämään omat strategiansa yhteistyössä kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa, kansainvälisen tason verkkoutuminen ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen. Näiden kolmen ohjelman arvellaan luovan 3 500 työpaikkaa seuraavan neljän vuoden aikana. Teollisuuden uudistamista koskevien neljän yhteisöaloitteen (KONVER, RETEX, RESIDER II ja RECHAR II) ohjelmia jatkettiin vuoden 1999 loppuun asti. Ne saivat lisävaroja, kun varaus jaettiin uudelleen. URBANin puitteissa hyväksyttiin neljä uutta ohjelmaa, kun varaus jaettiin uudelleen. Lisäksi Merseysiden ohjelma laajennettiin kattamaan Leasowen alue. Pohjois-Irlannissa URBAN-ohjelmaan sisältyvät yhteisöjen väliset yhteistyötoimet perinteisten toimien lisäksi. Perinteisiin toimiin kuuluvat Belfastin ja Londonberryn heikossa asemassa olevien kortteleiden kunnostustyöt. varainhoito, PEACE-aloitteen alueelliset yhteistyökumppanit huolehtivat, selittää suurelta osin maksujen toteutumisessa havaitut viivästykset. Euroopan parlamentti äänesti 100 miljoonan ecun lisämäärärahojen myöntämisestä PEACE-aloitteelle syksyllä; lisämäärärahoja koskeva päätös voitaisiin tehdä vuonna 1998. rahoituselimet välittäjinä toimivat josta ja 108 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Inhimillisten voimavarojen alalla EMPLOYMENT-aloitteeseen valittiin 339 uutta hanketta toisen ehdotuspyynnön yhteydessä. Niistä 48 koskee tavoitteen 1 kohdealueita (27 Pohjois-Irlannissa). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat vuoden 1997 lopussa 16 miljoonan ecun siirtämistä ADAPT-aloitteesta EMPLOYMENT-aloitteeseen, mutta siirtoa ei ole vielä tehty. ADAPT-aloitteeseen valittiin 178 hanketta toisen ehdotuspyynnön yhteydessä. Niistä 14 koskee tavoitteen 1 kohdealueita (9 Pohjois-Irlannissa). Hyväksytyissä hankkeissa käytettiin kuitenkin arvioitua vähemmän varoja, mistä johtuu 16 miljoonan ecun siirtopyyntö. Jopa siirron jälkeenkin merkittävä osa ADAPT-aloitteelle myönnetyistä varoista jäisi käyttämättä. Tästä syystä Yhdistyneen rajoitetun kuningaskunnan ehdotuspyynnön esittämistä vuonna 1998. Se liittyy Yhdistyneen kuningaskunnan hankkeeseen nimeltä "Yliopisto teollisuuden palveluksessa". suostumuksella viranomaiset kolmannen komission ehdottivat toimien toteutuksen. Vaikka LEADER- LEADER 11:11e on ongelmallista se, että ei ole olemassa Euroopan unionin yhteisrahoittamaa kansallista verkkoa. Kansallisen yhteisrahoituksen lähteestä ei ole päästy yksimielisyyteen, mikä vaarantaa jälkeen on tapahtunut edistymistä tavoitteen 5b kohdealueilla, ohjelmien toteutus Englannissa ei riitä kaikkien varojen käyttämiseen. Paikallisten toimintaryhmien suurimpia vaikeuksia tavoitteen 5b kohdealueilla on ollut saada alueellisen tai paikallisen tason julkista rahoitusta, jolla täydennettäisiin yhteisön rahoitusta. Tämä estää tukitoimenpiteiden edistymisen. Muutamat toimintaryhmät ovat alkaneet luoda rajat ylittäviä yhteyksiä. Pohjois-Irlannissa valitut 24 LEADER -ryhmää toteuttavat ohjelmaa toden teolla. toimintaryhmien perustamisen PESCA-yhteisöaloitteen puitteissa oli perustettava lukuisia työryhmiä varmistamaan, että hankkeet todella vastaavat paikallisen tason tarpeita. Aluksi PESCAan nuivasti suhtautunut ammattikunta on nykyään innostunut monista toimista. Vuonna 1998 edistymisen odotetaan kiihtyvän. A*% 3 LUKU: RAKENNERAHASTOJEN VAIKUTUKSEN ARVIOINTI JA ANALYYSI Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus UI Vuonna 1997 suoritetussa arvioinnissa noudatettiin kahta tavoitetta: • • rahastojen käytön tehokkuuden selvittäminen tulevien rakennetukiohjelmien valmistelu. toimintaohjelmaan sisältyi väliarviointien seuraaminen sekä Ensimmäiseen tukitoimenpiteiden tehokkuuden analysoiminen. Arvioinnit ovat ensiarvoisen tärkeitä seuraavalla ohjelmakaudella tukitoimenpiteiden etenkin hallinnointimuotojen käyttöönotossa. kehityssuunnitelmien asianmukaisten valmistelussa sekä Toiseen toiminta-alueeseen sisältyi yhteisöön liittyvien teemakohtaisten arviointien tekeminen. Arvioinnit koskivat muutamia yksittäisiä teemoja (pk-yritykset, tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) ja innovaatio sekä ympäristö) sekä yhtä horisontaalista teemaa (yhteistyö). Teemakohtaiset arvioinnit poikkeavat väliarvioinneista yksityiskohtaisuutensa vuoksi. Niiden avulla pyritään tunnistamaan strategisesti merkittävät teemat, mikä auttaa valitsemaan ensisijaiset tukitoimenpiteet. työllisyyttä Arvioinneissa toimintalinjana. Tukitoimenpiteiden työllisyysvaikutuksia koskevien arviointien on oltava luotettavia, ja niitä on voitava vertailla eri ohjelmien kesken. Tärkeällä sijalla on myös arviointimenetelmien ja -välineiden vahvistaminen sekä koulutuksen ja tietojen jakaminen niiden käyttäjille. horisontaalisena käsittelemään pyritään 3. 1. VÄLIARVIOINNIT Vuonna 1997 väliarviointeja tehtiin kaikista tavoitteista. Työn tulosten ansiosta ohjelmia voidaan mukauttaa. Yhteenveto tavoitteiden 1 ia 6 yhteisön tukikehyksistä ia yhtenäisistä ohielma-asiakirioista Vuonna 1997 eri jäsenvaltioissa tehtiin satakunta väliarviointia tavoitteista l ja 6. Arvioinneilla haluttiin selvittää tukitoimenpiteiden tehokkuus sekä niiden hallinnointijärjestelmien laatu. Niissä voidaan esittää tarvittaessa muutoksia tukitoimenpiteiden laatuun. Arviointien laajuus vaihtelee melkoisesti jäsenmaiden välillä ja jopa yhden jäsenmaan eri ohjelmien välillä. Italia esimerkiksi laati ensin yhteisön tukikehystä koskevan "sisäisen" arvioinnin, koska riippumattomien arvioijien valintaa ei ollut saatu tehtyä vuoden 1997 aikana. Makrotaloudellista vaikutusta on arvioitu niiden tavoitteen 1 ohjelmien osalta, joiden osuus rakennerahastojen rahoituksesta voidaan selvittää kansallisella tasolla. Rakennerahastojen tukitoimien kysyntään ja tarjontaan aiheuttamia sivuvaikutuksia kuvaavien makromallien hallitseva menetelmä alkaa tätä nykyä olla melko vakiintunut, vaikka joissakin tapauksissa kehittely on vielä tarpeen. Menetelmien ja tulosten eroista huolimatta kaikista arvioinneista kävi ilmi tavoitteen 1 pääohjelmien positiiviset vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen. Yhteenveto arviointien sisällöstä ja käytöstä esitetään komission erillisessä kertomuksessa, joka valmistuu vuoden 1998 puolivälin tienoilla. Kertomuksessa pyritään lisäksi selostamaan, missä tukitoimenpiteisiin kesken määrin komission määrittelemät suuntaviivat on otettu huomioon ohjelmakauden tehdyissä mukautuksissa. Mukautuksia tehtiin useimpiin yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin, jotka lukuun ottamatta vietiin päätökseen vuoden 1998 Merseysidea, Irlantia ja Pohjois-Irlantia ensimmäisen puoliskon aikana. Seuraavassa esitellään tavoitteen 1 väliarvioinnin keskeiset osat. Saksan uusien osavaltioiden tehtiin ulkoisia arviointeja, joiden tulokset esiteltiin seurantakomiteoille sekä eri alakomiteoille. Lisäksi pantiin alulle yhteisön tukikehyksen yleisarviointi, joka sisältää yhteenvedon arvioinneista. Alueelliset viranomaiset olivat laajalti mukana toimenpideohjelmista 112 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus arviointityössä. Heidän vaikutustaan tukitoimenpiteiden toteuttamiseen on kuitenkin vaikea mitata, mikä johtuu ohjelmien rahoitukseen kesken kauden tehdyistä mukautuksista. tukea yritysten perustamiseen Burgenlandissa (Itävalta) väliarvioinnin eri kohdista käytiin yhteistyön puitteissa keskusteluja, joissa laadittiin useita suosituksia. Niissä korostetaan, että yrityksille suunnattuja tukia on järkiperäistettävä lisättävä ja työllisyystason parantamiseksi. Väliarvioinnissa korostetaan myös, että seurannan laatua (erityisesti tietojen keruuta) on parannettava ja horisontaalista koordinointia eri hallintoelinten välillä on vahvistettava. Ohjelmien rahoitukseen on tehty vain vähäisiä tarkistuksia, jotka eivät vaikuta ensisijaisiin tukitoimenpiteisiin. ja Etelä-Burgenlandin matkailuhankkeisiin on laajalti tehtiin väliarviointi (huhtikuu 1997), jota Hainautissa (Belgia) yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta seurantakomiteassa. Eräät ohjelmavalinnat päätettiin suunnata uudelleen käsiteltiin väliarvioinnin suositusten perusteella. Erityisesti teollisuusalueiden toimenpide elvyttämiseksi hylättiin, ja sen sijaan tukia yrityksille lisättiin. Muutoksen ansiosta rakennetukien tehokkuuden odotetaan kasvavan pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä. taantuneiden Tavoitteen 1 kohdealueilla Espanjassa väliarvioinnit osoittavat, että ohjelmat ovat edenneet tyydyttävästi asetettujen tavoitteiden mukaan. Keskeinen yhteisön tukikehystä koskeva päätelmä on, ettei jo toteutettuja tukitoimenpiteitä tulisi merkittävästi muuttaa. Seurantajärjestelmää olisi sen sijaan tehdyt muutokset ovat parannettava. Tärkeimmät tuotantosektorin tukitoimenpiteiden lisääminen, uuden osatavoitteen liittäminen tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevaan toimintalinjaan ja alueellisten työllisyyssopimusten rahoittaminen. alkuperäiseen yhteisön tukikehykseen Tavoitteen 1 kohdealueilla Ranskassa tehtiin väliarviointeja. Réunion ei ollut kuitenkaan saanut kertomustaan valmiiksi vielä vuoden 1997 lopulla. Guadeloupen, Ranskan Guyanan ja Martiniquen ohjelmiin tehtiin useita muutoksia tukitoimenpiteiden toteuttamisen vauhdittamiseksi. Kyseisillä tehdyt muutokset aiheellisiksi, ja esimerkiksi alueilla toisinaan Martiniquessa ne paljastivat ohjelmamuutosten toteuttamista. tehdyt arvioinnit osoittivat ohjelmiin seurantajärjestelmän jotka vaikeuttivat heikkoudet, Korsikan arviointikertomus valmistui kesäkuussa 1997, mutta se ei aiheuttanut toiminnallisia muutoksia ohjelman toteuttamiseen. perustuu väliarviointi Nord-Pas-de-Calais'n perustamista seurantajärjestelmistä saatuihin tietoihin. Suosituksissa korostettiin, että EAKR:n ja ESR:n toimien integrointia on vahvistettava. Myös työllisyyden ja innovaation edistämiseen tarkoitettujen pk- yritystukien myöntämisessä käytettävien valintaperusteiden tiukennettava. Arviointityön perusteella seurantakomitea päätti tehdä ohjelmaan muutoksia. Niitä olivat tukien kohdistaminen uudelleen eniten toimiin, yksityisen sektorin osuuden kasvattaminen matkailuinvestoinneissa sekä määrärahojen siirtäminen ympäristönsuojelutoimiin. soveltamista on viranomaisten työpaikkoja alueellisten luoviin Kreikan alueilla valmistui 13 alueellisia ohjelmia koskevaa väliarviointia. Lisäksi valittiin arvioijat alakohtaisia ohjelmia ja yhteisön tukikehyksiä varten. Arvioinnin edistymistä haittasivat kuitenkin kansallisten ja alueellisten hallintoelinten puutteelliset mahdollisuudet vuoropuheluun. Komission aloitteesta järjestettiin seminaari kokemusten vaihtamiseksi. Alueellisia ohjelmia mukautettiin vuoden 1997 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, mutta siirtoja ohjelmien välillä ei tehty, eikä ensisijaisia tukitoimenpiteitä muutettu. Toisella vuosipuoliskolla kansalliset ja alueelliset viranomaiset toteuttivat laajempia tarkistuksia alakohtaisiin ohjelmiin. Tämä johtaa todennäköisesti yhteisön tukikehyksen mukauttamiseen, joka saataneen päätökseen vuoden 1998 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Rakennerahastot 1997 -Yhdeksäs vuosikertomus 113 Irlannissa väliarviointi sisällytettiin tehokkaasti päätöksentekoprosessiin. Yhteisön tukikehyksen väliarviointi perustui kansallisten viranomaisten ja komission yksikköjen yhteistyössä tekemään perusteelliseen arviointiin. Kaikista toimenpideohjelmista oli ennakkoon laadittu väliarvioinnit, jotka hyväksyttiin ja joista keskusteltiin kunkin ohjelman seurannasta vastaavassa komiteassa. Yhteisön tukikehyksen väliarvioinnissa esitettiin muutamia taloudellisen tilanteen muutoksista johtuvia strategisia muutoksia. Siinä ehdotettiin muun muassa tuen lisäämistä muiden kuin kaupunkialueiden infrastruktuureihin sekä niille ryhmille, jotka ovat vaarassa syrjäytyä. Siinä ehdotetaan yritystukien määrän vähentämistä erityisesti aloilta, joilla on suora yhteys kysyntään tai joille valtion tuen myöntäminen ei ole täysin perusteltua. Kertomus sisältää myös joitakin suosituksia, jotka koskevat tukitoimenpiteiden hallinnointia ja toteuttamista ja varsinkin kilpailun puuttumista tietyiltä julkisen palvelun aloilta, jotka saavat osarahoitusta rakennerahastoista. Lisäksi kertomuksessa käsitellään tiettyjen seuranta-ja arviointimittareiden laadussa havaittuja puutteita. Seurantakomitean (heinäkuussa 1997) hyväksymät välitarkastuksen suuntaviivat perustuvat pääosin arvioijien tekemiin ehdotuksiin sekä tarpeeseen vahvistaa tiettyjä toimenpiteitä yhteisön vahvistamien toimintalinjojen mukaisesti (esimerkiksi alueelliset työllisyyssopimukset). Vaikka rahoitukseen tehdyt mukautukset eivät ratkaisevasti muuttaneet yhteisön tukikehyksen strategisten toimintalinjojen sisältöä (160 miljoonaa ecua rakennerahastojen varoja jaettiin uudelleen), ne aiheuttavat jonkin verran rakenteellisia muutoksia, joiden vaikutukset selviävät vasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. tavoitteiden osalta (mukaan lisäksi, että yritystukijärjestelmiä Etelä-Italian alueilla kansallisen hallinnon tekemä väliarviointi osoitti ohjelmasuunnittelun heikkoudet tavoitteet). varsinkin määrällisten ja jatko- Väliarvioinnissa ehdotettiin täydennyskoulutusta hankkeiden valintamenettelyjä yksinkertaistetaan etenkin EMOTR:n ohjausosaston osalta. Suurinta osaa toimenpideohjelmista mukautettiin määrärahojen käytön tehostamiseksi. Nykyisiä yhteisön tukikehyksiä muutetaan, jos ohjelmaan kuulumattomat määrärahat on osoitettava tehokkaampiin tukitoimenpiteisiin, jotka edistävät ensisijaisia perusteita, kuten työllisyyttä (varsinkin alueelliset ty öl 1 i sy y ssopi mukset). liittyvät järkiperäistetään, koulutustoimia innovaatioon työllisyyteen liittyviä lisätään lukien ja ja sekä Portugalissa väliarviointi vahvisti yleisesti yhteisön tukikehyksen ensisijaiset toimintalinjat niihin tarvittavat määrärahat. Välitarkastuksen muutosehdotukset koskevat seuraavia neljää keskeistä päälinjaa: työpaikkojen luomisen edistäminen, tuen lisääminen ympäristönsuojeluun, pk-yritysten ja sellaisten uusien teknologioiden käyttöönoton tukeminen, jotka liittyvät erityisesti tietoyhteiskuntaan ja pk-yrityksiin, sekä tiettyjen perusinfrastruktuurien valmiiksi saaminen. Flevolandissa (Alankomaat) väliarvioinnissa (joulukuu 1997) ehdotettiin rahastojen integroinnin parantamista, joka lisäisi eri rakennetukiryhmien välistä synergiaa. Seurantakomitea ei noudattanut tätä suositusta, ja ohjelmaan onkin tehty vain vähäisiä muutoksia. Sen sijaan varsinkin ESR:n toimien rahoitusta tarkistettiin joulukuussa 1996 lisäämällä erityisesti työllisyystukia. Tavoitteen 1 kolmella kohdealueella Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1997 loppuun saadut arvioinnit vaikuttivat ratkaisevasti tukitoimenpiteiden uudelleen kohdistamiseen. Pohjois-Irlannin arvioija esitti eri vaihtoehtoja, joihin kuului myös "nollavaihtoehto" '(ei muutoksia), jonka seurantakomitea lopulta hyväksyi. Merseysiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta muutokset liittyvät arvioinnin rakennerahastojen loppupäätelmiin ja komission esittämiin suuntaviivoihin ohjelmien toteuttamisesta vuoden 1999 loppuun asti. Highlands & Islandsin kohdalla arvioinnin tulokset otetaan huomioon vuoden 1998 aikana päätettävien tarkistusten yhteydessä. Tavoitteen 6 osalta väliarviointien sisältämistä tiedoista oli hyötyä ohjelmien mukauttamisessa. Suomessa arviointikertomus käsiteltiin seurantakomiteassa 1. ja 2. joulukuuta 1997 ja julkaistiin helmikuussa 1998. Siinä ehdotettiin, että määrärahojen siirtämistä toimenpiteiden välillä suosittaisiin, jotta niiden toteuttaminen onnistuisi mahdollisimman hyvin. Välitarkistus saatiin päätökseen, lukuun ottamatta päätöstä ottaa korkotukilainajärjestelmät mukaan ohjelmaan. 114 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Ruotsissa arviointikertomus saatiin valmiiksi lokakuussa 1997, jotta sitä voitaisiin käyttää uudelleen ohjelmatyössä. Suositukset koskivat erityisesti ja yksinkertaistaa rakennerahastojen hallinnointia. toimenpiteiden määrää tarvetta vähentää Tavoitteen 1 inhimillisten voimavarojen kehitysohjelmien todettiin arvioinneissa riittävän mainiosti työmarkkinoille. Tulokset osoittavat, että perinteiset koulutustoimet ja työllisyystuet ovat hallitsevia ja että nuorten ja lyhytaikaistyöttömien osallistuminen on aktiivista. Edellisen ohjelmakauden ohjelmien jälkiarviointien tulokset näyttävät toteutuneen ohjelmissa. Niissä korostettiin työpaikkojen määrää, työmarkkinoille siirtymistä edistävien toimenpiteiden laatua sekä opetuksen ja koulutuksen lisäämistä. Tavoitteen 1 kohdealueiden inhimillisiin voimavaroihin liittyvät toimet näkyvät kuitenkin selvimmin järjestelmissä. Tavoitteen 2 väliarviointi (1996), Tavoitteen 2 ennakkoarviointi kaudelta 1997-1999 esiteltiin rakennerahastojen kahdeksannessa vuosikertomuksessa rahastojen työllisyysvaikutuksista on myös esitelty tämän vuosikertomuksen 3. 3 luvussa. Mitä tulee kauden 1994-1996 jälkiarviointiin, ohjelmat ovat päätösvaiheessa ja niitä koskevaa arviointiyhteenvetoa valmistellaan parhaillaan. Jo valmistuneiden kertomusten perusteella ei voi vielä saada kokonaiskäsitystä tilanteesta. siihen. Arvio asianmukaista viitata joten on Tavoitteen 3 väliarviointi jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikasta riippuvat pääasiassa eri Tavoitteen 3 vaikutukset ja työmarkkinoista. Sen lisäksi, että tavoite 3 on auttanut suuntaamaan uudelleen kansallista ja alueellista politiikkaa työttömyysuhan alla olevien henkilöiden hyväksi, sen ansiosta jopa toimenpiteiden laadinta on uudistunut. Tärkeimmällä sijalla ovat olleet koulutustoimet, mutta toimet näyttävät monipuolistuvan ja lähestymistapa yhtenäistyvän. Pitkäaikaistyöttömiksi mahdollisesti joutuville henkilöille tarkoitettuja ohjelmia on tyydyttävästi, mutta heikoimmassa asemassa oleviin kohderyhmiin ja (integraatiokeinoihin liittyviin) pitkäaikaistoimiin olisi panostettava vielä enemmän. Arvioijat panivat merkille, että nuorisoa koskeva toimintalinja on edennyt liiankin nopeasti, kun taas työmarkkinoilta syrjäytyneisiin liittyvän toimintalinjan eteen ei ole tehty riittävästi työtä. Tilanne saattaa johtua tukitoimenpiteiden toteuttamismekanismien monimutkaisuudesta. Tavoitteen 4 väliarviointi Vähäisillä määrärahoilla toimineessa tavoitteessa 4 luotiin uusi käsite. Kaksi vuotta kestäneen hitaan käynnistymisvaiheen jälkeen jäsenvaltioissa alkoi syntyä uusia ideoita. Niissä otettiin käyttöön jatko ja täydennyskoulutukseen liittyviä innovatiivisia käytäntöjä, jollaisia olivat esimerkiksi kokonaan työmarkkinaosapuolten sekä täydennyskoulutuksen käynnistäminen pienyrityksissä Ruotsissa. Kolmen toteuttamisvuoden aikana selvisi, että tavoite 4 on uudistusvoimainen apuväline, jota voidaan hyödyntää koulutusjärjestelmien mukauttamisessa teollisiin muutoksiin. Lisäksi sen avulla onnistuttiin saamaan mukaan pk-yritykset. jotka eivät ole perinteisesti huolehtineet koulutuksesta. täydennyskoulutusjärjestelmä hallinnoima Espanjassa Tavoitteen 5a maatalous väliarviointi Tavoitteeseen 5a kuuluvien toimenpiteiden arviointi tavoitteen 1 kohdealueilla on sisällytetty tavoitteen I arviointiin. Muilla kuin tavoitteen I kohdealueilla asetukseen (EY) N:o 951/97 liittyvien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja yhteisön tukikehysten arvioinnin suorittavat riippumattomat toimielimet. Eräissä jäsenvaltioissa arvioinnin tulokset esiteltiin seurantakomiteoille ja käsiteltiin niissä, kun taas toisissa jäsenvaltioissa arviointien tekeminen on vielä kesken. Eräissä kertomuksissa esitetyt suositukset johtivat ohjelmien mukauttamiseen. Asetuksessa (EY) N:o 950/97 määriteltyjen tavoitteen 5a toimenpiteiden järjestelmällisen arviointikehyksen laatiminen aloitetaan vuonna 1998. Rakennerahastot 199^7 - Yhdeksäs vuosikertomus 115 Tavoitteen 5a kalastus väliarviointi Tavoitteeseen 5a (kalastus) kuuluvista KOR:n 12 ohjelmasta kuuden ohjelman arvioinnit olivat valmiit vuoden 1997 lopulla. Neljää niistä valmistellaan edelleen (Suomi, Ranska, Kreikka ja Alankomaat) ja kahta ei ole vielä aloitettu (Italia ja Luxemburg). Kaikki ohjelmat kokoava yleinen analyysi ja ohjelmien laatua koskeva yhteenveto tehdään vuonna 1998. Analyysissä käsitellään kolmea kokonaisuutta: yhteisön politiikkoja, ohjelmia sekä toimenpiteitä tai hankkeita. Tavoitteen 5b väliarviointi Yhteistyökumppaneiden tekemän suuren työn ansiosta useimpien alueiden väliarvioinnit valmistuivat vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Arvioinnit osoittivat, että ohjelmissa noudatettavien strategioiden muutokset voidaan säilyttää ja että eri toimenpiteisiin on myönnetty riittävästi varoja. Vuonna 1997 ohjelmat etenivät hyvää vauhtia, mikä johtui siitä, että jäsenvaltiot vauhdittivat niiden toteuttamisvauhdin pitäisi säilyä väliarvioinneissa ohjelmiin toteuttamista. Nyt saavutetun ehdotettujen muutosten ansiosta. Arvioinnit toivat esiin seurantajärjestelmään liittyviä ongelmia ja niiden avulla alueet saattoivat todeta, oliko ohjelmissa päästy odotettuihin tuloksiin. Yhteisöaloitteet Koska suurin osa yhteisöaloitteista hyväksyttiin vasta myöhemmin, ja vain muutamista on tässä vaiheessa tehty väliarviointi. Tällaisia ovat yhteisöaloitteet LEADER II, EMPLOYMENT ja ADAPT. • LEADER II LEADER II -yhteisöaloitteen väliarviointi aloitettiin ja eräitä tavoitteen 1 alueita koskevat arvioinnit saatiin valmiiksi. Ne koskevat 102 ohjelmaa, joista osa on kansallisia ja osa tavoitteen 1, 5b ja 6 kohdealueilla toteutettavia alueellisia ohjelmia. Väliarviointeja oli mahdollista jättää vuoden 1998 puoliväliin saakka. • EMPLOYMENT JA ADAPT Tähän mennessä saaduissa väliarvioinneissa on keskitytty ohjelmien laatuun, ja toistaiseksi tarjolla on vain muutamia määrällisiä analyysejä. Joitakin teemoja on kuitenkin jo nyt tullut esiin: yhteisön ja kansalliset hallintovirkamiehet totesivat, että hankkeiden valmisteluvaihe ja monikansallisen yhteistyön kehittäminen ja seuranta samoin kuin osallistuvien tahojen tehtävänmäärittely ovat osoittautuneet ongelmallisiksi. Useimmissa jäsenvaltioissa saatiin valmiiksi käytännön suositukset toista vaihetta varten, mikä oli yksi väliarvioinnin tavoitteista. Tässä vaiheessa on kuitenkin liian aikaista ryhtyä todella arvioimaan yhteisöaloitteiden vaikutuksia. 3. 2. TEEMAKOHTAISET JA HORISONTAALISET ARVIOINNIT u Komissio aloitti vuonna 1997 teemakohtaiset arvioinnit, joiden avulla pyrittiin löytämään tehokkaita arvosteluperusteita kolmella rakennerahastoja koskevalla alalla. Lisäksi erillisen yhteistyötä koskevan arvioinnin avulla saadaan tarkemmat tulokset siitä, miten tehokkaasti kyseinen periaate on toteutunut. Sen avulla voidaan myös vertailla eri jäsenvaltioissa tai alueilla saatuja kokemuksia. Kunkin arvioinnin päätavoitteet ja sisältö esitellään jäljempänä. Jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille ilmoitetaan säännöllisesti tärkeimmistä työssä saavutetuista edistysaskelista. Aikataulun mukaan ensimmäiset tulokset saadaan vuoden 1998 puolivälissä, ja loppukertomukset on jätettävä komissiolle joulukuussa 1998. 116 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Pienet ia keskisuuret (pk-) yritykset Arviointi on strategisesti tärkeä, koska rakennerahastojen pk-yrityksiin suunnattujen toimien merkitys kasvaa jatkuvasti. Arvioinnin tarkoituksena on esittää yksityiskohtainen ja järjestelmällinen analyysi rakennerahastojen tuesta pk-yrityksille eri jäsenvaltiossa. Siinä pyritään varsinkin arvioimaan saatujen kokemusten perusteella strategioiden ja käytössä olevan rahoitusvälinevalikoiman (tukijärjestelmät, yrityksille ja jne. ) toteuttamismenettelyjen tehokkuutta sekä eri toimenpideryhmien suhteellista vaikutusta. tarkoituksenmukaisuutta, palvelut, globaalituet hallinnointi- tarjotut laajuuden vuoksi tutkimuksessa keskitytään edustavaan ohjelmaotokseen, jota Tutkimusalueen analysoidaan tarkemmin kaikkia jäsenvaltioita koskevien tapaustutkimusten avulla. Kenttätyövaihetta täydennetään tukea saavissa pk-yrityksissä tehtävin kyselyin. Vertailuryhmänä ovat yritykset, joilla olisi edellytykset rakennetukiin, mutta jotka eivät ole sitä saaneet. Tutkimus ia teknologinen kehittäminen (TTK) Teemakohtaisen arvioinnin tarkoituksena on vertailla rakennerahastoista tuettuja TTK-toimia, joita tarkastellaan alueiden kilpailukykyyn vaikuttavina tekijöinä aluekehityksen näkökulmasta. Joitakin aiheita on jo valittu, jotta arvioinnista olisi hyötyä. Aiheita ovat TTK-toimien suhteellinen tehokkuus, tutkimuslaitosten luonne ja yritysten, varsinkin pk-yritysten suhde niihin, henkilöstöresurssien vahvistaminen, TTK-toimien tulokset ja taloudelliset vaikutukset, jäsenvaltioiden politiikkojen vaikutukset sekä rahoituksen että toimien alueellisen jakautumisen kannalta, yhteydet muihin aloitteisiin tai yhteisön politiikkoihin (erityisesti tutkimuksen puiteohjelmiin) tai näiden kanssa saavutettu synergia. Koska rakennetukia saavat alueet poikkeavat toisistaan, ne jaettiin kahteen ryhmään: tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueisiin sekä tavoitteen 2 kohdealueisiin. Jako on perusteltu TTK-toimien strategisten valintojen tarkoituksenmukaisuuden kannalta, koska kullakin toimella on erilaiset ongelmat. Kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla keskitytään teknologian puutteisiin sekä jälkeenjääneisyyden poistamiseen omia tutkimusvoimavaroja kasvattamalla. Tällä pyritään lisäämään kasvua pitkällä aikavälillä. Tavoite 6 on erityistapaus, sillä tavoitteen 1 kohdealueet eivät täysin kuulu sen piiriin, mutta siihen sisältyy TTK-toimien hyödyntämiseen liittyviä hyviä käytäntöjä, joita voitaisiin siirtää muille kohdealueille. Taantuvat teollisuusalueet taas kaipaavat innovaatioita (enemmän kuin tutkimusvoimavaroja) ja vahvempia siteitä teollisuuteen alueiden talouden elvyttämiseksi. Koska alueita on kahta eri tyyppiä, myös arviointien loppupäätelmät poikkeavat selvästi toisistaan. Teemakohtaista arviointia täydennetään yksityiskohtaisemmilla innovaatiokeskusten alaan Euroopan yritys- ja 10 artiklaan. Niitä alueellisten ovat innovaatiosuunnitelmien (RIS) väliarviointi. teknologiasuunnitelmien lisäarvioinneilla, jotka kuuluvat tai perustuvat EAKR:sta annetun asetuksen alueellisten arviointi ja Ympäristö Jotta arviointi saadaan toimivaksi, on arviointivälineitä (jotka rahoitettiin budjettikohdasta B2-1600) mukautettava. Näin ympäristönsuojeluun tarkoitettujen rakennetukien yleis- ja erillisvaikutuksia voidaan paremmin arvioida myös määrällisesti. Rakennetuissa on erotettava toisistaan tuet, joilla on suora (tai harkittu) vaikutus ympäristöön (esimerkiksi vedenpuhdistamon rakentaminen), ja toisaalta tuet, joilla on epäsuoria tai välillisiä vaikutuksia ympäristöön (esimerkiksi maantien rakentaminen). Vaikutukset voidaan selvittää viidennessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa hyväksyttyjen alakohtaisten ryhmien avulla. Edustavaan ohjelmaotokseen perustuvasta tutkimuksesta saatujen tulosten myötä arvioinnilla voidaan suoraan edistää ympäristönäkökohtien sisällyttämistä tuleviin ohjelmiin, ja sen avulla voidaan rajata tarvittavat konkreettiset toimet. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 117 Yhteistyön arviointi tutkia tarkoitus tehokkaaseen järjestelmällisesti Arvioinnilla on läheisyysperiaatteeseen perustuvaan yhteistyöhön liittyviä ongelmia ja edellytyksiä. Siinä on myös tarkoitus antaa suosituksia, joilla tähdätään vastuunjaon parantamiseen eri toimijoiden välillä. Arvioinnissa on otettava huomioon eräitä erityispiirteitä, kuten tukitoimenpiteiden luonne ja institutionaalisten järjestelmien moninaisuus. Toiminnallisesti arviointi jakautuu kahteen osaan: hallinto- ja toimielimiä koskevaan kyselyyn sekä kunkin jäsenvaltion rakennetukien suunnittelu- ja hallinnointitapoja koskevaan kyselyyn. Käytännön yhteistyön toteuttamiseen ja yhteistyön tehokkuuteen liittyvien arviointien avulla voidaan selvittää, onko tämä rakennerahastojen toimintaperiaate onnistunut. ja LEADER I -yhteisöaloitteen jälkiarviointi Marraskuussa 1997 julkaistussa väliarvioinnissa esiteltiin 217 paikallisessa toimintaryhmässä tehdyn kyselyn tulokset. Siinä selvitettiin ryhmien koostumus, niiden hallinnointitapa sekä niiden eri maissa järjestämä toiminta. Näiden seikkojen avulla erityyppiset ryhmät voitiin jakaa eri alaryhmiin. Sen jälkeen valittiin 52 ryhmää tarkempaan tutkimukseen, jolla haluttiin selvittää lähinnä LEADER- yhteisöaloitteen vaikutukset aluetasolla. Ensimmäisten tulosten perusteella näyttää siltä, että hankalan käynnistysvaiheen toimintasuunnitelmiinsa sisältyvät toimenpiteet. Vaikka toimenpiteet vaikuttivatkin lähinnä paikallisesti, niillä oli merkittävä vaikutus koko maalle. Väliarvioinnissa selvitettiin myös, miten paikalliset, kansalliset ja yhteisön viranomaiset ovat olleet mukana aloitteen toteuttamisessa ja sen hallinnoinnissa. Lisäksi väliarviointiin sisältyy LEADER-verkostoa koskeva tutkimus, josta käyvät ilmi aloitteen myönteiset vaikutukset. Vuoden toimien 1998 alussa toimitetut loppukertomukset tuonevat esiin paikallisten toimintaryhmien vaikutukseen liittyviä uusia seikkoja ja täydentävät 52 ryhmästä kerättyjen tietojen perusteella saatuja tuloksia. jälkeen ryhmät onnistuivat toteuttamaan 3. 3. TYÖLLISYYSVAIKUTUSTEN ARVIOINTI Työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin ylimääräisen Eurooppa-neuvoston myötä rakennetukien työllisyysvaikutusten arviointi on tällä hetkellä ensisijainen tehtävä. Eri tavoitteista on tehty viime vuosina useita työllisyysvaikutuksia koskevia arviointeja. Esimerkkinä tavoite 2 Saatavilla olevat arvioinnit osoittavat, että esimerkiksi tavoitteen 2 työllisyystoimet ja niiden tehokkuusindikaattorit ovat hyvin epäyhtenäisiä riippuen siitä, onko kyseessä ennakko- vai jälkiarviointi. Kautta 1989-1993 koskevat jälkiarvioinnit näyttävät osoittavan, että uusia nettotyöpaikkoja syntyi noin 450 000, mikä on lähes puolet vähemmän kuin tilastoitujen bruttotyöpaikkojen määrä (noin 850 000 kappaletta). Jokaisella rakennerahastoista maksetulla miljoonalla eculla luotiin keskimäärin 140 bruttotyöpaikkaa ja 73 nettotyöpaikkaa. Jokaisen uuden tai säilytetyn työpaikan hinnaksi tulee siis kyseisten jälkiarviointien mukaan noin 22 000 ecua (nettotyöpaikan hinnaksi 41 700 ecua). Nykyisestä ohjelmakaudesta (1994-1999) on saatavilla ohjelmiin osallistuvien jäsenvaltioiden liikkuu kauden 1994-1996 toimittamat ennakkoarvioinnit. Syntyneiden 650 (XX) työpaikasta kauden 1997-1999 880 000 työpaikkaan, kun taas tehokkuusindikaattorit, varsinkin työpaikan keskihinta, vastaavat suurin piirtein toisiaan. On kuitenkin muistettava, että nykyisiä joiden työllisyysvaikutukset on arvioitu ja jotka edustavat vain kahta kolmasosaa tukitoimenpiteiden kokonaismäärästä. työpaikkojen määrä toimenpiteisiin, perustuvat arvioinnit yksistään koskevat ohjelmia Havaitut erot saattavat johtua kahden kauden välillä tapahtuneesta rakennerahastojen kasvusta, joka tukitoimenpiteiden uudelleen johtuu osittain ohjelmien välisistä määrärahasiirroista, sekä 118 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus tuotantosektorille kohdentamisesta työllisyyden parantamiseksi. Tietoihin onkin suhtauduttava laskentaperusteen varauksella toimenpideryhmien yhdenmukaisen jaottelun ja vertailukelpoisen puuttuessa. Näiden konkreettisten rajoitusten vuoksi arviointien perusteella ei voida lopullisesti päätellä sitä, miten tehokkaita tukitoimenpiteet ovat työllisyyden kannalta. Tavoitteen 2 tukitoimenpiteiden arvioidut työllisyysvaikutukset (1994-1999) I 1994-1996* I 1997-1999** enn. arv. enn. arv. Luodut tai sailytetyt bruttotydpaikat (tuhansia) Tyopaikkojen maara miljoonaa investoitua ecua kohti (rakennerahastot) Kustannusten keskiarvo luotua tai sailytettya tyopaikkaa kohti (ecua) * Kokonaisarviot perustuvat yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tietoihin (Espanjan osalta YTK/toimenpideohjelma), mukaan lukien Ruotsi ja Itävalta kauden 1994-1999 osalta. ** Jäsenvaltioiden yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ilmoittamat tiedot (Espanjan osalta 650 93,1 10. 730 YTK/toimenpideohjelma) perustuvat vain toimenpiteisiin, joiden työllisyysvaikutukset on arvioitu. 880 96,2 10. 400 Työllisyysvaikutusten arvioinnin luotettavuutta olisi lisättävä erityisesti alueilla, joilla makrotaloutta koskevia arvioita on vaikea toteuttaa. Tätä varten on esitetty metodologinen lähestymistapa. Se on julkaistu MEANS-lehden viidennessä numerossa, jossa käsitellään työpaikkojen syntymisen mittaamista. Jotta arviot olisivat tarkempia ja jotta todellisten työllisyysvaikutusten vertaileminen olisi työllisyyden nettovaikutukset. Niiden arviointi on mahdollista mahdollista, olisi arvioitava ilmoittamat yleisvaikutukset), ottaen huomioon bruttovaikutusten perusteella (tuen saajien satunnaisvaikutukset tapauksessa), siirtovaikutukset (työllisyysvaikutukset, jotka johtavat työpaikkojen katoamiseen jopa kohdealueen sisällä) sekä epäsuorat vaikutukset. Jotta arviot olisivat vieläkin tarkempia, olisi myös erotettava toisistaan säilytetyt tai muunnetut työpaikat (ne, jotka olisi menetetty ilman tukitoimia) ja toisaalta tuen avulla luodut kokonaan uudet työpaikat. (myönteiset vaikutukset, jotka olisi saavutettu joka Esimerkki menetelmän soveltamisesta (tositapaus) Kokonaismenot EAKR Tulos Bruttovaikutus tyollisyyteen Toimenpide Pk-yritysten tuki 180 miljoonaa ecua Noin 15 % ohjelman kokonaismenoista. 70 miljoonaa ecua Yli 35 % toimenpiteen kokonaismenoista. 12. 000 tuettua pk-yritysta Edellisessa ohjelmassa toimenpiteeseen annettiin 75 miljoonaa ecua, ja seurantatietojen mukaan 15000 pk-yritysta sai tukea. 9000 Seurantatiedoista kay ilmi, etta keskimaarin kolme neljasta tukea saaneesta pk-yrityksesta ilmoitti luoneensa tai sailyttaneensa kokopaivaisen tyopaikan. Satunnaisvaikutus -1800 Arviointitietojen mukaan 20 %:lla pk-yritysten saamasta tuesta ei oJlut vaikutuksia, eli yksi viidesta tuetusta yrityksesta otisi toiminut samoin ilman EAKR:n tukeakin. Siirtovaikutus -2700 Arviointitietojen mukaan 30 % tallaisista tyollisyystuen vaikutuksista vain siirtaa ohjelmassa tarkoitetun alueen toisista osista peraisin olevia tyopaikkoja. Nettovaikutus tyollisyyteen | 4500 Menetelmän avulla pyritään luomaan yhteinen viitekehys työllisyysvaikutusten arvioimiseksi. Sillä pyritään myös helpottamaan ohjelmille asetettujen määrällisten työllisyystavoitteiden määrittelyä. Eurooppalainen tvöllisvvskilpailu Komissio käynnisti kesäkuussa 1997 eurooppalaisen työllisyyskilpailun, jolla pyrittiin löytämään sellaiset rakennerahastoista yhteisrahoitusta saanet hankkeet, joiden avulla oli tehokkaimmin onnistuttu luomaan pysyviä työpaikkoja tavoitteen 2 kohdealueilla. Kilpailu oli avoin kaikille EAKR:n tai ESR:n tukea vuodesta 1989 alkaen saaneille hankkeille. Kilpailuun ilmoitettiin 85 hanketta, joista 82:ssa oli luotu noin 5 000 uutta työpaikkaa. Yhteensä toimenpiteet vastaavat noin 180 miljoonan ecun investointia, jolla luodaan 38 000 työpaikkaa. Rakennerahastoista hankkeille Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 119 maksetun tuen määrä vaihteli 32 000 ecusta 43 miljoonaan ecuun. Komission yksiköt tekivät hankkeista alustavan arvion, jonka jälkeen ne toimitettiin riippumattomalle asiantuntijaryhmälle. Kymmenen parasta hanketta valittiin helmikuussa 1998 seuraavin valintaperustein: uusien nettotyöpaikkojen määrä, työpaikkojen laatu ja pysyvyys, kohderyhmien vaikeudet luoda tai löytää työpaikkoja, paikallisviranomaisten osallistumisaste sekä hankkeiden omaperäisyys ja sovellettavuus. Valitut hankkeet julkistettiin virallisesti erään Brysselissä huhtikuussa 1998 järjestetyn konferenssin yhteydessä. Kokeiluista saadut tulokset esiteltiin laajalle paikallisviranomaisista ja asiantuntijoista kertomaan kutsuttiin koostuvalle lähestymistavoistaan ja muilla tavoitteen 2 kohdealueilla saaduista tuloksista. yleisölle. Ansioituneet hankkeiden paikalle laatijat 3. 4. ARVIOINTIIN LIITTYVIÄ METODOLOGISIA NÄKÖKOHTIA Arvioinnissa on ensisijaisena tavoitteena vahvistaa nykyisiä arviointimenetelmiä- ja välineitä, jotta liittyvä vuoropuhelu toimisi paremmin unionin tasolla. Tässä asiassa keskitytään arviointiin laatimiseen, varsinkin MEANS-ohjelmassa, sekä arviointimenetelmiä käsittelevien oppaiden tiedottamista ja teknistä apua koskeviin toimiin. MEANS-ohielma toimintalinjalla pyrittiin (rakennetoimien arviointimenetelmä) oli vuonna 1997 kolme keskeistä MEANS-ohjelmalla toimintalinjaa. Ensimmäisellä teemakohtaisia sovellutuksia ja sen yhteydessä toteutettiin kolme asiakirjaa, jotka koskivat työllisyyttä, ympäristöä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia. Toiseen toimintalinjaan sisältyi sellaisen arviointimenetelmiä käsittelevän opassarjan laatiminen, johon on koottu rakennetukien arvioinnin keskeiset teemat. Kolmanteen toimintalinjaan kuuluivat taitotiedon levittäminen muille ja arvioinneista vastaavien viranomaisten kouluttaminen. Lisäksi MEANS-lehden tekemissä jakelua väliarvioinneissa mukana olleille arvioijille. täydentämään ala- ja jäsenvaltioiden laajennettiin Teknistä apua koskevat toimet Suurten investointihankkeiden arviointia varten mukautettujen erityisten arviointivälineiden luomiseksi käynnistettiin kaksi tärkeää toimea. Kustannuksia ja hyötyjä käsittelevästä oppaasta julkaistiin uusi versio, jossa otetaan huomioon erityyppisten hankkeiden ja tukitoimenpiteiden erilainen luonne. Sitä täydentävä, suurten infrastruktuurihankkeiden kustannusten määrittelemistä koskeva opas on valmisteilla. Toimesta on hyötyä varsinkin ohjelmien hallintovirkamiehille, sillä oppaan avulla ne voivat arvioida hankkeen ja vertailukelpoisten parametrien perusteella. tehokkuutta objektiivisten Lisäksi arviointityön hallinnoinnin helpottamiseksi perustettiin väliarvioinneista koostuva tietokanta. Myös laajempi arviointikertomuksista koostuva tietokanta on perustettu, ja sitä päivitetään säännöllisesti. Institutionaalinen kehys Vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa tapahtui kahdessa teknisen arviointiryhmän kokouksessa, jotka järjestettiin vuonna 1997. Näissä kokouksissa käsitellyt aiheet koskivat erityisesti väliarviointien loppuunsaattamista ja teemakohtaisten arviointien käynnistämistä. Yleisesti jäsenvaltioiden edustajat kannattivat komission aloitteita ja töiden etenemisestä. toivoivat, että heille tiedotettaisiin säännöllisesti 4LUKU: TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, VARAINHOIDON VALVONTA JA TUEN TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 123 4. 1. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN VUONNA 1997 KAIKKIEN OHJELMAKAUSIEN OSALTA Tässä jaksossa on tarkoitus tarkastella vuoden 1997 talousarvion toteuttamista kokonaisuudessaan, toisin sanoen sekä kauden 1994-1999 että edelliskausien määrärahojen toteuttamista. Vuonna 1997 toteutetut määrärahat jakautuvat alla olevassa taulukossa alkuperänsä mukaan talousarvioon hiljattain otettuihin määrärahoihin ja vuodelta 1996 siirrettyihin määrärahoihin. Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ia toteutuminen vuonna 1997 (miljoonaa ecua) Y1K EAKR YTK ESR YTK YTK Yhteitfl- Sllrtyma- Potoston Toteutus E nt YHT. EMOTR KOR alotttMt toimonpiteet torjunta OCR Alkiperainen talousarvio Maararahojen siirto Kofjaava ja taydentava lisataJousarvfo 12. 989,70 7. 639,10 4. 026,10 490,65 3. 273,40 297,30 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 -100,00 0,00 0,00 0,00 Vuoden 1997 maararahat yhteensa 12. 989,70 7. 639,10 4. 026,10 490,65 3. 173,40 297,30 Uudelleen kayttoon otetut maararahat Siirretyt maararahat Jaadytetyt maararahat 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Kaytettavtssa devat maararahat* 12. 989,70 7. 639,10 4. 026,10 490,65 1173,40 Toteulus Toteutustaso 12. 983,14 7. 639,10 4. 026,10 368,97 1. 949,12 100% 100% 100% 75% 61% Toteutumatta jaaneet maararahat Vuoteen 1996 siirretyt maararahat 6,56 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Uudelleenkayttoonoton perusteella 90,18 372,81 77,23 121,68 1. 224,28 0,00 56,62 0,00 83,49 vapautetut nertomaararahat Tuleviksi vuosiksi uudell budjetotdut maararahat 9,27 0,00 Vapautuneet maararahat 90,18 478,22 19,09 77,23 122,41 1229,90 56,62 97,00 0,00 4,65 0,00 301,95 262,05 87% 39,90 0,00 29,53 50,69 29,53 0,75 0,00 0,00 0,75 0,00 0. 00 0,00 0,75 0,75 100% 0,00 0,00 0,03 0,03 0. 03 3,00 0,00 0,00 3,00 0,00 0,00 0,00 3,00 1. 57 52% 1. 43 0,00 0,00 - 28. 720,00 -100,00 0,00 28. 820,01 0. 0C 4. M 0,00 28. 824,8! 27. 230. 71 06% 1. 303. U 0,00 7,58 717,48 1,43 0,00 0. 00 1. 432,82 7. 58 838,37 'Lukuun ottamatta 3,25 miljoonaa ecua uudelleentydlistärrisen määrärahoja budjettfoohdasta B2-12O0,1,825 rrijoonaa ecua uudalleentyöllistamisen määrärahoja budjettikohdasta 82-1810,10,775 miljoonaa ecua uudeileentyöllistämisen määrärahoja budjettikohadsta B2-1830,2,041 rrijoonaa ecua siirrettyjä uudeNeentyclistftrnisen määrärahoja Ouku B2-18) B2-1810 Edellisvuosista poiketen määrärahojen siirtoja vuodelta 1996 varainhoitovuodelle 1997 oli vain vähän (4,65 miljoonaa ecua) eikä uudelleen käyttöönotettuja määrärahoja ollut lainkaan. Maksusitoumusten nettomäärä (27 226 miljoonaa ecua) vastasi siis siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen jälkeen lähes maksusitoumusten kokonaismäärää (27 231 miljoona ecua). Kaikki tukitoimenpiteet ja rahastot mukaan lukien maksusitoumusten toteutumistaso oli vuonna 1997 95 prosenttia (98 % vuonna 1996). Toteutumistason lasku johtui varsinkin yhteisöaloitteista, joihin tarkoitettujen maksusitoumusten toteutumistaso oli vuonna 1997 keskinkertainen (61 %). Vaikka eräiden yhteisöaloitteiden osalta maksusitoumusten toteutumistaso oli lähes tai täydet 100 prosenttia (KONVER- ja EMPLOYMENT-yhteisöaloitteen vaiheet INTEGRA ja HORIZON), oli eräiden aloitteiden toteutumistaso alhainen. Tällaisia olivat esimerkiksi PEACE (33 %), PESCA (30 %). ADAPT (38 %) sekä EMPLOYMENT-yhteisöaloitteen vaihe NOW (32 %). Vuonna 1997 jäi toteutumatta yhteensä 1 393,85 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 306 miljoonaa ecua maksuja, mikä tarkoittaa ensimmäisten osalta 5 prosenttia ja jälkimmäisten osalta 1,3 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Toteutumatta jääneistä 1 393,85 miljoonasta ecusta maksusitoumuksia 1 224 miljoonaa ecua eli 88 prosenttia oli peräisin yhteisöaloitteista. Ilman yhteisöaloitteita maksusitoumusten toteutumistaso oli 99,3 prosenttia. Yhteisöaloitteisiin myönnetyistä maksusitoumusmäärärahoista 100 miljoonaa ecua on peräisin vuoden 1997 alussa luodusta negatiivisesta varauksesta, jolla haluttiin vahvistaa 50 miljoonalla eculla ja RECHAR- ja RETEX-yhteisöaloitteita Euroopan parlamentin toivomuksesta. Negatiivinen varaus muodostettiin varainhoitovuoden aikana joista 40 miljoonaa ecua oli peräisin INTERREG II-aloitteesta, 20 miljoonaa ecua ADAPT-aloitteesta ja 40 miljoonaa ecua LEADER II-aloitteesta. tietyistä yhteisöaloitteista tulleilla siirroilla, 124 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Maksusitoumukset vuonna 1997 (muut kuin vapautuneet ia siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) YHTEENSÄ % Tav. 1 Tav. 2 Tav. 3 YTK Tav. 4 Tav. 5a Tav. 5b Tav. 6 Yhteensa YTK YhtelsO- atottteet Silrtyma- toimenpiteet KaytetLolevatyrtt Toteutuneetyht % 28. 616,25 27. 223,83 100% 95,13% 17. 038,83 17. 015,65 100% 2. 901,88 2. 901,88 100% 2. 202,91 2. 202,91 100% 476,92 476,92 100% 1. 138,67 1. 033,74 91% 1. 248,40 1. 248,40 100% 137,95 137,82 100% 25. 145,55 25. 017,31 99% 3. 173,40 1. 949,12 61% 297,30 257,40 87% EAKR ESR EMOTR KOR Muu % 14. 385,65 8. 311,07 53% 31% 10. 069,90 4. 058,77 2. 198,54 703,33 2. 202,91 476,92 4. 132,42 394,69 0,00 100% 15% 2578,66 308,33 1% 0% 12983,14 1. 231,88 170,63 658,57 168,35 421,48 974,67 59,08 56,13 28,82 1,57 7. 639,10 51,30 4. 026. 1C 368,97 0,00 _ 60,39 5,72 20,66 611,58 100,60 5,05 7% "63% Ti% 8% """2% 5% 1% Yhteisön tukikehysten maksusitoumusten toteutumistasot olivat 100 prosenttia kaikkien muiden paitsi tavoitteen 5a osalta (91 %). Luku johtuu tavoitteesta 5a (kalastus), jonka toteutumistaso oli vain 36 prosenttia. Tilanne johtui siitä, että eräät jäsenvaltiot eivät ollet saavuttaneet vaadittua tasoa, jotta vuoden 1997 erä olisi voitu kohdentaa niille (Saksa, Ranska, Alankomaat, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta). Tilanne ei rahastojen maksusitoumusten yleiseen toteutumistasoon. Uutta luovia toimia ja teknistä apua koskevien maksusitoumusten toteutuminen parani huomattavasti, sillä se nousi vuoden 1996 54 prosentista 87 prosenttiin vuonna 1997. juurikaan vaikuttanut Maksut vuonna 1997 (muut kuin siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) YHTEENSÄ V. Tav. 1 Tav. 2 Tav. 3 YTK Tav. 4 Tav. 5a Tav. 6b Tav. 6 Yhtaansll YTK YhtalsO- alorttMt Silrtyml- toJmenpltert EntDOR Kaytettolevatyht Toteutuneetytit % 23. 914,93 23. 611,51 98,73%. 100% • 14. 103,24 14. 102,62 100% 3. 177,63 3. 177,19 100% 1. 784,01 1. 784,01 100% 375,23 375,23 100% 1. 1533 1. 153,25 100% 1. 029,89 1. 029,77 100% 109,66 109,65 100% 21. 732,90 21. 731,73 f00% 1. 858,64 1. 677,32 90% EAKR ESR EMOTR KOR Muu % 12. 722,33 6. 717,37 3. 669,24 502,58 0,00 100% 54% 28% 16% 2% 0% - 8. 295,70 3. 335,01 2. 131,91 340,00 - 60% - 1. 784,01 375,23 2. 683,56 493,63 - 13% - 8% 2% 488,38 135,01 406,38 - 4% 53,78 20,52 34,36 1. 00| - 0% 11. 521,44 6143. 4C 3. 580. 0C 486,83 0,0C 92% [ 1064,06 529. 78 81,75 1. 73 • 7% • 1. 007,35 145,89 - 5% 266,30 172. 10 65% 107,33 44,18 7. 49 13,10 58. 09 30,38 52% 29. 50 - 0,86 1% 0% Yhteisön tukikehyksiä koskevat maksut toteutuivat kaikkien tavoitteiden osalta kokonaan, mikä merkitsi selvää parannusta vuoteen 1996 verrattuna, jolloin vain kaksi tavoitetta toteutui vastaavalla tavalla. Toisin kuin maksusitoumusten, yhteisöaloitteita koskevien maksujen toteutumistaso parani vuoteen 1996 verrattuna (vuonna 1997 käytettävissä olleista määrärahoista toteutui 90 %. kun vuonna 1996 niistä toteutui 80 %). Selkeä maksujen toteutumistason paraneminen vuonna 1997 osoittaa, että eräiden toimenpiteiden toteuttaminen paikallisella tasolla vauhdittui. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 125 Ennen nykyistä ohjelmakautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut vuonna 1997 (mvös siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) EAKR 419,30 394,12 - - 36,39 (1) 127,56 58,07 - 10,89 151,39 ESR 120,19 120,19 - - 3,93 (1) - 4,46 - - 111,27 TavoKel EMOTR 34f01 34,01 - - - 2,80 1,91 - 1,44 25,54 Kalastus 27,80 27,80 0,12 0,03 1,28(1) 3,22 3,34 2,15 0,44 10,97 Yhteensa 576,12 576,12 0,12 0,03 41,60(1) 133,58 67,78 2,15 12,77 299,17 EAKR 117,30 117,30 4,37 - 8,45 - 25,33 15,43 - 35,52 Tavotte2 ESR Yhteensi 124,71 124,71 4,37 - 8,45 - 25,33 15,43 - 42,93 7,41 7,41 - - - - - - - 7,41 Tav. 3 ESR 91,68 91,68 - - 37,97 - - 7,46 - 46,26 EMOTR 11,32 11,32 1,89 - 0,77 - - - - 8,66. 0,35 9,28 0,19. 0,52 - - - 2,33 - - 0,27 5,60 0,38 - 0,27 8,81 9,66 0,19 4,73 - 23,47 - - - - - 4,73 - 23,47 -. - - - TavoMeSa Kalastus 3,66 3,66 - - - - - 3,66 - -. - - -. - - - Yhteensa 14,98 14,98 1,89 - 0,77 - - 3,66 - 8,66. - - <1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK Yhteiso Tavoite 5b ESR 3,16 3,16 - - 0,15 - - 2,00 - 1,01 - - - - - Yhteensa <1994 63,00 1989-1993 63,00 B 0,82 - DK D 1,59 EL - E 5,97 F 12,69 - IRL I 36,69 L 0,76 NL - P - UK 4,48 Yhteiso - (1) Mukaan lukien entinen DDR (budjettikohta B2-1900) (2) Yhtään tavoitteen 4 mukaista maksua ei ole suoritettu. EMOTR 38,76 38,76 0,82 - 1,44 - - 0,06 - 35,68 0,76 - - - - EARK ,2^07 21,07 - - - - 5,97 10,62 - - - - - 4,48 - Yhtelsdaioitteet EAKR ESR 16^53 164,53 3,17 0,87 12,01 40,05 11,89 20,90 0,40 36,09 - 0,43 5,58 5,42 27,71 12,84 12,84 0,02 - 0,28 4,15 - 6,27 - 1,39 - 0,58 0,15 - - EMOTR 10,22 10,22 0,18 - - 7,73 0,94 - 1,35 - - - 0,03 - - Yhtscnsl 187,59 187,59 3,37 0,87 12,29 51,92 12,83 27,17 1,74 37,48 - 1,02 5,76 5,42 27,71 EAKR 722,21 697,03 7,54 0,87 56,86 167,61 101,26 46,95 11,29 223,01 - 5,16 5,93 42,65 27,91 YHTEENSA (2) EMOTR 94,31 94. 31 2,89 ESR 235,28 235. 28 0,02 - 42,32 4,15 4,46 15,73 - 167. 34 - 0. 58 0,67 - - Kalastus 31,46 31,46 0,12 0,03 1,28 3,22 3,34 5,82 0,44 10,97 - 0,27 5,60 0,38 - Yhtsensl 1. 0*3,26 1. 058,09 10,57 0,91 102,67 185,50 111,91 68,56 14,51 471,20 0,76 6,01 14,57 43,03 27,91 2,21 10,52 2,84 0. 06 2,78 69. 88 0,76 - 2,37 - - Vuonna 1997 toteutui merkittävä määrä maksuja, jotka koskivat ennen vuotta 1994 sovittuja tukitoimenpiteitä. Kysymys on kaiken kaikkiaan 1 083 miljoonasta ecusta (mikä on noin 5 % vuonna 1997 toteutuneista maksuista), josta 98 prosenttia vastaa kauden 1989-1993 maksusitoumuksia. Noin 40 prosenttia maksuista suoritettiin Italiaan, varsinkin tavoitteeseen 1. jonka ohjelmien toteuttaminen oli pahasti myöhässä. Maksut käytettiin ensimmäisen ohjelmakauden ohjelmien loppuun saattamiseen. Ensimmäistä ohjelmakautta (1989-1993) koskevien, vielä maksamatta olleiden määrärahojen osuus kaikista vuoden 1997 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista oli 12 prosenttia, kun niitä vielä vuoden 1996 päättyessä oli ollut 19 prosenttia maksamatta olleista määrärahoista. Muutos johtui siitä, että vuonna 1997 saatettiin loppuun useita ohjelmia, jotka mahdollistivat maksusitoumusten maksatuksen. Samalla kyseisen kauden ohjelmista vapautuivat 680 miljoonan ecun määrärahat. Edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna vakaana pysynyt kunkin rahaston osuus kaikista vuoden 1997 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista oli seuraava: EAKR 55,4 prosenttia, ESR 27,9 prosenttia, EMOTR:n ohjausosasto 15,1 prosenttia sekä KOR 1,6 prosenttia (31. joulukuuta 1997). 126 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 31. joulukuuta 1997 maksamatta olleet määrärahat (miljoonaa ecua) Tav. 1 Tav. 2 Tav. 3 Tav. 4 Tav. 5a Tav. 5b Tav. 6 YhteensB maksamatta 1997lopussa (A+B+Q • - 1 w 1997 mtUk*- rahoista(A) Maksamatta 1994-1999 rahoista(B) Maksamatta mm*- rahoista ennen1994 (Q EAKR ESR EM0TR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR 10. 957,07 6. 552,90 2. 311,44 1. 941,72 151,01 3. 767,29 2. 765,81 614,36 324,46 62,66 2. 014,66 1. 270,99 489,51 186,41 67,79 3. 248,07 2. 639,66 608,41 16. 739,01 10. 589,66 3. 415,30 2. 452,59 281,46 1. 648,00 ""T. 262. 5Ö 385,51 2. 348,77 419,06 930,46 2. 348,77 419,06 813,56 116,90 305,78 646,32 305,78 1. 609,72 - 1. 609,72 1. 177,06 972,32 204,74 650,581 113,28 650,58 113,28 423,01 404,84 18,17 88,46 0,00 88,46 0,00 613,66 32,66 210,30 127,04 8326 73,84 • 72,87 0,98 128,64 48,26 3027 48,8c 1,29 107,70 37,78 24,58 44,34 0,99 20,94 T6,47i 5. 7C 4,46 0,29 0,00 1. 154,10 544,54 150,39 459,17 719,46 __ 89,37 269,05 232,38 83,42 3828 110,68 202,26 100,08 22,73 79,45 YhtaiscV aloHteet 3. 941,38 Sllrtyma- toimenp. 425,76 B it DOR 82,85 YhtaansS 1997 lopussa 29. 418,09 % 100% 1. 156/46 176/13 0,00 17. 326,93 59% 2. 331,63 128,36 0,00 8. 631,81 29% 453,30 120,98 82,86 3. 469,36 12% Yhteensa YTK 24. 968,11 13. 822,11 6. 972,20 3. 774,15 399,65 15. 994,05 8214,22 4. 726,39 2. 868,77 184,67 6. 171,83 3. 832,03 1. 626,94 566,65 146,21 Z802. 23 1. 775,87 618,87 338,73 68,77 31. joulukuuta 1997 maksamatta olleita määrärahoja oli 29 418 miljoonaa ecua verrattuna 26 654 miljoonaan ecuun vuonna 1996. Vaikka niiden määrä nousi vuodessa 10,3 prosenttia, maksamatta olleiden määrärahojen osuus on jatkuvasti laskenut vuosien 1994 ja 1997 välillä, ja tämä on tapahtunut siitä huolimatta, että maksusitoumusten määrä on samaan aikaan huomattavasti lisääntynyt. Maksamatta olleiden määrärahojen kehitys (miljoonaa ecua) (Kaypina hintoina) Yhteensa" maksamatta (A+B+C) Vuosivaihtelu Maksamatta vuoden mSSrSrahoista (A) Vuosivaihtelu Maksamatta vuoden 1994 mSSrSrahoista (B)* Vuosivaihtelu Maksamatta mSSrSrahoista ennen vuotta 1994 (C) Vuosivaihtelu YHTEENSA 1997 lop. 29. 418,09 17. 326,93 8. 631,81 3. 459,36 YHTEENSA 1996 lop. 26. 640,43 14. 997,37 6. 503,17 5. 139,90 % 100% +10% 59% +16% 29% +33% 12% -33% % 100% +13% 56% +25% 24% +68% 19% -33% * vuoden 1994 määrärahat kertomusta edeltävään vuoteen asti. YHTEENSA 1995 lop. 23. 529,46 % 100% +22% YHTEENSA 1994 lop. 19. 324,88 % 100% 12. 030,77 51% 9. 009,96 3. 880,02 7. 618,68 +34% 16% - 32% -26% - 10. 315,10 - 47% - 0% - 53% - Rahastojen määrärahojen toteutuminen ia rahoitusnäkymät ("Edinburghin" tavoite) vahvistetuissa rahoitusnäkymissä määriteltyä Tilanteen selkeä paraneminen vuosi vuodelta lähentelee Edinburghin Eurooppa-neuvostossa vuonna 1992 toteuttamiskehitystä. Rahoitusnäkymien mukaan 39 prosenttia kauden 1994-1999 maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärästä olisi toteutettava kahden viimeisen vuoden, eli joko vuoden 1998 tai 1999 aikana. Määrärahojen toteutumisaste osoitti kuitenkin 31. joulukuuta 1997, että 41 prosenttia ohjelmakauden määrärahoista jää toteutettavaksi kahden viimeisen vuoden aikana. Eroa tavoitteeseen on siis vain 2 prosenttia, mikä on riittävä vastaavuussuhde. talousarvion Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 127 Edinburghin tavoitteen ja toteutumisen vertailu 1994 1995 1996 1997 Maksujen osalta rahastojen maksumäärärahojen toteutumistaso oli (yhteisöaloitteita lukuun ottamatta) kuluneella jaksolla ensimmäistä kertaa 100 prosenttia. Edellisvuosiin verrattuna varainhoitovuosi 1997 merkitsi siis todellista budjettikehityksen käännekohtaa. Maksamatta olevien määrärahojen kasvaminen ei enää johdu yksistään ohjelmien hallinnoinnista, vaan myös selkeästä halusta vähentää maksuja. 4. 2. RAKENNERAHASTOJEN YKSIKÖIDEN, VARAINHOIDON VALVONNASTA VASTAAVAN PÄÄOSASTON JA UCLAF:N TEKEMÄT TARKASTUKSET Komission yksiköiden tekemät tarkastukset perustuvat moitteetonta ja tehokasta varainhoitoa koskevaan SEM 2000 -aloitteeseen (Sound and Efficient Management). Rakennerahastoja koskevilla vuonna 1997 käyttöönotetuilla uusilla toimilla täsmennetään tarkastusten sisältöä, mitä tulee menojen tukikelpoisuuteen, jäsenvaltioissa noudatettaviin sääntöihin ja nettomääräisten rahoituskorjausten soveltamiseen (ks. 1. 2. 4 kohta). • EAKR Vuonna 1997 paikallisella tasolla tehtiin 43 tarkastusta, joilla pyrittiin varmistamaan ohjelmien seuranta- ja valvontajärjestelmien olemassaolo ja tehokkuus sekä komissiolle toimitettujen tietojen (varsinkin menoja koskevien todistusten) luotettavuus. Niillä pyrittiin myös valvomaan, että EAKR. n varoja käytetään sääntöjen mukaisesti. todistukset, Tarkastukset paljastivat eräitä yksittäisiä ja järjestelmällisiä säännönvastaisuuksia. Ne osoittavat, että menoja koskevat joiden perusteella komissio suorittaa ennakkomaksut, ovat epäluotettavia, ja kielivät siitä, että sisäisissä valvontamenettelyissä on puutteita. Menoilmoituksiin on toisinaan sisällytetty menoja, joita EAKR:sta ei voida rahoittaa (kuten palkkoja tai ministeriöiden tai muiden julkisten elinten hallintomenoja). Tosiasiallisesti aiheutuneiksi ilmoitettuihin menoihin on joskus sisällytetty tulevia menoja koskevia arvioita. Joskus menoilmoituksia toimitetaan komissiolle ilman, että niihin on ensin tarkastuksia, mikä voi johtaa selviin säännönvastaisuuksiin. Eräillä alueilla ei edelleenkään noudateta julkisia hankintoja koskevaa yhteisön säännöstöä eikä ohjelmien toteutumista seurata riittävän tarkasti. tehty riittäviä sisäisiä Näiden tarkastusten perusteella komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen seurannan tukikelvottomaksi ja korjatakseen havaitut säännönvastaisuudet. Korjaaminen merkitsee usein arvoidun summan vähentämistä jäsenvaltion kyseistä ohjelmaa koskevasta menoilmoituksesta. Vuonna 1997 menettely osoittautui hyvin vaikeaksi myös henkilöstöresurssien osalta. • ESR ESR:n tukimäärärahojen käytön tarkastamiseksi komission yksiköt tekivät 86 tarkastuskäyntiä vuonna 1997. Tarkastukset tehtiin vuotuisen, jäsenvaltioiden kanssa yhdessä vuonna 1996 laaditun ohjelman perusteella. Suunniteltujen tarkastuskäyntien lisäksi tehtiin joitakin ohjelmassa mainitsemattomia lisätarkastuksia. Tarkastukset tehtiin yhteistyössä varainhoidon valvonnan ja petosten torjuntaa koordinoivan komission yksikön tutkia varojen hallinnointijärjestelmiä sekä sitä, ovatko toimenpiteet yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa. Vuoden 1997 tarkastusten keskeiset tulokset osoittavat, että toimenpiteiden julkisuudessa on edelleen (UCLAF) kanssa. Tarkastuksilla halutaan 128 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus puutteita ja että jäsenvaltioiden asettamat ESR-rahoituksen hallinnointijärjestelmät eivät usein vastaa komission vaatimuksia (kansallisten viranomaisten maksujen myöhästyminen, menoilmoitusten laatimismenetelmän soveltaminen, koulutusmenojen hyväksyminen jälkikäteen, jne. ). Kansalliset viranomaiset eivät myöskään aina anna tuensaajille selkeitä ohjeita yhteisrahoitusta ja julkisia hankintoja koskevien komission sääntöjen soveltamiseksi. Menojen tukikelpoisuuden osalta havaitut ongelmat liittyivät alihankintaan, yleiskustannuksiin ja laitteiden hankintaan (poistoina). Vaikka jäsenvaltiot ovat ponnistelleet valvontajärjestelmien käyttöön ottamiseksi, olisi niihin tarkoitettujen varojen ja paikallisen valvonnan määrää lisättävä. Tarkastusten myötä otettiin käyttöön rahastojen yhteensovittamisesta annetun asetuksen 24 artiklassa määritelty menettely (tuen vähentäminen, pidättäminen ja peruuttaminen). Se johti joko siihen, että jäsenvaltiot suostuivat itse tekemään korjaukset menoja koskeviin todistuksiin ja vähentämään tuen määrää, tai siihen, että komissio teki päätöksen menettelyn käynnistämisestä. Suurin osa päätöksistä liittyy tukien pidättämiseen (kauden 1989-1993 yhteisön tukikehysten oikeudellinen tutkinta) ja muut ESR:n tuen vähentämiseen. Näistä ohjelmista keskustellaan etukäteen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa pidettävissä koordinointikokouksissa (jäsenvaltio, PO V ja PO XX), joiden tavoitteena on parantaa valvonnan tehokkuutta. • EMOTRîN OHJAUSOSASTO Jäsenvaltioiden hallinnoimien EMOTR:n ohjausosaston määrärahojen käytön tarkastamiseksi vuonna 1997 tehtiin 28 tarkastuskäyntiä. Suurin osa tarkastuksista lehtiin EMOTRin tuista vastaavien yksiköiden aloitteesta, mutta aloitteentekijänä saattoi olla myös komission varainhoidon valvonnasta vastaava yksikkö ja valvontajärjestelmiä sekä varmistaa se, että rahoitusta ja kirjanpitoa koskevat kertomukset ja ohjelmien käytännön toteutus olivat yhteisön sääntöjen, tuen myöntämispäätösten ja EMOTR:n ohjausosastolle tehtyjen menoilmoitusten mukaisia. tai UCLAF. Tarkastuksilla haluttiin etupäässä arvioida hallinnointi- Useissa jäsenvaltioissa ja useissa toimenpiteissä havaittiin säännönvastaisuuksia. On julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen vastaista myöntää tukea menoihin, jotka eivät ole tukikelpoisia (joko luonteeltaan tai suorittamisajankohdan vuoksi). Säännöt eivät myöskään salli pitkiä viivästyksiä tuen maksamisessa tuensaajille eivätkä sitä, ettei EMOTR:n ohjausosaston osarahoitukselle hankita julkisuutta eikä siitä tiedoteta. Niissä ei myöskään hyväksytä puutteellisia tarkastustoimia, muuntokurssien virheellistä soveltamista, samojen toimenpiteiden tukemista useista yhteisön rahoituslähteistä tai ennen kauden päättymistä tehdyistä maksusitoumuksista peräisin olevilla varoilla. Yhdessä tapauksessa komissio joutui perimään osittain takaisin EMOTR:n ohjausosaston tuen vuosilta 1988-1992. Erityishuomiota on lisäksi kiinnitetty komission aloitteesta hallinnoituihin määrärahoihin (asetuksen (ETY) N:o 4256/88 8 artikla), joille tehtiin useita tarkastuksia. • KOR KOR:sta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset tekivät kolme tarkastuskäyntiä kolmeen maahan: Italiaan, Portugaliin ja Espanjaan. Vaikka tarkastuskäyntien tulokset olivat yhteenvedon mukaan pääasiassa myönteisiä, tarkastusten määrää ei voida pitää riittävänä. Vuoden 1998 suunnitelmaan sisältyykin vähintään yksi tarkastuskäynti useimpiin KOR:n tukea saaviin maihin. Italiassa tuomioistuimessa, ennen kuin se oli edes saanut komission virallista päätöstä. ilmeni ongelmia yhden yrityksen osalta, joka nosti kanteen Euroopan yhteisöjen Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 129 Komission varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston tekemät tarkastukset Vuonna 1997 komission varainhoidon valvonnasta vastaava pääosasto teki paikallisella tasolla 62 tarkastuskäyntiä yhdessä rahastojen kanssa. Tarkastuksista 31 koski ESR:n ohjelmia, 20 EAKR:n ohjelmia, 10 EMOTR:n ohjausosaston ohjelmia ja yksi KOR:n ohjelmia. Tarkastuskäynnit koskivat kaikkia tavoitteita sekä tiettyjä yhteisöaloitteita (PESCA, LEADER II, URBAN) ja uutta luovia toimia. Varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston tarkastusten tavoitteena oli tilintarkastuksen tekeminen jäsenvaltioissa perustetuissa hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä sekä itse ohjelmien rahoituksen tarkastaminen. Kaikissa jäsenvaltioissa tehtiin tarkastuksia paikan päällä. Tehtyjen tarkastusten määrä vaihteli kahdesta (Tanska, Suomi, Irlanti, Luxemburg, Itävalta) yhdeksään (Kreikka). Tarkastuskäynneistä päätettiin riskianalyysin perusteella ja ne järjestettiin komission varainhoidon valvojan ja vastaavien kansallisten virkamiesten allekirjoittamien pöytäkirjojen mukaisesti sekä kansallisten valvontaviranomaisten kanssa pidettyjen koordinointikokousten yhteydessä. Kokouksissa on mahdollisuus keskustella tai tilintarkastustuomioistuimen tekemien tarkastuskäyntien tuloksista aiheutuu. joita komission, kansallisten viranomaisten jatkotoimista, EMOTRin ja KOR:n osalta lähes jokainen tarkastuskäynti toi esiin puutteita. Näitä olivat hallinnointi- ja valvontajärjestelmien heikkoudet, tuen myöntäminen menoihin, joihin sitä ei saisi myöntää (esimerkiksi vakinaisten virkamiesten palkat), luvattomat vähennykset sekä hallinnolliset virheet, jotka ilmeni, että toimenpideohjelmien toteuttaminen oli usein hidasta. ilmoitettavien menojen ylimitoittamiseen. Lisäksi johtivat komissiolle ESR:n osalta havaittiin seuraavia ongelmia: määrärahojen käyttöön asettamista koskevan kolmen laiminlyönti, sellaisten jäännöksen maksupyyntöjen esiintyminen, jotka kuukauden määräajan perustuivat ennakkomaksuihin eivätkä tosiasiallisiin menoihin, vuosimaksun noudattamatta jättäminen, valintaperusteisiin ja -menettelyyn liittyvien selkeiden ohjeiden puuttuminen, kiinteiden ja maksujen olemassaolo sekä sen periaatteen valvontatoimiin on nimettävä eri viranomaiset. jonka mukaan hallinnointi- laiminlyönti, EAKR:n osalta paikan päällä tehdyissä tarkastuksissa havaittiin eräitä säännönvastaisuuksia ja heikkouksia jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä. Kirjausketjun tutkiminen ja komissiolle ilmoitettujen menojen jäljittäminen oli joskus vaikeaa. Yhteisön lainsäädännön säännöksiä ja määräyksiä ei aina noudatettu (julkiset hankinnat, julkisuus, menojen ecuiksi muuntamista koskevat säännöt). Tuen saajat eivät aina saaneet tukea kokonaisuudessaan välikäsien tekemien vähennysten vuoksi. Eräissä tapauksissa tuen saajien antamiin menoilmoituksiin sisältyi myös arvioituja menoja. Lisäksi todettiin, että valvontaviranomaisten tekemät tarkastukset eivät aina olleet riittävän tehokkaita. UCLAF:n tekemät tarkastukset Vuonna 1997 petosten torjuntaa koordinoiva komission yksikkö (UCLAF) käynnisti 58 uutta tutkimusta, jotka koskivat rakennetukiin liittyviä petostapauksia tai epäiltyjä petostapauksia. Se teki lisäksi 52 rakennetoimia koskevaa tarkastuskäyntiä yksin tai yhdessä tarkastuksista vastaavien yksikköjen kanssa. Tarkastuskäynneistä 17 liittyi EAKR:a koskeviin tutkimuksiin, 20 ESR:on, 13 EMOTR:n ohjausosastoon ja kaksi jo aiemmin KOR:en osalta käynnistettyyn tutkimukseen. Huomattava osa tutkimuksista (22 tapausta) koski pilotti- ja esittelyhankkeita, joihin oli myönnetty rahoitusta asetuksen (ETY) N:o 4256/88 8 artiklan mukaan. Siinä säädetään, että kyseisten yksittäisten hankkeiden rahoittaminen kuuluu EMOTR:n ohjausosaston piiriin (2. 1. 9 kohta). Komissio on siirtänyt kolmen jäsenvaltion oikeusviranomaisten tutkittavaksi 17 EMOTR:n ohjausosastoon liittyvää tapausta, jotta nämä jatkaisivat ja syventäisivät tutkimuksia. Tutkimukset ovat paljastaneet tähän mennessä, että sekä mainittujen hankkeiden valintaperusteissa että niiden 130 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus hallinnoinnissa ja valvonnassa on heikkouksia. Niiden pitäisi kuitenkin vähentyä vuonna 1997 käyttöönotettujen uusien toimien ansiosta, joilla tähdätään rahastojen tukien hallinnoinnin ja valvonnan parantamiseen. Toimiin kuuluvat rakennerahastojen osalta tukikelpoisia menoja koskevien selkeiden sääntöjen laatiminen, sellaisen asetuksen1 antaminen, jossa vahvistetaan jäsenvaltioilta valvonnassa edellytetyt standardit sekä nettomääräisten rahoituskorjausten soveltamista koskevat sisäiset ohjeet (ks. 1. 2. 4 kohta). Jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle lisäksi vuonna 1997 asetuksen (EY) N:o 1681/942 mukaisesti 307 säännönvastaisuus- tai petostapauksesta (100 koski EMOTRm ohjausosastoa, 123 ESR:a, 79 EAKR:a ja 5 KOR. ttä), jotka olivat suuruudeltaan yhteensä 55,9 miljoonaa ecua (EMOTR:n ohjausosasto 5,6 miljoonaa ecua, ESR 21,2 miljoonaa ecua, EAKR 28,5 miljoonaa ecua ja KOR 0,6 miljoonaa ecua). 3 Edellä mainittujen ilmoitusten perusteella voidaan päätellä, että säännönvastaisuuksien määrä sekä niihin liittyvä rahamäärä ovat kasvussa. Tilanne on seurausta jäsenmaiden tekemien tarkastusten tehostumisesta. Kansallisilla viranomaisilla on sen sijaan vaikeuksia noudattaa asetuksen EY N:o 1681/94 5 artiklaa, jonka mukaan näiden on ilmoitettava komissiolle toimista, joihin havaittujen säännönvastaisuuksien johdosta on ryhdytty (korjaukset, perintä, kanteen nostaminen, kanteen hylkääminen jne. ). On siis olemassa vaara, että komissiolle ilmoitettujen tapausten joukossa on sellaisia, jotka on jo loppuunkäsitelty, vaikka siitä ei ole ilmoitettu komissiolle. 4. 3. TUEN TÄYDENTÄVYYDEN TARKASTAMINEN Tänäkin vuonna on ponnisteltu jo vuoden 1996 vuosikertomuksessa kuvattujen ongelmien ratkaisemiseksi periaatteen noudattamista. Jäljempänä olevat viittaukset menetelmiä tai esitysmuotoa koskeviin ongelmiin eivät välttämättä tarkoita sitä, ettei tuen täydentävyyden periaatetta olisi noudatettu. ja pyritty edelleen valvomaan täydentävyyttä koskevan tuen Yhdeksän tavoitteen I (lähes 70 prosenttia EU:n kaikesta rakennetuesta) mukaisesti tukikelpoisesta 11 alueesta tai jäsenvaltiosta (Espanja, Kreikka, Irlanti, Portugali, Italia, Alankomaat, Saksa. Yhdistynyt kuningaskunta ja Itävalta) toimitti ajantasalle saatetut taulukot. Kahdessa tapauksessa (Italia ja Saksa) tuoreista tiedoista käy ilmi, että ohjelma-asiakirjoissa asetetut julkisia menoja koskevat tavoitteet olivat liian optimistisia taloudellista kasvua koskevien odotusten osalta. Näiden molempien maiden viranomaiset ovat esittäneet perusteluja tilanteensa tueksi. Italiassa ongelmalliseksi osoittautui lisäksi se, ettei tietoja ole saatavilla vuoden 1996 jälkeen. Kreikassa on vielä ratkaistava noudatettavaa menetelmää koskevia ongelmia, kuten edellisen ja nykyisen ohjelmakauden aikana käytettyjen menetelmien yhteensoveltumattomuus. Komissio on pyytänyt Espanjalta tuen täydentävyyttä koskevista taulukoista, mutta niitä ei ole vielä toimitettu. Itävallalla on ollut ongelmia esitysmuodon suhteen eikä niihin ole vielä löytynyt ratkaisua. lisätietoja Tavoitetta 2 koskevat kauden 1997/1999 ennakkoarvioinnit, jotka olivat vielä kesken vuonna 1996, on saatu päätökseen. Ne ovat osoittautuneet tyydyttäviksi kahta tapausta lukuun ottamatta. Ranskalla on ollut menetelmiin liittyviä ongelmia, joihin on löydettävä ratkaisu ennen maksujen jatkamista. Menetelmiä koskevat ongelmat Luxemburgissa on puolestaan nyt ratkaistu, ja Luxemburgin viranomaiset toimittanevat piakkoin luvut, joiden perusteella komissio voi jatkaa maksuja. Näiden maiden maksut on toistaiseksi lakkautettu sillä perusteella, että tavoitteen 2 ohjelma-asiakirjat sisältävät tuen pidättämistä koskevan lausekkeen, jota sovelletaan, jos ennakkoarviointia varten toimitetut tiedot eivät ole olleet riittäviä. Tätä samaa lauseketta on sovellettu myös muihin jäsenvaltioihin, jotka ovat kuitenkin tähän mennessä toimittaneet vaaditut tiedot. 1 Asetus (EY) N. o 2064/97, annettu 15. lokakuuta 1997. 2EYVLN:oL 178, 12. 7. 1994. 3 Tiedot koskevat vuoden 1997 ensimmäistä, toista ja kolmatta vuosineljännestä. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 13f> bu> Tavoitteen 2 mukaisen tuen täydentävyyden jatkuvan valvonnan osalta voidaan todeta, että useimmat tukeen oikeutetuista 12 jäsenvaltiosta ovat toimittaneet ajantasalla olevat luvut. Tarvittavia tietoja ei ole saatu Ranskalta, Luxemburgilta ja Tanskalta. Kaikkia Itävaltaa ja Espanjaa koskevia ongelmia ei ole vieläkään ratkaistu (ks. tavoite 1 edellä). Tavoitteen 5 b jatkuva valvonta on edelleen epäyhtenäistä. Ajantasalle saatettujen tietojen toimittamisessa ilmenneet viivästykset johtuvat ennen kaikkea siitä, että tietojen kerääminen on vaikea järjestää näiltä useimmiten melko pieniltä alueilta. Tavoitteeseen kuuluvista 12 jäsenvaltiosta seitsemän (Saksa, Espanja, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta, Itävalta, Ruotsi ja Suomi) on toimittanut ajantasalla olevat tiedot. Italiassa menetelmän käyttöönotto on vielä kesken, ja se on toimittanut ainoastaan epäviralliset luvut. Ongelmia on jälleen esiintynyt Itävallan ja Espanjan suhteen (ks. tavoite 1 edellä). Ainoastaan Ruotsi on toimittanut tavoitetta 6 koskevat ajantasalla olevat luvut. A^i 5 LUKU: ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 133 Rakennerahastojen yhteensovittamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2083/93 säädetään, että komission on taattava rakennerahastojen tuen ja muiden rahoitusvälineiden, kuten koheesiorahaston, Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY), tukitoimenpiteiden yhteensovittaminen ja johdonmukaisuus. Sama pätee muihin rakennetoimiin. Yhteensovittamisessa noudatetaan kyseisten rahoitusvälineiden omia tavoitteita. 5. 1. YHTEENSOVITTAMINEN KOHEESIORAHASTON KANSSA Koheesiorahasto on taloudellista ja sosiaalista koheesiota palveleva rahoitusväline, joka toimii rinnan rakennerahastojen kanssa. Koheesiorahastosta annetun asetuksen mukaan koheesiorahasto voi osallistua hankkeiden teknisesti ja taloudellisesti itsenäisten vaiheiden rahoittamiseen. Siinä säädetään lisäksi, että mihinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti koheesiorahaston ja rakennerahastojen tukea. Säännökset annettiin, koska saman kokonaishankkeen kahta tai useampaa vaihetta piti voida rahoittaa samanaikaisesti sekä koheesiorahastosta että EAKR:sta. Kun käytettävissä olevat rahoitusvälineet yhdistetään, rahoituksen vaikutukset saadaan mahdollisimman liikenne- ja energiaverkkojen tehokkaiksi. Tällä tavoin voidaan nopeuttaa Euroopan laajuisten toteuttamista. Hankkeiden huolellista rahoitusvälineiden yhteensovittamista. Samalla on varmistettava, että hankkeiden käytännön toteutusta ja niiden rahoitusta valvotaan tarkasti. jakaminen edellyttää vaiheisiin fyysisin osoittimin. Koheesiorahaston hallinnosta vastaava henkilöstö Jotta vältetään eri lähteistä peräisin olevien yhteisön tukien päällekkäisyys, hankkeiden eri vaiheet on määriteltävä järjestää säännöllisin väliajoin yksiköiden välisiä kokouksia yhdessä muiden rahoitusvälineiden, kuten erityisesti EAKR:n kanssa varmistaakseen, että toiminta on mahdollisimman hyvin koordinoitua. On selvää, että hankkeiden jakaminen vaiheisiin mutkistaa hallinnointia. 5. 2. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN (EIP) KANSSA Vuonna 1997 EIP:n lainananto kasvoi 12,6 prosenttia vuodesta 1996 (vuonna 1996 kasvua oli 8. 4 %, vuonna 1995 7,5 % ja vuonna 1994 1,6 %). Vuonna 1997 yhteisössä myönnettyjä lainoja oli yhteensä 23 miljardia ecua verrattuna 21 miljardiin ecun vuonna 1996, joten lainojen määrä kasvoi 9,6 prosenttia. Lainoja myönnettiin kaikkiin jäsenvaltioihin, mukaan lukien Itävalta, Suomi ja Ruotsi, joissa toiminta on lähtenyt hyvin käyntiin. Tukien lisääntyminen oli erittäin voimakasta Euroopan laajuisten verkkojen, teollisuuden ja palvelujen sekä matkapuhelinliikenteen aloilla. Jäsenvaltioittain tarkasteltuna edellisvuodesta: Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Belgiassa toiminnan todettiin elpyneen voimakkaasti. poikkeavat melkoisesti toiminnan tulokset EIP ia nk-vritvkset Euroopan investointipankki on jo useiden vuosien ajan tukenut pk-yritysten kehittämistä yleisillä lainoilla. Vuonna 1997 pk-yritysten tuotannollisiin investointeihin suunnattiin 2 486 miljoonaa ecua, jotka jakautuivat 13 000 pk-yrityksen kesken. Kaksi kolmasosaa yrityksistä sijaitsee alueellisen kehittämisen kohteena olevilla seuduilla. EIP perusti Amsterdamin toimintaohjelman (ASAP) mukaisesti joukon rahoitusvälineitä, joilla pyritään helpottamaan innovatiivisten ja voimakkaasti kasvavien pk-yritysten mahdollisuuksia saada pankkirahoitusta. Pk-rahoitusohjelman ensimmäinen konkreettinen saavutus on ElP:n ja Euroopan investointirahaston perustama "Euroopan teknologiaohjelma" (European Technology Facility (ETF)), jolla pyritään tukemaan innovatiivisten pk-yritysten investointeja käyttämällä eri apuvälineitä, kuten riskipääomarahastoja. Rahoituksen keskittyminen alueellisen kehittämisen kohteena olevilla tehtyihin investointeihin (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6) kasvoi vuodesta 1995 vuoteen 1996, mutta laantui jälleen, kunnes vuoden 1997 taso vastasi vuoden 1992 tasoa. Kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla (tavoite I) seuduilla 134 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus lainarahoituksen määrä oli 5,2 miljardia ecua, mikä on 36 prosenttia alueiden kehittämiseen suunnatusta kokonaisrahoituksesta (vuonna 1996 se oli 49 %, vuonna 1995 46 % ja vuonna 1994 48 %). Toiminnan määrä on siis ratkaisevasti vähentynyt kyseisillä alueilla vuoteen 1996 verrattuna. Neljän koheesiorahaston tukea saavan jäsenvaltion (Espanja, Irlanti, Kreikka ja Portugali) saama rahoitus oli yhteensä 4 miljardia ecua, mikä on vähemmän kuin edellisvuosina. Vaikka rahoitus on vuosi vuodelta vähentynyt, EIP on edelleen merkittävä alueiden kehittämisen rahoitusväline. EIP - Alueiden kehittämiseen suunnattu rahoitus (miljoonaa ecua) 1997 1996 1995 1994 EIP:n koko toiminta unionissa (1) Alueellinen kehitys (joista tavoite 1) Koheesiomaat (1) Myönnetty rahoitus = erikseen myönnetyt luotot ja kokonaisluottoihin kohdennetut määrärahat. 21. 521 67% 36% 28% 17. 782 68% 46% 38% 19. 810 70% 49% 32% 16. 624 72% 48% 39% lainojen Tarkasteltaessa eri alojen kehitystä havaitaan, että infrastruktuurien parantamiseen suunnatun tuen televiestintään (erityisesti matkapuhelinyhteyksiin) osuus kasvoi (+35 %). Tähän vaikuttivat myönnettyjen rautateiden uudenaikaistaminen sekä Belgian suurnopeusjunan rakentamiseen annettu tuki. Myös ympäristötuen määrä, mukaan lukien taajama-alueiden infrastruktuurien parantamiseen suunnattu tuki, on lähtenyt kasvuun taantumakauden jälkeen. Energia-alan hankkeita hyväksyttiin selkeästi vähemmän, erityisesti verrattuna poikkeukselliseen vuoteen 1996. Komissio kehottaa EIP:a kiinnittämään erityistä huomiota toimintaansa koheesiorahaston tukea saavissa maissa. lisääntyminen, Yhdistyneen kuningaskunnan selkeä 5. 3. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTON (EIR) KANSSA investointirahasto on takuiden myöntämiseen ja piiäomaoperautioihin (omat vauO Euroopan erikoistunut unionin rahoituselin. Sen tukea keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteena on investointeja, jotka on suunnattu kahdelle unionin talouden kehityksen kannalta ensisijaisen tärkeälle alalle eli Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin. EIR pyrkii helpottamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä ja parantamaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada investointeihinsa rahoitusta kohtuullisin kustannuksin. EIR ei siis keskity yksinomaan koheesioon, vaan se edistää unionin yleistä talouskehitystä. Sen koko Euroopan unionin alueelle ulottuvat säteittäisvaikutukset voivat auttaa myös kehittyviä ja uudistuvia alueita. ja EIR pyrkivät yhteistyössä helpottamaan pk-yritysten mahdollisuuksia Vuonna 1997 EIR allekirjoitti takuita yhteensä 769 miljoonan ecun suuruiselle määrälle. Kokonaismäärästä 355 miljoonaa ecua koski Euroopan laajuisia verkkoja (pääasiassa televiestintää^ ja 434 miljoonaa ecua koski pk-yrityksiä ja pääasiassa kasvua ja ympäristöä koskevia hankkeita saada (komissio pankkilainoja ympäristöinvestointeja varten). Pääomaoperaatioiden osuus oli noin 26 miljoonaa ecua EIR:n omista varoista annetuista tuista. ElR:n uusi toimi alalla on Amsterdamin Eurooppa- neuvostossa hyväksytty Euroopan teknologiaohjelma. Teknologiaohjelmassa EIR hallinnoi ElP:n riskipääomainvestointien valtuutuksella 125 miljoonan ecun summaa, toteuttamiseen huipputeknologiaa kehittävien tai käyttävien pk-yritysten hyväksi. Vuonna 1997 ohjelmassa toteutettiin 7,5 miljoonan ecun investoinnit. tarkoitettu joka on Ylimääräisen työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin Eurooppa-neuvoston myötä EIR ja komissio valmistelevat sellaisia uusia rahoitusvälineitä koskevia ehdotuksia, joilla pyritään tukemaan innovatiivisia ja uusia työpaikkoja luovia pk-yrityksiä. Niitä ovat: • "Riskipääomaväline", joka on EIR:n komission valtuutuksella hallinnoima "rahastojen rahasto". Sen alaa ovat merkittävät riskipääomarahastoihin tehtävät investoinnit, jotka eivät kuulu Euroopan teknologiaohjelman eivätkä EIR. n oman riskipääomatoiminnan piirin. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 135 • "Pk-yritysten takuurahasto", jonka kohderyhmänä ovat voimakkaasti kasvavat pk-yritykset ja jossa etusijalla ovat alle 100 työntekijän yritykset. Tavoitteena on parantaa yritysten mahdollisuuksia saada lainoja, jotka kuuluvat jäsenvaltioissa yksityisellä tai julkisella sektorilla toteutettujen takuujärjestelmien piiriin. EIR hallinnoi välinettä, mutta EIR:n myöntämien takuiden käytöstä aiheutuneet kulut maksetaan sen sijaan EU:n budjetista. 5. 4. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN (EHTY) KANSSA Koska Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyy vuonna luoviin korkotuettuja väline, 2002, uudistamisinvestointeihin, 1997. Välineen kesäkuuta lopullisesti yhteensovittamisesta vastasivat rakennerahastojen alueelliset seurantakomiteat. EHTY-lainoja 30. josta myönnettiin lakkautettiin työpaikkoja Kuluneen puolen vuoden aikana viimeinen 8,9 miljoonan ecun suuruinen yleinen uudistamislaina sai neuvoston hyväksynnän. Lainan avulla on tarkoitus luoda noin 670 työpaikkaa. Jo myönnettyjen lainojen korkotukeen kohdennettiin varainhoitovuotta 1997 koskevassa EHTY:n talousarviossa kahden miljoonan ecun määrärahat. Komissio maksoi vuoden 1997 aikana lainojen välittäjille 50 uudistuslainaerää yhteensä 206,8 miljoonan ecun edestä. 5. 5. EUROOPAN TALOUSALUEEN (ETA) RAHOITUSJÄRJESTELMÄ Sopimuksessa Euroopan talousalueesta määrätään rahoitusjärjestelmästä, jolla tuetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia yhteisön tavoitteita. Periaatteessa tarkoituksena on, että järjestelmän rahoittavat EFTA-maat ja että EIP hallinnoi sitä. Rahoitusjärjestelmän mittasuhteista määrätään sopimuksen pöytäkirjassa 38: vuosina 1994-1998 myönnettävien avustusten yhteismäärä on 500 miljoonaa ecua ja 2 prosentin vuotuista korkotukea voidaan myöntää 1. 5 miljardin ecun kokonaismäärälle 10 vuoden ajan. Järjestelmästä saavat rahoitustukea Kreikka, Irlanti, Pohjois-Irlanti, Portugali sekä tavoitteen 1 kohdealueet (kausi 1989-1993) Espanjassa. Luonteensa puolesta rahoitusväline palvelee selkeästi taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Itävallan, Suomen ja Ruotsin yhteisöön liittymisen jälkeen näiden kolmen maan rahoitusosuus Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmässä on maksettu yhteisön talousarviosta (budjettikohta B2- 401, vuotuinen määräraha 108 miljoonaa ecua). Samasta ajankohdasta alkaen komissio on ollut yhteisön osavastuussa myös rahoitusjärjestelmästä ja sillä on ollut edustajansa hankkeiden hyväksymisestä vastaavassa rahoitusjärjestelmän komiteassa. toteuttamisesta toimielimenä talousarvion vastaavana Rahoitusjärjestelmän toiminnasta on laadittu kertomus, joka kattaa kauden 1. 7. 1990-30. 6. 1997. ' Vuoden 1997 aikana korkotukia myönnettiin kaikkiaan 426,7 miljoonan ecun lainoille. Tuen kohteita olivat yksi hanke Kreikassa (liikenne 100,4 miljoonaa ecua), kaksi Portugalissa (ympäristö 92,4 miljoonaa ecua) ja kahdeksan hanketta Espanjassa (liikenne 125,3 miljoonaa ecua, ympäristö 162 miljoonaa ecua, koulutus 39 miljoonaa ecua). Avustuksia komitea hyväksyi 74,3 miljoonaa ecua. Hankkeet liittyvät kolmeen rahoitusjärjestelmästä tuettavaan alaan, jotka ovat liikenne, ympäristö ja koulutus. KOM(97) 567 lopullinen, 27. M. 1997. 136 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 5. 6. YHTEENSOVITTAMINEN KOULUTUSOHJELMIEN KANSSA Unionin tärkeimpänä inhimillisten voimavarojen kehittämistä tukevana välineenä ESR investoi voimakkaasti koulutusjärjestelmiin. Näiden tukitoimenpiteiden ja muiden unionin koulutuksen alueella käynnistämien toimien välisillä yhteyksillä, kuten myös eri toimien yhteensovittamisella, on siis suuri merkitys. Vuonna 1997 yhteensovittamisessa noudatettiin kahta linjaa: toisaalta jatkettiin ESR:n toteuttamien, EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteiden mukaisten tukitoimenpiteiden yhteensovittamista kahden suuren koulutusohjelman SOCRATES'n ja LEONARDO DA VINCIn kanssa, ja toisaalta tehtiin erityisiä aloitteita keskustelun synnyttämiseksi unionin alueella tärkeimmistä koulutukseen liittyvistä kysymyksistä. Määräykset meneillään oleviin ohjelmiin kuuluvien toimien yhteensovittamisesta SOCRATES- ja LEONARDO DA VINCI -ohjelmien kanssa ovat edelleen voimassa. Tämä on tarpeen erityisesti takaamiseksi valittaessa hankkeita EMPLOYMENT- ja ADAPT- yhtenäisen yhteisöaloitteiden toisen ja viimeisen ehdotuspyynnön yhteydessä sekä vuoden 1997 lopulla annetun, 6 artiklan mukaisen ehdotuspyynnön yhteydessä (uutta luovat toimet ja tekninen apu, ks. 2. 1. 9 kohta). lähestymistavan Koulutuspolitiikassa tehtyjen huomioon joissakin komission aloitteissa. Niitä olivat: lisäaloitteiden osalta rakennerahastoista tulleet ehdotukset otettiin 1. Opetusohjelmistoja ja multimediaa käsittelevä komission työryhmä, joka arvioi, neuvotteli ja teki sopimukset ensimmäisistä vuoden 1998 alussa käynnistetyistä hankkeista, jotka perustuivat vuoden 1996 joulukuun yhteiseen ehdotuspyyntöön. 2. Komission tiedonanto "Tietojen ja taitojen Eurooppa"2, jossa esitellään komission toiminnan suuntaviivat koulutuksen ja nuorison aloilla kaudella 2000-2006. 3. Neuvoston päätösehdotus, jolla on tarkoitus edistää "eurooppalaista tietä kohti työpaikalla tiedonannon tapahtuvaa "Oppisopimuskoulutuksen edistäminen Euroopassa"3 mukaisesti. kesäkuussa oppimista" koulutusta annetun 1997 ja 4. Komission ehdotus ammatillisessa jatko- ja täydennyskoulutuksessa tapahtunutta kehitystä koskevan vertailevan tutkimuksen tekemisestä. Tutkimus perustuu kertomukseen, joka käsittelee jatko-ja täydennyskoulutukseen pääsyä EU:ssa ja joka esiteltiin ministerineuvoston vuonna 1993 antaman suosituksen jälkeen. 5. Komission tietotekniikan alan erityisohjelman (ESPRIT) yhteydessä syyskuussa 1997 esittämä ehdotuspyyntö, joka koski tietotekniikan käyttöä teollisuudessa oppimisen ja koulutuksen välineenä. 6. Välikertomus LEONARDO DA VINCI -ohjelman toteuttamisesta4. 2 KOM(97) 563 lopullinen. 3 KOM(97) 300. 4 KOM(97) 399 lopulline Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 137 5. 7. YHTEENSOVITTAMINEN EUROOPAN LAAJUISIIN VERKKOIHIN SUUNNATUN YHTEISÖN TUEN KANSSA syyskuuta Euroopan laajuisia verkkoja koskevasta yhteisön rahoitusvälineestä (asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18. laajuisiin infrastruktuuriverkkoihin liittyviä hankkeita Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 c artiklan mukaisesti. energia-alan Euroopan rahoitetaan liikenne-, 1995) tele- ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhteisön rahoitusvälineen lisäksi EAKR on koheesiorahaston ohella yksi tärkeimmistä Euroopan laajuisten verkkojen rahoituslähteistä. Hankkeet edistyivät merkittävästi vuonna 1997: Dublin - Belfast -rautatieyhteys avattiin virallisesti 21. lokakuuta. Suurin osa maakaasuverkostoon liittyvistä töistä - maakaasun käyttöönotto Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä kaasuputken rakentaminen Algerian ja EU:n välille - saatiin valmiiksi. Kreikan PATHE-moottoritien useiden osuuksien rakentaminen saatiin alkuun. "PBKAL"-suurnopeusjunan rataosuus Ranskan rajalta Brysseliin avattiin 14. joulukuuta. Suurin monipalveluverkko) eteni tyydyttävästi ja niistä kymmenen saatiin valmiiksi vuoden lopulla. rahoitetuista Euro-ISDN-hankkeista 1995-1996 vuosina osa (digitaalinen EAKR:n rahoitus Euroopan laajuisiin verkkoihin - Maksusitoumukset vuonna 1997 (miljoonaa ecua) (EAKR:n monivuotisen ohjelman vuoksi luettelo ei ole lopullinen) Huomautukset Voi joissakin tapauksissa sisältää vuoden 1996 lopussa toteutetut maksusitoumukset. LIIKENNE Ala ENERGIA Tiet Rautatiet Lentokentät Satamat Yhteensä Maakaasu Sähkö Yhteensä TELEVIESTINTA - Maksusitoum. 369,9 136,9 5,0 14,9 526,7 274,4 2,9 277,3 - (luku ei ole saatavissa) AVi YHTEENSOPIVUUS JA SYNERGIA YHTEISÖN MUUN POLITIIKAN KANSSA 6 LUKU: Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 141 Rakennerahastoista annetun neuvoston puiteasetuksen (ETY) N:o 2081/93 7 artiklan mukaisesti toiminnan, jonka rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat tai jonka rahoitukseen EIP tai muut olemassa olevat rahoitusvälineet osallistuvat, on oltava perustamissopimusten määräysten mukaista, mukaan lukien kilpailusäännöt ja julkisten hankintasopimusten tekemistä koskevat säännöt. Lisäksi näiden toimien on oltava yhteensopivia unionin muiden suurten poliittisten toimintaperiaatteiden kanssa. 6. 1. RAKENNERAHASTOT, TYÖLLISYYS JA SOSIAALIPOLITIIKKA Amsterdamissa kesäkuussa 1997 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous oli käännekohta unionin työllisyyspolitiikassa. Silloin valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät perussopimukseen työllisyyttä koskevan osaston ja määrittelivät työllisyyden yhteiseksi huolenaiheeksi. Uudessa perussopimuksessa parannetaan kansallisten työllisyyspolitiikkojen koordinointia ja määrätään yhteisten suuntaviivojen laatimisesta. Ne voivat johtaa suositusten antamiseen jäsenvaltioille. Työllisyyttä koskevan uuden osaston mukaisesti työllisyyttä käsitellyt 20. ja 21. marraskuuta 1997 kokoontunut ylimääräinen Eurooppa-neuvosto vahvisti suuntaviivat vuodeksi 1998. Lisäksi se käynnisti prosessin, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat hyväksyä työllisyystilanteen mukaisesti ja yleisen kansallisia lähestymistavan mukaisia. Tällöin edellytetään myös makrotalouspolitiikan mukauttamista. työllisyyttä koskevien suuntaviivojen työllisyysohjelmia, jotka ovat Joulukuussa Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tähdensi kokonaisvaltaista strategiaa, työllisyyspolitiikkojen koordinointia. Lisäksi olisi omaksuttava joka edellyttää jäsenvaltioiden tarkastettavissa olevat ja säännöllisesti ajan tasalle saatettavat tavoitteet, jotka olisi sisällytettävä jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen koordinointi aloitetaan, kun neuvosto vahvistaa suuntaviivat. työllisyysohjelmiin. Jäsenvaltioiden laatimiin kansallisiin Suuntaviivoissa keskitytään neljään aiheeseen: yrittäjyyden suosiminen, yrityksen ja sen työntekijöiden sopeutumiskyvyn parantaminen, jolla työmarkkinat pystyvät reagoimaan talouden muutoksiin, sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen. työllistyvyyden parantaminen. ja yhteisön tahojen, jäsenvaltioiden, alueiden, toteuttaminen vaatii kaikkien asianomaisten Strategian työmarkkinaosapuolten toimia. Tavoitteena on parantaa toimielinten, yhteisiä huomattavasti Euroopan työllisyystasoa. Uuden strategian kulmakiviä on ehkäisevä toiminta, jolla halutaan vähentää nuorten työttömyyttä ja pitkäaikaistyöttömyyttä määrittelemällä tarpeet ennakolta. Sovelletuista tulosten mukaisesti olisi annettava etusija aktiivisille toimenpiteille passiivisten korvaustoimenpiteiden sijasta. Lisäksi vahvistetaan vertailukelpoisiin tilastoihin perustuvat yhteiset indikaattorit, jotta toteutettua politiikkaa voidaan seurata ja arvioida tehokkaasti ja määritellä hyvät käytännöt. toimenpiteistä saatujen Kansallisissa ohjelmissa vahvistetaan määräajat, joiden kuluessa toivotut tulokset olisi saavutettava. Tämä koskee etenkin käytettyjä hallinnollisia ja taloudellisia varoja. Jäsenvaltiot antavat joka vuosi kansalliset ohjelmansa neuvostolle ja komissiolle tarkasteltavaksi ennen Eurooppa-neuvoston kokoontumista. Neuvosto lupaa tarkastella toisen vuosipuoliskon aikana, kuinka jäsenvaltiot ovat huomioineet suuntaviivat kansallisessa politiikassaan. Se esittää yhdessä komission kanssa laaditun selonteon yhteisön toteuttaneet harjoittaakseen työllisyyspolitiikkaansa suuntaviivojen pohjalta. Selonteko toimitetaan Eurooppa- neuvostolle vuoden lopussa. toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat työllisyystilanteesta ja Agenda 2000 -tiedonannon johdosta komissio antoi uudet rahastoasetukset maaliskuussa 1998, ja sen jälkeen niistä keskusteltiin neuvostossa ja parlamentissa. Tarkistetuissa rakennerahastoasetuksissa ESR:n asema perustuu tällöin perussopimuksen uuteen osastoon ja uuteen työllisyysstrategiaan, jonka mukaan laaditaan vuotuisia kansallisia ohjelmia. 142 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 6. 2. RAKENNERAHASTOT JA YMPÄRISTÖ Koheesiopolitiikkaa ja ympäristöä koskevan tiedonannon1 toteuttamista jatkettiin. Lisäksi Euroopan parlamentti vahvisti "vihreää varainhoitoa" (ympäristön huomioon ottaminen entistä paremmin) toimiaan perustamalla koheesiopolitiikan ympäristökysymyksiä koskevan uuden koskevia budjettikohdan B2-1600 vuoden 1997 erilaisiin toimenpiteisiin, hallintovirkamiesten joista koulutusseminaarit tai tutkimukset koheesiorahaston ja rakennerahastojen ympäristövaikutuksista. Kaikkia määrärahoja ei kuitenkaan voitu kohdentaa, koska nykyisistä ohjelmista rahoitetaan jo nyt useita toimenpiteitä, jotka ovat tukikelpoisia uuden budjettikohdan mukaisesti, ja koska uusien toimien käynnistäminen vie aikaa. talousarvioon. Budjettikohtaa käytettiin voidaan mainita esimerkkinä rahastojen Vihreän varainhoidon mukaisesti komissio toimitti Euroopan parlamentille tietoja, jotka koskevat EAKR:n ja koheesiorahaston yli 50 miljoonan ecun hankkeiden ympäristönäkökohtia. Vuoden 1996 hankkeita koskevat tiedot toimitettiin 31. heinäkuuta 1997. Hankeluettelo julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä2. Rakennerahastojen uusien ohjelmien ympäristöulottuvuus Jäsenvaltioille annettiin suuntaviivat ja toimitettiin ympäristöprofiilit vuonna 1993, ja niistä muistutettiin vuonna 1996. Niiden mukaisesti vuonna 1997 hyväksytyissä tavoitteen 2 uusissa ohjelmissa painotettiin entistä enemmän ympäristöalan ehkäiseviä toimenpiteitä kuten ekotuotleita tai ympäristötutkimusta. Ohjelmien ympäristöulottuvuuden laadukkuus vaihtelee vielä paljon, mutta tavoitteen 2 uusille ohjelmille on kuitenkin ominaista, että ympäristöasiat yhdistetään entistä monialaisemmin ympäristöalan ulkopuolisiin toimenpiteisiin. Vaikka näin halutaankin tapahtuvan, tulevaisuudessa on tunnetaan. Mitä enemmän vaikeaa ympäristötoimia yhdistetään muihin toimenpiteisiin, sitä näkymättömimmiksi ne muuttuvat. rakennerahastojen ympäristönäkökohdat tietää, miten Tätä ajatellen komissio antoi marraskuussa 1997 tiedonannon ympäristöstä ja työllisyydestä3. Siinä määritellään selvästi strategia synergiavaikutusten luomiseksi ympäristö- ja työllisyyspolitiikan välille. Komissio kehottaa hyödyntämään teknologian ja innovaation tarjoamia mahdollisuuksia, jotta voidaan edistää yritysten perustamista ja kehittämistä ja tukea ympäristön kannalta kestäviä tuotanto ja kulutustapoja. INTERREG II -yhteisöaloitteen C-vaihe (monikansallinen yhteistyö), jonka ohjelmista puolet hyväksyttiin vuonna 1997, käsittelee nimenomaisesti kestävää kehitystä. Aiheita ovat esimerkiksi yhteistyö aluesuunnittelussa, kuivuuden ehkäiseminen vesivarojen järkevällä käytöllä, tulvien torjunta ja vesivarojen hallinta sekä luonnonvarojen kestävä käyttö. Rakennerahastojen ohjelmien seuranta ja arviointi Komissio ryhtyi tutkimaan kestävää ympäristöä ja rakennerahastoja tavoitteen 2 kohdealueilla, jotta voitaisiin määritellä ehkäisevät toimenpiteet ja hyvät käytännöt. Tutkimus julkaistiin kesäkuussa 1997. Hyviä edistämään käsikirja kehittämistoimenpiteitä, joissa ympäristöön suhtaudutaan kunnioittavasti. vastuuhenkilöitä käytäntöjä esittelevä auttaa Ympäristön käsite on monimutkainen ja rakennerahastojen ympäristövaikutukset ovat moninaisia. Sen vuoksi komissio julkaisi elokuussa 1997 huomattavan tarjouskilpailun. Siinä konsultteja pyydetään 1 KOM(95) 509 lopull. , 22. 11. 1995. 2liYVLC30l,2. l0. 1997. 3 KQM(97) 592 lopull. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 143 kehittämään menetelmä, jolla voidaan arvioida määrällisiä ympäristövaikutuksia vaikutusten analyysin perusteella. Hanke rahoitetaan budjettikohdasta B2-1600. todellisten Kaikista yli kolme vuotta jatkuvista ohjelmista (tavoitteet 1, 3, 4, 5b ja 6) tehtiin väliarviot vuonna 1997 (ks. 3. 1 kohta). Komission virkamiehille ja rakennerahastojen kansallisille hallintovirkamiehille järjestetty ympäristöalan koulutus Komission virkamiehille tarkoitettu kurssi ympäristökysymysten yhdistämisestä muihin poliittisiin toimintatapoihin aloitettiin syksyllä 1997. Lisäksi komissio järjesti ympäristökysymyksiin perehdyttäviä koulutusseminaareja rakennerahastojen hallintovirkamiehille jäsenvaltioissa. Irlannissa (syyskuu 1997) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (lokakuu 1997) järjestettiin seminaarit kehityshankkeiden ympäristöulottuvuudesta. Seminaareja suunnitellaan pidettäväksi vuonna 1998 Portugalissa, Kreikassa, Ranskassa ja Saksassa (budjettikohta B2-1600). Näkemysten vaihto ympäristöalalla toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa Valtiosta riippumattomien järjestöjen kansallinen ja alueellinen osallistuminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Yhteisön tasolla on lisätty näkemysten vaihtoa ja kokemusten vertailua valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa. Komissio järjesti marraskuussa 1997 tilaisuuden, johon osallistuivat asianomaiset komission virkamiehet ja kuuden jäsenvaltion valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajat. Tilaisuudessa vaihdettiin näkemyksiä Euroopan tasolla siitä, miten ympäristö otetaan huomioon ohjelmien käytännön toteutuksessa. 6. 3. RAKENNERAHASTOJEN VAIKUTUS MIESTEN JA NAISTEN YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN EDISTÄMISEEN Alueiden kehittämistä tai uudistamista koskevien ohjelmien mukauttaminen Komissio antoi jäsenvaltioille suuntaviivat rakennerahastojen ohjelmien mukauttamisesta vuoteen 1994 asti4. Komissio toivoi, että lisätään yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä toimia joko ohjelmien yleisten toimenpiteiden avulla (mainstreaming) tai erityistoimenpiteillä. Sosiaalisten infrastruktuurien parantaminen, pääsy työelämään, palvelujen ja välineiden saaminen, naisten yrittäjyyden edistäminen sekä työelämän ja perhe-elämän yhteensovittaminen olivat näissä suuntaviivoissa ehdotettujen myönteisten toimien joukossa. Useimmat jäsenvaltiot ottivat tämän yhteisön toimintalinjan huomioon tehdessään mukautuksia (ks. 1. 2. 2 kohta) esimerkiksi ottamalla käyttöön uusia säännöksiä tai tukijärjestelmiä, jotka hyödyttävät yrittäjinä toimivia naisia (Italia, Suomi, Saksa, Espanja), koulutustoimilla (Kreikka. Alankomaat. Espanja) tai rahoittamalla lastentarhoja tai päiväkoteja (Yhdistynyt kuningaskunta. Italia). Komission tiedonannossa taantuvien teollisuusalueiden uusista ohjelmista vuosiksi 1997-19995 (ks. 1. 2. 1 kohta) esitetään, miten työllisyysmahdollisuuksien parantamisen suhteen. tasa-arvoti lanne on kehittynyt etenkin naisten Yhtäläiset mahdollisuudet ESR:n ohjelmissa Jäsenvaltiot ovat valinneet kaksi eri tapaa toteuttaakseen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintalinjan tavoitteen 3 mukaisesti. Useimmat hyväksyivät yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia toimenpiteiden yhdistämiseen. Toimenpiteet kuitenkin ohjelmia, mutta muutamat turvautuivat 4C'(97) 1381. 5 KOM(97) 524. 144 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus muistuttavat paljon toisiaan: edistetään naisten osallistumista aloilla, joilla he ovat aliedustettuina, kouluttajien koulutus, työttömien naisten ja maahan palaavien työttömien peruskoulutus ja ammatillinen koulutus, oppiminen, työllisyystuki ja työllistämistuki, naisten yrittäjyyden edistäminen, täydennyskoulutus pk-yrityksissä, ammatinvalinnanohjaus sekä neuvonta- ja työnvälityspalvelut. Lisäksi joissakin maissa on seuraavia toimenpiteitä: lastensuojelutoimet, avunanto, jolla pyritään auttamaan naisia ja miehiä yhdistämään perhe-elämän työelämän velvoitteensa. ESR. n yhteisöaloitteista NOW on edelleen miesten ja naisten tasa-arvoa koskeva tärkein ohjelma. ADAPT- teemasta perustettiin Ruotsin ohjaama temaattinen työryhmä vuonna 1997. ja Yhteisöaloitteet Yhteisöaloiteohjelmiin sisällytettiin horisontaalinen lauseke, kun niitä tarkistettiin. NOW on miesten ja naisten tasa-arvoon liittyvistä ohjelmista merkittävin. Tulosten tarkastelu aloitettiin vuonna 1997 niiden levittämiseksi. ADAPT-aloitteen osalta perustettiin Ruotsin ohjaama temaattinen työryhmä käsittelemään tasa-arvoa. Aloitteissa kuten URBAN, INTERREG tai LEADER on myös useita toimenpiteitä, joilla edistetään naisia koskevien hankkeiden aloittamista ja jatkamista. Tutkimukset, arvioinnit ja pilottihankkeet Vuonna 1996 aloitetut tutkimukset (Suomi, Espanja) saatettiin päätökseen vuonna 1997 (Irlanti, Portugali ja Kreikka) rakennerahastojen ja EAKR:n sellaisten tukitoimenpiteiden määrittelemiseksi, jotka liittyvät erittäin myönteisesti miesten ja naisten tasa-arvoon. Komissio halusi auttaa ohjelmien hallintovirkamiehiä ja arviointiryhmiä ja toivoi, että luetteloitaisiin arviointimenetelmät, jotka soveltuvat tasa-arvokysymysten tarkasteluun rakennerahastojen politiikan yhteydessä. Asiantuntijat osallistuivat tähän työskentelyyn MEANS-ohjelman yhteydessä6, ja työskentelyn suunnitellaan päättyvän vuoden 1998 alussa. II:n RECITE (sisäinen alueiden välinen yhteistyö 1998-1999) pilottihankkeista valittiin kymmenkunta. Ne koskevat sellaisten voimavarakeskusten verkkoutumista. jotka liittyvät naisten osallistumiseen talouselämään. Seminaarissa koottiin hyväksytyt hankkeet, jotta voitaisiin syventää näiden verkkojen työskentelyn päämääriä ja menetelmiä. Huhtikuussa aloitettiin tarjouskilpailu ECOS-Ouverture -ohjelman (ulkoinen alueiden välinen yhteistyö) pilottihankkeita varten. Yhtenä teemana on tasa-arvon edistäminen. Uusien asetusten valmistelu Uutta lainsäädäntöä valmisteltaessa on pohdittu yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen edistämistä ja sen mukaan ottamista ohjelmien suunnitteluun, toteuttamiseen, seurantaan ja arvioimiseen. 6. 4. RAKENNERAHASTOT SEKA TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN KEHITTÄMINEN (TTK) innovaatio ovat yhä tärkeämpiä rakennerahastojen tukitoimenpiteissä. Kahdeksannen TTK ja vuosikertomuksen (1996) horisontaalisena teemana oli nimenomaan TTK ja innovaatio. Siinä kiinnitettiin erityistä huomiota näihin kahteen seikkaan kunkin maan tukitoimenpiteissä ja annettiin lukuisia esimerkkejä. Lisäksi komissio päätti valmistella tiedonannon yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittamisesta tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla (ks. 1. 3. 5 kohta) korostaakseen TTK. n talousrakenteiden nykyaikaistamisessa ja monipuolistamisessa. innovaation merkitystä alueellisten ja Tavoitteen 2 kohdealueiden tuet kasvoivat huomattavasti edelliseen kauteen verrattuna. TTK- toimenpiteisiin annettiin noin 2 500 miljoonaa ecua (eli 16,8 % tavoitteen 2 kokonaisbudjetista). innovaatioon Erityisen suuri on ero kausien 1994-1996 ja 1997-1999) välillä: TTK:en ja 6 MEANS: ks. arviontia koskeva 3 luku. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 145 myönnettyjen varojen määrä kasvoi 14,2 prosentista 18,4 prosenttiin kokonaisbudjetista. Jotkin tavoitteen 2 kohdealueista ovat pitempien teollisten perinteidensä ansiosta voineet käyttää TTK:tä ja innovaatiota enemmän taloudelliseen kehitykseen hyödyntäen esimerkiksi seuraavia avainseikkoja: julkisen, yksityisen ja vapaaehtoissektorin yhteistyö, paikallisten yliopistojen ja suuryritysten väliset vaihdot, sellaiset yritykset, joilla on TTK:en ja innovaatioon liittyvää taitotietoa, teollisuuskulttuuri ja tuotantoon suuntautuneet tarpeisiin taloudelliset mukautuneet palvelut ja suuria kaupunkia ympäröivät toimintakeskukset. toimintaolosuhteet, paikallisen teollisuuden rahastojen tärkeimpien tukitoimenpiteiden kanssa komissio aloitti joitakin Samanaikaisesti pilottihankkeita, jotta autettaisiin alueita voittamaan vaikeutensa alueellisten innovaatio-ohjelmien kehittämisessä ja tukemisessa. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti ja innovaatio- ohjelman yhteydessä on kehitetty alueellisia ja alueellisia innovaatiosuunnitelmia sekä teknologian siirtoa koskevia suunnitelmia (RTT - innovaatio-ohjelma). Näin on haluttu lisätä yksityisen ja julkisen sektorin sekä alueen yritysten välistä yhteistyötä ja TTK:en sekä innovaatioon liittyvien palvelujen ja infrastruktuurin tarjontaa (ks. 2. 1. 9 kohta). innovaatiosuunnitelmia (RIS) 6. 5. RAKENNERAHASTOT JA EUROOPAN LAAJUISET VERKOT Euroopan laajuisissa verkoissa edistyttiin vuonna 1997 kaikilla kolmella alalla (liikenne, televiestintä, energia). Oikeudellisesta kannalta katsoen tärkeimmät edistysaskeleet olivat 129 c artiklan muuttaminen Amsterdamin sopimuksessa (jotta yksityisen sektorin olisi helpompi rahoittaa hankkeita), Euroopan laajuisia televerkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistaminen7, Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen8, jolta voitaisiin saatlaa ajan tasalle luettelo yhteisen edun mukaisista hankkeista, sekä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistusehdotus9, jossa esitetään satamien ja intermodaaliliikenteen terminaalien sisällyttämistä verkkoihin. Liikenneministereistä ja yksityisen sektorin edustajista koostunut ryhmä, jonka puheenjohtajana toimi komission jäsen Neil Kinnock, keskusteli Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksesta. Se julkaisi kesäkuussa 1997 suosituksensa tavasta, jolla voitaisiin kehittää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä liikennealan hankkeissa. Tämän jälkeen annettiin kaksi tiedonantoa. Toinen niistä koski komission antamia vastauksia ja ehdotuksia Euroopan toisessa selvennettiin uusiin liikennealan hankkeisiin sovellettavia kilpailusääntöjä. Myös komission Agenda 2000 -tiedonannossa ehdotettiin uusia rahoitusnäkymiä, joilla haluttiin korostaa Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaista asemaa. laajuisista suosituksista, ja Komissio haluaa parantaa yksiköidensä ja muiden Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden rahoitukseen osallistuvien rahoituselinten (kuten EIP ja EIR) välistä koordinaatiota. Sen vuoksi se toteutti toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan strategisia toimintalinjoja. Näin halutaan helpottaa eri hankkeiden koordinaatiota ennakolta ja parantaa tiedonvaihtoa. Toimenpiteisiin sisältyy vähintään kaksi kertaa vuodessa kokoontuvan johtajaryhmän muodostaminen ja monivuotisen "valvontataulun" laatiminen. 7 Päätös 1336/97, 17. 6. 1997, EYVL 183, 11. 7. 1997. s Päätös 1047/97/1 iY, 29. 5. 1997, EYVL L 152. 11. 6. 1997. ,)K()M(97)681, 10. 12. 1997. 146 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 6. 6. RAKENNERAHASTOT JA MATKAILU Useat vuonna 1997 toteutetut tai aloitetut matkailualan toimet ovat merkittäviä paikallisen tai alueellisen kehityksen kannalta. Tällaisia ovat esimerkiksi matkailijoiden ja liikenteen hallinnon alalla toteutetut hankkeet, matkailu- ja ympäristö verkkoa koskeva parhaillaan toteutettava hanke tai tutkimukset, jotka koskevat kaupungin, maaseudun ja rannikon turistikohteiden laadun yhtenäistettyä hallintoa. Kun matkailua koskevaa vaihetta analysoidaan ohjelmien yhteydessä, tarkoituksena on selvittää matkailualan toimenpideohjelmien ja toimien suunnittelun ja toteutuksen tilanne. Erityisiin arviointitoimiin rakennerahastojen tuki merkittävää. turvaudutaan silloin, jos matkailu on maassa erittäin tärkeää ja Myös matkailun merkityksen määrällinen analyysi tärkeää rakennepolitiikan yhteydessä. Matkailualan neuvoa-antava komitea päätti 21. lokakuuta 1997 pidetyssä kokouksessaan perustaa Euroopan kaupunkimatkailua käsittelevän työryhmän. Sen tarkoituksena on edistää kokemusten ja hyvien käytäntöjen vertailua ja tehdä operationaalisia päätelmiä. Tarkoitus on saada vuoden 1998 aikana selvitys, joka osaltaan vaikuttaa Euroopassa käytävään keskusteluun kaupunkien toimintaohjelmasta. laadullinen arviointi on ja Lisäksi Luxemburgissa 4. ja 5. marraskuuta 1997 pidetty konferenssi, joka käsitteli aihetta "työllisyys ja matkailu: toiminnan suuntaviivat"10, ja 26. marraskuuta 1997 kokoontuneen neuvoston asiaan liittyvät päätelmät mahdollistivat aikaisempaa yleisemmän analyysin siitä, miten matkailu vaikuttaa taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen koheesioon. Tässä yhteydessä perustettiin matkailua ja työllisyyttä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä on pohtia, mitä edellytyksiä matkailualalla on edistää kasvua ja työllisyyttä Euroopassa. Asiantuntijaryhmän kertomus esitetään komissiolle lokakuussa 1998. 6. 7. RAKENNERAHASTOT JA KULTTUURI Vuonna 1996 annetussa komission tiedonannossa "Koheesiopolitiikka ja kulttuuri: työllisyyden edistäminen"11 todettiin, että vaikka kulttuuri on yhä tärkeämpää alueellisessa kehityksessä ja rakennerahastojen koheesiopolitiikassa, toiminnassa. sen suomia mahdollisuuksia ei täysin hyödynnetä Jäsenvaltiot ja alueet päättävät itse, otetaanko kulttuuri ensisijaisesti mukaan ohjelmiin ja miten se tehdään. Tavoitteen 2 uusissa ohjelmissa (1997-1999) noudatetaan täysin komission suuntaviivoja12. Niissä komissio määrittelee kulttuurin merkittäväksi työpaikkoja tarjoavaksi alaksi, jonka avulla pystytään hyödyntämään tehokkaammin paikallisia ja alueellisia kehitysmahdollisuuksia. Komissio hyväksyi vuonna 1997 EAKR:sta annetun asetuksen K) artiklan mukaisesti jotka koskevat alueiden välistä kulttuurialan yhteistyötä. Yhtenäistetty 32 pilottihanketta, lähestymistapa suosii sellaisten yhteistyöhankkeiden luomista, joiden taloudellisiin tavoitteisiin sisältyy kulttuuriteema. Tämä voi koskea alueellisen kulttuuriperinnön säilyttämistä ja edistämistä, työpaikkojen luomista, työttömien ja nuorien integroimista työelämään sekä taitotiedon ja kokemusten vertailua. EAKR tukee näitä hankkeita 15 miljoonalla eculla tammikuun 1997 ja joulukuun 1998 välisenä aikana. 10 Julkaistaan lähiaikoina. 1 ' KOM(96) 512 lopull. , 20. 11. 1996. 12 Asiakirja ('(96) 952 lopull. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 147 6. 8. RAKENNERAHASTOT JA KILPAILUPOLITIIKKA jatkuvasti perustamissopimuksen 92 Komissio seuraa ja 93 artiklan mukaisesti valtion yritystukijärjestelmiä, jos ne voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komission on otettava huomioon vaikutukset, rahoituksen kasautumisella voi olla kilpailuun ja kauppaan. Komissio viimeistelikin vuonna 1997 tutkimuksensa, joka koski yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määrättyjen toimenpiteiden yhteensopivuutta perustamis sopimuksen kanssa. Toimenpiteet koskevat rahastojen tukia tavoitteen 2 kohdealueilla kautena 1997- 1999. joita valtiontukien ja yhteisön Komissio noudatti periaatetta, jonka mukaan tuet keskitetään epäsuotuisimmille alueille, ja jatkoi pyrkimyksiään kodifioida säännöt ja varmistaa jäsenvaltioiden kohtelun yhdenvertaisuus. Komissio vahvisti 16. joulukuuta 1997 alueellisia tukia koskevat uudet suuntaviivat, joiden ansiosta on mahdollista yhdistää alueellisen valtiontuen arviointiperusteet ja korvata yhdellä tekstillä nykyiset säännökset. Yhtenä uutena seikkana on suuryrityksille myönnettävän tuen osuuden pienentäminen kokonaiskustannuksiin nähden. Tällä vastataan huoleen siitä, että pitäisi vähentää tukien aiheuttamaa kilpailun vääristymistä, mutta samalla kuitenkin säilyttää koheesiovaikutus. Tuen osuuden vähentämisen lisäksi komissio on ottanut käyttöön sääntöjä, jotka koskevat tukien enimmäisosuuksien muuttamista alueellisten ongelmien vakavuuden mukaisesti. Suuntaviivat lisäävät johdonmukaisuutta rakennerahastojen kanssa, koska rahastojen tukikelpoisuus on lisäperuste kansallisia tukia myönnettäessä. Hyväksyessään suuntaviivat komissio vahvisti myös alueellisten tukien kattavuuden enimmäismääräksi 42,7 prosenttia unionin väestöstä kaudeksi 2000- 2006, kun se on 46,7 prosenttia nykyisellä kaudella 1994-1999 (ks. 1. 3. 4 kohta, vuonna 1997 valmisteltu tiedonanto aluepolitiikasta ja kilpailupolitiikasta). Myös alueellisten tukien kohdealueita on johdonmukaistettu. Uudet luettelot hyväksyttiin Italiaa (perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoiset alueet). Tanskaa ja Suomea varten kaudeksi 1997-1999. Kussakin tapauksessa alueellisten tukien soveltamisalaan kuuluvan väestön prosenttiosuus vahvistettiin niin, että voidaan maksimoida tukien taloudellinen teho. rajoittaa niiden vaikutusta kilpailuun ja käyttää entistä tehokkaammin budjettivaroja. vuonna hyväksyi 1997 monialaiset Komissio suurille investointihankkeille. Puitteilla pyritään vähentämään suurhankkeille myönnettyjen usein liiankin suurien alueellisten tukien määrää. Ne kuuluvat laajempaan tavoitteeseen päästä eroon erilaisista alakohtaisista säännöistä valtiontuen ollessa kyseessä. Siten voitaisiin omaksua yhtenäinen menettely tärkeiden tukitapausten käsittelemiseksi toimialasta riippumatta. Poikkeuksen muodostavat hiili ja teräs, jotka kuuluvat EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan heinäkuuhun 2tX)2 asti. alueellisesta puitteet tuesta se Komissio suunnittelee joidenkin tukimenettelyjen yksinkertaistamista parantaakseen valtiontukien valvontaa. Tätä varten asetusehdotuksen toimitti neuvostolle valtuutusta perustamissopimuksen 94 artiklan perusteella. Ehdotuksessa komissio pyytää neuvostolta valtuulusla voidakseen antaa asetuksia, joilla jotkin tuet vapautetaan ennakkoilmoitusvelvoittcesta, jos tietyt perusteet täyttyvät. Kyse on tuista, joista komissiolla on runsaasti kokemusta ja joiden suhteen se on jo määritellyt tarkat perusteet arvioidakseen niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille tukikehysten tai suuntaviivojen mukaisesti (pk-yritykset, T&K, ympäristö, työllisyys, koulutus ja alueelliset tuet). Neuvosto on jo antanut ehdotukselle periaatteellisen hyväksyntänsä, ja asetus annettaneen vuonna 1998. koskevan 148 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 6. 9. RAKENNERAHASTOT JA JULKISTEN HANKINTOJEN AVOIMUUS Aikaisemmissa vuosikertomuksissa komissio tähdensi, että hankkeista päättävien tahojen alueellinen yhteistyö on tärkeää. Siten asiakirjojen valmistelu, seuranta, toteutustahti ja yhteisön tekstien ymmärrettävyys parantuisivat. Koska julkisia hankintoja koskeva tietoa on kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, myös päättäjien avustamista on valvottava, ja valvonta on toteutettava asianmukaisella tasolla. Komission on käsitellyt julkisia hankintoja, ja pohdinnan tuloksena hyväksyttiin marraskuussa 1996 julkisia hankintoja koskeva vihreä kirja13. Vuonna 1997 arvioitiin ja analysoitiin taloudellisten toimijoiden esittämät huomautukset ja laadittiin ensimmäiset suunnitelmat alan tulevaisuudesta. Rakennepolitiikassa keskustelu koski joitakin vihreän kirjan ehdotuksia, joiden mukaisesti yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa tiivistetään. Komission ajatuksena on, että kansallisella tasolla perustettaisiin julkisten hankintojen riippumattomia valvontaelimiä, jotka voisivat taata voimassa olevien säännösten todistusmenettelyä, jossa riippumaton moitteettoman noudattamisen, että käytetään enemmän todistuksen antaja varmistaa julkisia hankintoja koskevien yhteisön tekstien noudattamisen (josta on jo säädetty erityisaloja koskevassa direktiivissä) ja että julkisista hankinnoista päättävien tahojen vastuuta lisättäisiin niin, että he sitoutuvat henkilökohtaisesti noudattamaan sääntöjä. Ehdotuksessa ei missään tapauksessa vaadita, että komissio luopuisi näistä oikeuksista. Se jatkaa julkisten hankintojen valvomista perustamissopimuksen ja direktiivien mukaisesti. Keskustelun johtopäätöksistä ja komission suunnittelemista toimenpiteistä laadittiin tiedonanto vuoden 1998 alussa. 6. 10. RAKENNERAHASTOT, YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA (YMP) JA YHTEINEN KALASTUSPOLITIIKKA Rakennerahastojen ja YMP:n yhteensopivuutta on käsitelty yksityiskohtaisesti rakennerahastojen toteuttamista koskevassa kahdeksannessa vuosikertomuksessa (1996). Lisätietoja kannattaa etsiä siitä. YMP:n yhteensopivuus valtiontukijärjestelmien analyysi ja tarkastukset aloilla, joilla tukea ei anneta. rakennepolitiikan kanssa käy ilmi etenkin kahdesta eri toimesta: Pääsääntönä on, että aina kun valtiontukijärjestelmää ehdotetaan, sen yhteensopivuus sekä YMP:a että valtiontukea koskevien nykyisten sääntöjen kanssa tutkitaan. Ensisijaisiksi nimetyt toimet ovat liittyneet esimerkiksi uusien laadun parantamiseen. Esimerkiksi keinokastelussa etusija on annettu toimille, joilla pyritään parantamaan nykyisiä rakenteita niin, että vedenhukka (kuten haihtuminen ja vuodot) vältetään ilman, että kastelualaa on tarpeen pienentää. Kun kastelua on pyritty laajentamaan uusille aloille, komissio on asettanut pinta-aloille erittäin tarkat rajat ja vaatinut, että sille ilmoitetaan kaikista uusia viljelmiä koskevista suunnitelmista. soveltamiseen, energian teknologioiden säästöön tai Investointitukien myöntämistä on joillakin aloilla (sianliha-, muna- ja siipikarja- sekä naudanliha- ja maidontuotantoala) rajoitettu liikatuotannon estämiseksi. Jalostuksessa ja kaupan pitämisessä etusija annetaan tietyn tyyppisille investoinneille, kuten ympäristönsuojeluun, teknologiseen innovaatioon, laadun ja terveysvaatimusten parantamiseen liittyville investoinneille. Komissio on vahvistanut valintaperusteet yhteisön politiikasta ja eritoten YMP:sta annettujen suuntaviivojen mukaisesti. Joillakin aloilla investointituet on kielletty (tupakka, rehukasvit) ja muutamilla muilla aloilla niille on asetettu rajoituksia, joihin saattaa liittyä tuotantokapasiteetin vähentämisvelvoitteita (teurastus, yritysten yhteenliittymät viini-ja alkoholipitoisten juomien alalla). 13 KOM(96) 583 lopull, 27. 11. 1996. Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 149 Komissio ehdotti 15. heinäkuuta 1997 annetussa Agenda 2000 -tiedonannossa, että tulevaisuudessa jatketaan vuonna 1992 aloitetun YMP:n uudistuksen laajentamista. Ehdotuksella pyritään siihen, että tuet olisivat suoria maksuja. Seuraavassa luetellaan viisi tavoitetta. Parannetaan kilpailukykyä, jotta voidaan lujittaa unionin asemaa tärkeänä viejänä maailmassa. Varmistetaan kuluttajille elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu, mikä on YMP:n keskeinen tavoite. Taataan maatalousväestölle kohtuullinen elintaso vakauttamalla maataloustulot. Yhdistetään ympäristöä koskevat parannetaan luonnonvarojen hoitoa ja maiseman säilyttämistä. tavoitteet entistä tehokkaammin YMP:aan siten, että Monipuolistetaan maaseudun vaihtoehtoisia tulo-ja työllisyysmahdollisuuksien sekä maataloudessa että sen ulkopuolella. jotta voidaan hyödyntää toimintamuotoja, täydentäviä ja Kalatalouden rakennetta koskeva vaihe otettiin rakennerahastoihin vuonna 1994, ja sillä on pyritty tarvittavaan rakenteelliseen mukautukseen, jotta saavutettaisiin yhteisön kalastuspolitiikan tavoitteet. Alan tukitoimenpiteissä on noudatettu vaatimusta, joka koskee kalavarojen ja kalastustoiminnan tasapainoa. KOR:n rahoittamien, kalastuslaivastoa koskevien toimenpiteiden on lisäksi oltava monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteiden mukaisia. Ohjelmissa edellytetään pyyntiponnistusten rajoittamista kaikissa rakentamiseen myönnettävää tukea, joka voidaan sallia ainoastaan, jos monivuotisen ohjausohjelman vuotuisia välitavoitteita ja viime kädessä lopullisia tavoitteita noudatetaan. jäsenvaltioissa. Tämä koskee etenkin uusien alusten ASA TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN OSAPUOLTEN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA, TIEDOTUS JA VIESTINTÄ 7 LUKU: Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 153 7. 1. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU (esimerkiksi Euroopan parlamentin Unionin eri toimielinten välinen jatkuva vuoropuhelu kuuluu olennaisena osana yhteisön politiikkojen toteuttamiseen. Rakennepolitiikat eivät poikkea tästä periaatteesta. Tietojen vaihto voi tapahtua joko virallisten kokousten istunnot, ministerikokoukset) tai epävirallisten kokousten (seminaarit tai yhteiset työryhmät) kautta sekä poliittisella tai teknisellä tasolla (yksiköiden välillä, rakennerahastojen komiteoissa). Tärkeimpiä toimielimissä vuonna 1997 komission tiedonantojen ja asiakirjojen perusteella käsiteltyjä aiheita olivat taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskeva ensimmäinen kertomus, tavoitteen 2 uusien ohjelmien hyväksyminen kaudelle 1997-1999, varojen hoidon ja valvonnan tehostaminen SEM 2000 - aloitteen mukaisesti ja rakennerahastojen tulevaisuus Agenda 2000 -tiedonannon pohjalta. Rakennerahastojen asema tietoyhteiskunnan edistäjänä sai myös paljon huomiota, kuten myös kaupunkialueisiin ja eurooppalaiseen aluesuunnitteluun suunnatut toimet. tai sen valiokuntien 7. 1. 1. VUOROPUHELU EUROOPAN PARLAMENTIN KANSSA tulevaisuus. Euroopan parlamentin puheenjohtaja Komissio esitteli kaksi uutta tiedonantoa, jotka olivat "yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" sekä "kohti kaupunkien toimintaohjelmaa". Tärkein Euroopan parlamentin kanssa yhdessä käsitelty aihe oli kuitenkin rakennerahastojen ja lukuisat parlamentin jäsenet osallistuivat huhtikuussa järjestettyyn kohccsiofoorumiin (taloudellinen ja sosiaalinen koheesio), jonka päätelmien perusteella Agenda 2000 -tiedonannon koheesiota koskeva luku on laadittu (ks. 1. 1. 2 kohta). Komission puheenjohtaja Jacques Santer julkisti Euroopan unionin tulevaisuutta ensi vuosituhannen alussa hahmottelevan Agenda 2000 -tiedonannon viime heinäkuussa pidetyssä parlamentin täysistunnossa. Toimivaltaiset komission jäsenet kävivät sen jälkeen parlamentin rakenneasioista vastaavissa valiokunnissa keskusteluja koheesiota ja rakennekehitystä koskevista tukimuodoista. Parlamentin jäsenillä oli seminaarissa mahdollisuus neuvotella komission edustajien kanssa siitä, mitkä olisivat toimintalinjat rahastoja koskevia uusia asetuksia laadittaessa. Koheesiota ja EU:n laajenemista käsitelleessä yleisessä kuulemistilaisuudessa Monika Wulf-Mathies esitteli uuden jäsenyyttä valmistelevan rakennepolitiikan välineen. Samalla hän korosti, kuinka tärkeää on auttaa paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia olemaan aktiivisesti mukana EU- jäsenyyden valmistelussa. Parlamentti osallistui rakennerahastojen tulevaisuutta koskevaan pohdintaan. Pohdinnan jälkeen hyväksyttiin päätöslauselma, joka liittyi komission vuoden 1996 lopulla hyväksymään taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevaan ensimmäiseen kertomukseen. Parlamentti esittää siinä kannattavansa seuraavia toimia: unionin koheesiopyrkimyksiä voimistetaan, tavoitteiden määrää vähennetään, tavoitteen 1 kohdealueet rahoitusvälineiden yhteensovittamista tehostetaan ja jäseniksi ehdolla olevien maiden rakenteiden mukauttamiseksi perustetaan erityinen rahoitusväline. suosituimmuusasemansa, yhteisön säilyttävät (Italia, Belgia jne. ) rakennerahastojen Monet muut päätöslauselmat koskivat nykyisiä tukitoimenpiteitä. Niiden osalta parlamentti totesi, että toteuttaminen oli eräissä jäsenvaltioissa riittämätöntä, ja se kehotti komissiota tarkistamaan eräitä toimenpiteiden suuntaviivoja. Parlamentti totesi, että alkuhankaluuksista huolimatta Itävallan, Suomen ja Ruotsin rakennepolitiikkaa voi jo nykyisellään pitää onnistuneena. Se suhtautui myönteisesti vauraimpiin jäsenmaihin suunnattuihin tukitoimenpiteisiin, multa ilmoitti samalla, mitä ongelmia niiden olisi ratkaistava. Se hyväksyi myös uusia EU:n jäseniä silmällä pitäen kertomukset, jotka koskevat rajat ylittävään yhteistyöhön ja alueiden väliseen yhteistyöhön liittyviä aloitteita. Ulkoalueista se antoi päätöslauselman niitä koskevien säännösten liittämisestä Amsterdamin sopimukseen. talousarvion Työmarkkinoiden ja inhimillisten voimavarojen osalta komissio seurasi kiinnostuneena parlamentin sosiaaliasiain valiokunnan laati Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tulevaisuutta käsittelevän päätöslauselman, joka hyväksyttiin 21. marraskuuta 1997. Komission edustajat olivat monesti yhteydessä parlamentin jäseniin, jotka tarkastelivat komission kertomuksia työskentelyä. Valiokunta 154 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus ESR. n toimenpiteiden toteuttamisesta, taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevia kertomuksia ja Euroopan parlamentin sekä Agenda 2000 -tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia. ESR:n hedelmällinen yhteistyö väliaikaisessa työryhmässä jatkui edelleen vuonna 1997. Työryhmä tutki ESR:n varojen käyttöä ja uutta luovia toimia ja kävi keskusteluja rakennerahastoissa tehtävistä uudistuksista. Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen osalta maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevä valiokunta kävi keskusteluja maatalousasioista vastaavan komission jäsenen kanssa kolmeen eri otteeseen vuoden 1997 aikana. Tammikuussa aiheena olivat Corkissa (marraskuussa 1996) järjestetyn maaseudun kehittämistä käsitelleen eurooppalaisen konferenssin päätelmät ja kesäkuussa ja maatalouspolitiikan yhteydet koheesiopolitiikkaan. Lisäksi syyskuussa keskusteltiin vielä Agenda 2000 -tiedonannossa esitetyistä ehdotuksista, jotka liittyvät eritoten vuonna 1992 käynnistettyjen yhteisen maatalouspolitiikan uudistusten jatkamiseen sekä integroidun maaseutupolitiikan tarpeeseen. yhteinen maatalouspolitiikka, mukaan lukien maaseudun kehittäminen Lisäksi valiokunta tarkasteli muun muassa mietintöjä, jotka käsittelivät nuoria maanviljelijöitä ja maatilojen toiminnan jatkamisen ongelmaa sekä maatalouden rakenteiden tehostamista. Se antoi myös lausuntonsa ja sosiaalista koheesiota koskevasta ensimmäisestä kertomuksesta, rakennerahastojen seitsemännestä vuosikertomuksesta sekä rakennerahastojen voimavarojen käytöstä. Lausunnon mukaan EMOTR:n ohjausosaston määrärahojen toteutumistasoa voi pitää tyydyttävänä. taloudellista Kalastuksen osalta parlamentin kalatalousvaliokunta antoi lausunnon kolmesta aiheesta: KOR:n varojen käyttö, unionin uusi rahoituskehys sekä rakennerahastojen seitsemäs vuosikertomus. perustuu Ensimmäisessä 1995 rakennerahastojen määrärahojen alhaista käyttöastetta, vuosikertomukseen kalatalousvaliokunnan päätelmät olivat seuraavat: kalastuksen osalta havaitut epäonnistumiset liittyvät selvästi pikemminkin rahoituksen riittämättömyyteen kuin määrärahojen käyttämiseen vääriin tarkoituksiin tai niiden käyttämättä jättämiseen. joka joka koskee tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa, vuoden ja 7. 1. 2. RAKENNERAHASTOJEN KOMITEOIDEN LAUSUNNOT Alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui viisi kertaa vuonna 1997. Sitä kuultiin kauden 1997-1999 tavoitteen 2 uusista yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista, joista se antoi myönteisen lausunnon yksimielisesti. Komiteassa esiteltiin myös rakennerahastojen seitsemäs vuosikertomus (1995) sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskeva ensimmäinen kertomus. Komitealle kerrottiin myös komission tiedonannosta "Kohti kaupunkien toiminta-ohjelmaa Euroopan unionissa" (ks. 1. 3. 2 kohta). Useimmissa vuonna 1997 pidetyissä komitean kokouksissa keskityttiin SEM 2000 -aloitteessa esiteltyjen komission säädösehdotusten tarkasteluun (ks. 1. 2. 4 ja 4. 2 kohdat). Näin ollen komiteaa kuultiin komission päätösehdotuksesta, joka koski menojen tukikelpoisuutta rakennerahastojen kannalta ja josta se antoi myönteisen lausunnon helmikuussa. Komissio teki asetusehdotuksen säännöistä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava varainhoidon valvonnassa, sekä ehdotuksen tietyissä säännönvastaisuustapauksissa sovellettavia nettomääräisiä rahoituskorjauksia koskevista sisäisistä ohjeista. Ehdotuksista käytiin (esim. soveltamisen määräaikoihin, terminologisiin tarkennuksiin ja kansallisessa tai alueellisessa hallinnossa tehtäviin organisatorisiin mukautuksiin liittyvien) komitean selvityspyyntöjen johdosta kolme peräkkäistä keskustelua. Komitea antoi asetusehdotuksesta myönteisen lausunnon 29. syyskuuta pidetyssä vuoden 1997 viimeisessä kokouksessa. ESR:n komitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1997. Kuten rahastojen yhteensovittamisesta annetussa asetuksessa säädetään, komitea antoi lausunnot komission päätösehdotuksista, jotka koskivat tavoitteen 2 vakiolausekkeita sekä tavoitteen 2 yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja kaudella 1997-1999. Komitea tarkasteli kokouksissaan myös toistuvasti esiin tulevia aiheita, joita ovat ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten liittyvät näkökohdat, ESR:n rahoitustilanne, alueelliset työllisyyssopimukset, yhteisöaloitteet, tiedotus- ja viestintästrategiat sekä arviointien eteneminen. Komitea tutustui myös vuonna 1996 perustetun toteuttaminen, erilaiset tietoyhteiskuntaan toimien Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 155 työryhmän loppukertomukseen, jossa käsiteltiin työpaikkoja tarjoavia uusia aloja. Siitä oli hyötyä ESR:n tulevaisuutta käsitelleessä keskustelussa. Myös Luxemburgissa järjestettiin vuonna 1997 ESR:n tulevaisuutta käsitellyt kokous. Joulukuussa järjestetyssä kokouksessa useimmissa töissä keskityttiin tavoitteen 4 toteuttamiseen sekä tavoitteeseen 4 ja ADAPT-yhteisöaloitteeseen sisältyvien esittelyhankkeiden esittelemiseen hankkeiden vetäjien läsnäollessa. Kokouksen aikana keskusteltiin myös ESR:n suhteesta koheesioon. Kokouksessa käytiin tärkeä keskustelu SEM 2000 -aloitteesta. Siinä käsiteltiin muun muassa menojen tukikelpoisuutta rakennerahastojen kannalta sekä varainhoidon valvontaan liittyviä menettelyjä ja nettomääräisiä rahoituskorjauksia (ks. 1. 2. 4 ja 4. 2 kohdat). Komissio piti ESR:n komitean ajan tasalla ESR:on tehtäviä uudistuksia koskevan keskustelun etenemisestä. Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea (STAR-komitea) kokoontui vuoden 1997 aikana 11 kertaa ja antoi 150 myönteistä lausuntoa. Kolmeen lausuntopyyntöön se jätti vastaamatta. Komitean lausunnot koskivat pääasiassa jäsenvaltioiden varainhoidon valvontaa koskevia sääntöjä (ks. 1. 2. 4 ja 4. 2 kohdat) sekä asetuksessa (EY) N:o 950/97 annettuja toimenpiteitä, jotka koskevat maalalousrakenteiden tehostamista, asetuksessa (EY) N:o 2078/92 säädettyjä toimenpiteitä, noudattamista maatalouden tuotantotavoissa, sekä asetuksessa (EY) N:o 951/97 annettuja toimenpiteitä maataloustuotteiden jalostamiseksi ja markkinoimiseksi. Komitea järjesti myös keskustelun useista aiheista, joita olivat täydentävyys tavoitteen 5a osalta, arviointi, Agenda 2000 -tiedonanto sekä maatalouden ympäristönsuojelua koskevien maksujen luokitteleminen maataloustileillä. STAR-komitea kokoontui 1. lokakuuta maatalouden rakenteiden neuvoa-antavan komitean kanssa saadakseen tietoja Ranskassa toteutetusta pilottihankkeesta "Kestävän kehityksen suunnitelmat". ympäristönsuojeluvaatimusten koskevat jotka Kalatalouden rakenteiden pysyvä hallintokomitea kokoontui neljä kertaa vuoden 1997 aikana ja käsitteli kaikki alaan liittyvät rakennetoimet. Se antoi yksimielisesti myönteisen lausunnon komission päätösehdotuksesta, joka koski menojen tukikelpoisuutta rakennerahastojen kannalta. Komitea antoi myös myönteisen lausunnon jäsenvaltioiden varainhoidon valvontaa koskevasta komission asetuksesta (ks. 1. 2. 4 ja 4. 2 kohdat). Yhteisöaloitteiden hallintokomitea ei kokoontunut lainkaan vuonna 1997, koska varauksen jakamista koskeva lausunto oli annettu vuonna 1996. 7. 1. 3. VUOROPUHELU TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN KANSSA Komissio jatkoi yhteydenpitoa ja vuoropuhelua talous- ja sosiaalikomitean kanssa kaikilla tasoilla. Kaikkiin komitean antamiin lausuntoihin tutustuttiin huolellisesti. Komissio kuuli komiteaa koheesiorahaston vuosikertomuksesta ja rakennerahastojen seitsemännestä vuosikertomuksesta sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta ensimmäisestä kolmivuotiskertomuksesta1. Kaikissa antamissaan lausunnoissa komitea korosti pitävänsä tärkeinä seuraavia seikkoja: tukien keskittäminen, täydentävyys, ohjelmamenettelyjen yksinkertaistaminen ja järkiperäistäminen, hankkeiden seuranta, valvonta ja arviointi sekä ennen kaikkea talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen toimintalinjojen määrittelemiseen rahoitettujen hankkeiden toteuttamisen ja seurannan aikana. Komitea painotti viimeisen kohdan tärkeyttä laatimalla omasta aloitteestaan lausunnon "Yhteiskunta- ja talouselämän tahojen asema Interreg-ohjclmissa ja Eures-verkostossa". Lisäksi komitea oli tyytyväinen komission tiedonantoon "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta". Huomautuksissaan ja suosituksissaan komitea korosti sitä, että unionin toimet on mukautettava vastaamaan eri alueiden teknologisia, taloudellisia ja sosiaalisia tarpeita. KOM(96) 542, 6. 11. 1996. 156 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Alueellisten työllisyyssopimusten osalta komitea hyväksyi tiedottamista koskevan kertomuksen komission puheenjohtajan Jacques Santerin pyynnöstä. Kertomuksen päätelmissä korostetaan, että sopimukset on tärkeä sisällyttää yleiseen työllisyysstrategiaan, jossa otetaan huomioon niin makrotalouden tasolla johdettu talouspolitiikka ja työllisyyspolitiikka kuin työmarkkinoiden toiminta ja alueellinen työllisyyskehitys. Komiteaa kiinnosti myös kaupunkipolitiikka, erityisesti rakentamisen ja asumisen kestävä kehitys Euroopassa. Aihe liittyy olennaisesti kaupunki- ja muiden alueiden uudenaikaiseen hallinnointiin. Komitea on tyytyväinen yhteisön toimenpiteisiin matkailun alalla, jota se pitää sekä taloudellisesti että sosiaalisesti ja kulttuurisesti tärkeänä alana. Talous- ja sosiaalikomitea antoi 20. marraskuuta 1997 pidetyssä täysistunnossa erityislausunnon Agenda 2000 -tiedonannon maataloutta koskevista näkökohdista. Samassa tiedonannossa käsitellään rakennerahastoihin ja maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyviä näkökohtia. 7. 1. 4. VUOROPUHELU ALUEIDEN KOMITEAN KANSSA Melko huomattava osa alueiden komitean vuonna 1997 antamista lausunnoista liittyi suoraan tai välillisesti rakennekehitykseen ja yleisesti taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon. Komitean työt työllisyys, jakautuivat pääasiassa neljään aihepiiriin: aluesuunnittelu liittyivät aluepolitiikan toteuttamiseen Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa, INTERREG 11 -aloitteeseen ja alueellisten ja paikallisten yhteisöjen mahdolliseen asemaan sekä kahteen komission tiedonantoon, joissa käsiteltiin kulttuuria ja tietoyhteiskuntaa koheesiotekijöinä. ja Agenda 2000 -tiedonanto. Muut komitean taloudellinen ja sosiaalinen koheesio, työt ilmoitti kannattavansa rakennerahastojen vahvistamista Taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta ensimmäisestä kertomuksesta antamassaan lausunnossa komitea talouskehityksen välineenä ja sitä, että budjettivaroja keskitettäisiin entistä voimakkaammin ensisijaisiin tavoitteisiin. Työllisyyden osalta komitea oli komission kanssa samaa mieltä siitä, että rahastojen rakenteelliset toimet olivat tärkeitä uusien työpaikkojen luomiseksi ja pysyvien työpaikkojen säilyttämiseksi. Se suhtautui myös myönteisesti ajatukseen, että työttömyyskorvausten suhteen suositaan passiivisten toimintaperiaatteiden sijasta aktiivisia toimintaperiaatteita. Alueiden komitea ilmoitti, että se aikoo olla täysimittaisesti mukana alueellisten työllisyyssopimusten käynnistämisessä, ja korosti alueellisten yhteisöjen merkitystä niiden toteuttamisessa sekä sitä, miten tärkeänä se pitää todellista julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Alasta vastaava komission jäsen Monika VVulf-Mathies kävi komitean kanssa perusteellisia keskusteluja aluesuunnittelusta ja kaupunkipolitiikasta kesäkuussa 1997. Hän korosti Euroopan aluekehityssuunnitelman (SDEC) merkitystä. Sen on tarkoitus - läheisyysperiaatetta noudattaen - parantaa sekä alueiden kilpailukykyä että taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Komitea vahvisti, että alueelliset yhteisöt ovat halukkaita tekemään alueiden välistä yhteistyötä unionin alueen yhdenmukaisen suunnittelun ja kehittämisen varmistamiseksi. Komitea pyysi, että se otetaan mukaan asiaan liittyviin töihin. Komission puheenjohtaja Jacques Santer esitteli marraskuussa 1997 alueiden komitealle sen täysistunnossa Agenda 2000 -tiedonannon päätavoitteet. Muut komission jäsenet pohtivat aluepolitiikkaan ja maatalouspolitiikkaan liittyviä ehdotuksia. Omissa lausunnoissaan komitea ilmoitti kannattavansa rakennepolitiikkaan liittyviä ehdotuksia, joiden avulla voidaan taata, että EU:n laajeneminen ei tapahdu nykyisessä unionissa heikoimmassa asemassa olevien alueiden kustannuksella. Maaseudun kehittämisestä alueiden komitea antoi useita lausuntoja. Lausunnossa aiheesta "Maaseudun palvelut ja uudet toiminnot" se suositteli palveluiden laadun kehittämistä ja parantamista ja erityisesti palveluiden saatavuuden parantamista ja televiestintäverkkojen käytön kehittämistä syrjäisillä alueilla. Lausunnossa aiheesta "Nuoret viljelijät ja maatilojen toiminnan jatkamisen Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 157 se että toivoi, toiminnan maatilojen ongelma" monipuolistamismahdollisuuksista sekä tiedotusta (varsinkin tilan perustamismahdollisuuksista) ja koulutusta koskevan toimintaohjelman toteuttamisesta saataisiin selkeämpiä ehdotuksia. Lausunnossa aiheesta "Vuoristoalueita koskeva unionin maatalouspolitiikka" se suositteli, että seutujen luonnonolosuhteista johtuvat haitat otettaisiin huomioon esimerkiksi erityisluonne ja niiden maatalous-, rakenne-, alue-, metsä- ja ympäristöpolitiikassa, jotta vuoristoseudut säilyisivät elinvoimaisina alueina. Näin myös muiden seutujen asukkaat voivat nauttia niistä. tulevaisuudennäkymistä, liittyivät ensimmäiseen kertomukseen Kun alueiden komitea valmisteli taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta sekä Agenda 2000 -tiedonantoon ja sen ehdotuksiin unionin politiikoiksi vuoden 1999 jälkeen, sitä kuultiin myös yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksiin ja maaseutupolitiikkaan liittyvistä ehdotuksista. lausuntojaan, jotka Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komission jäsen toimitti komitealle 16. tammikuuta pidetyssä istunnossa Corkissa marraskuussa 1996 järjestetyn maaseudun kehittämistä käsittelevän eurooppalaisen konferenssin päätelmät. Alueiden komitea antoi lausunnon aiheesta "Yhteinen kalastuspolitiikka - kalastuksesta riippuvaisten alueiden turvaaminen". Sillä haluttiin selventää vuonna 1996 annetun, yhteisen kalastuspolitiikan vaikutuksia alueisiin käsittelevän ensimmäisen lausunnon pääkohtia ja korostaa uudelleen tarvetta kehittää todellista yhteistyötä kalateollisuuden, jäsenvaltioiden ja komission välille. 7. 2. KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN OSAPUOLTEN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA Yhteistyö rakennerahastojen toteuttamisessa Vuoden 1996 hengessä ja taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta ensimmäisestä kertomuksesta saamiensa huomautusten mukaisesti komission asetti yhteistyölle kolme tavoitetta: yhteistyön syventäminen, uusien yhteistyömuotojen edistäminen sekä tiettyjen yhteistyökumppaneiden osallistumismahdollisuuksien parantaminen. laajentamiseen parantamiseen pohdinnan liittyvän ja Tuleviin rakennerahastoja koskeviin asetuksiin liittyvien suunnitelmien ja ehdotusten ohella komissio aloitti vuonna 1997 yhteistyötä koskevat teemakohtaiset arvioinnit (ks. 3. 2 kohta). Koska kokemusten perusteella tiedetään, kuinka monenlaisia yhteistyömuotoja ja yhteistyön tapoja jäsenvaltioissa on, arvioinnilla pyritään analysoimaan eri yhteistyömuotojen tehokkuuteen liittyviä ongelmia. Arvioinnin avulla voidaan eritellä hallinnollisten ja organisatoristen puitteiden vaikutuksia aluekehitykseen, analysoida jäsenvaltioissa esiintyviä erilaisia yhteistyötyyppejä ja -rakenteita sekä yhteistyön toimivuutta, mitata yhteistyön vaikutuksia tukitoimenpiteiden toteuttamiseen ja eritellä hyviä toimintatapoja. Uusien yhteistyömuotojen edistämisessä siirryttiin käytännön tasolle vuonna 1997, jolloin otettiin käyttöön alueelliset työllisyyssopimukset (ks. 1. 2. 3 kohta) ja toteutettiin pitkäaikaistyöttömiä koskeva pilottihanke. Euroopan parlamentin vuonna 1995 käynnistämä kokeiluhanke "Pitkäaikaistyöttömiä koskevat pilottihankkeet" (budjettikohta B2-605) päättyi joulukuussa 1997. Kokeiluun oli myönnetty muualta kuin varsinaisesta rakennerahastojen talousarviosta 15 miljoonaa ecua. Sillä haluttiin arvioida sellaisten toimenpiteiden vaikutusta, joilla pyritään helpottamaan pitkäaikaistyöttömien työllistämistä työpaikkoja tarjoavilla uusilla aloilla (EYVL C199/28, 3. 8. 1995). Kokeilu oli komission ensimmäinen yritys lutkia työpaikkoja tarjoavia uusia aloja. Kussakin jäsenvaltiossa Luxemburgia lukuun ottamatta käynnistettiin 16 pilottihanketta. Koeluonteensa vuoksi kokeilu vaati paljon innovoivaa työtä sekä julkisilta viranomaisilta että pilottihankkeista vastanneilta yksityisen sektorin toimijoilta. 158 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Hankkeen tulokset olivat voittopuolisesti myönteiset. Vaikka ne eivät toiminnan lisääntymisen ja työpaikkojen luomisen suhteen olleet kovinkaan vaikuttavia, kun otetaan huomioon alkuperäiset valintaperusteet (uutta luovat tavoitteet, heikoimmassa asemassa olevat alueet ja kansalaiset), myös uusia kokemuksia saatiin: 1. Uudet palvelualat ovat kiintoisia uusien työpaikkojen luomisen kannalta. Héraultin (Ranska), Merseysiden (Yhdistynyt kuningaskunta), Länsi-Irlannin ja Cadizin (Espanja) esimerkit osoittavat, että uusia työpaikkoja voidaan luoda kilpailukykyisin kustannuksin, jos julkinen sektori tukee hyvin sijoittautuneiden paikallistoimijoiden verkostoa, varsinkin sosiaalitalouden alalla. 2. Itsensä työllistämistä koskevat strategiat asetetaan usein etusijalle, mikä edellyttää, että hankkeiden toteuttajille luodaan samanaikaisesti pysyvät tukirakenteet. 3. "Perinteisten" työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneisiin henkilöihin kohdistetuissa toimissa ei arvosteta uusien työpaikkojen luomista, koska etusijalle on asetettu työelämään pääsy uuden toiminnan luomisen sijasta. Budjettivallan käyttäjä laatii kyseisestä hankkeesta erillisen kertomuksen. Keskustelu talouselämän osapuolten ia työmarkkinaosapuolten kanssa yhteisön tasolla joka tasolla kuulee vuosi Euroopan Komissio työmarkkinaosapuolia rakennerahastojen yhteensovittamisesta annetun asetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Sen mukaan talouselämän osapuolet voivat esittää näkemyksensä rakennerahastojen toteutumisesta, ja komissio voi esitellä kuluneen vuoden aikana tapahtunutta kehitystä. Vuoden 1997 toiminnasta tammikuussa 1998 rakennerahastojen kahdeksatta vuosikertomusta (1996), alueellisten työllisyyssopimusten toteuttamista, tavoitteen 2 uusia ohjelmia vuosille 1997-1999 sekä rakennerahastojen tulevaisuutta Agenda 2000 -tiedonannon kannalta. järjestetty kuuleminen koski pääasiassa järjestäytyneitä Rakennerahastojen kahdeksanteen vuosikertomukseen (1996) liittyvistä osapuolten huomautuksista nousivat esiin jäsenvaltioiden viivyttely tukien maksamisessa tuensaajille, tiettyjen jäsenvaltioiden ja ja hallinnollisten menettelyjen alueiden vaikeudet käynnistää kansallista yhteisrahoitusta ja talouselämän osapuolille monimutkaisuus. Lisäksi korostettiin työmarkkinaosapuolille, sillä sen pohjalta ne voivat antaa lausuntonsa perehdyttyään tilanteeseen. arvioinnin merkitystä Tavoitteen 2 uusien ohjelmien osalta työllisyystavoitteeseen liittyneet lausunnot jakautuvat kahtia: eräät osapuolista katsoivat, että tukitoimenpiteissä olisi keskityttävä yrityksille mukautettaviin tukiin, toiset taas olivat sitä mieltä, että tukitoimenpiteissä olisi keskityttävä työllisyyteen, jotta saataisiin laskettavissa ja mitattavissa olevia tuloksia. Kaikki osapuolet kuitenkin korostivat, että tärkeintä on luoda työpaikkoja, jotka ovat pysyviä, laadukkaita ja innovatiivisia. ja Talouselämän osapuolet työllisyyssopimusten käyttöönotosta. Osapuolet yhteistyömuodoista. Osapuolet korostivat, että myönteisyydestään huolimatta kelpaa yhteisön vaihtoehdoksi. työmarkkinaosapuolet olivat varsin kiinnostuneita alueellisten saivat paljon erilaisia kokemuksia uusista työllisyyden osalta kyseiset kokemukset eivät talouspoliittiseksi ja jäsenvaltioiden uudeksi Agenda 2000 -tiedonantoon perustuvaan rakennerahastojen esittelyyn suhtauduttiin pääasiassa myönteisesti. tulevaisuutta koskevaan komission Osapuolet suhtautuivat myönteisesti myös komission tavoitteisiin yksinkertaistaa ja selkiyttää ja tehostaa rakennerahastojen toimintaa. Lisäksi ne kehottivat komissiota noudattamaan ehdotustaan vahvistaa entisestään yhteistyöperiaatetta. Tämä tapahtuu tiivistämällä yhteistyötä, takaamalla, että talouselämän liittyvään päätöksentekoon, ja antamalla osapuolille teknisiä apua ja arviointeihin liittyviä tietoja. Osapuolet olivat sen sijaan erimielisiä tukitoimenpiteiden toimintalinjoista. Toiset kannattivat panostamista työllisyystavoitteeseen, varsinkin toimenpiteiden keskittämistä inhimillisiin voimavaroihin. Toiset työmarkkinaosapuolet voivat osallistua osapuolet ohjelmiin ja Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 159 taas olivat sitä mieltä, että toimintalinjassa on keskityttävä kilpailukyvyn kehittämiseen, jota ilman työllisyys ei kasva. Suurin osa oli sitä mieltä, että tärkeintä on investoida tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovaatioon. Eri osapuolten toimintakyvyn parantamiseksi EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen teknisen avun antaminen Euroopan ammatilliselle yhteistyöjärjestölle käynnistettiin vuonna 1996. Ammattiliitoille annettu tuki, jolla haluttiin parantaa niiden teknisiä mahdollisuuksia osallistua rakennetukitoimenpiteiden seurantaan, koostui tavoitteiden 1 ja 2 tukikelpoisilla alueilla järjestetyistä seminaareista, teemakohtaisista seminaareista ja aluekehityksen asiantuntijoista koostuvan verkoston perustamisesta. Maaseudun kehittämisen osalta maatalouden rakennepoliittisia kysymyksiä käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui kolme kertaa, huhti-, heinä- ja lokakuussa 1997. Komitealle kerrottiin Corkissa (Irlannissa) marraskuussa 1996 järjestetyn maaseudun kehittämistä käsittelevän eurooppalaisen konferenssin tuloksista sekä Agenda 2000 -tiedonantoon sisältyvistä komission ehdotuksista, jotka koskevat rakennerahastoja ja yhteistä maatalouspolitiikkaa. Komiteassa käsiteltiin myös marraskuussa 1996 hyväksyttyä ensimmäistä kertomusta taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta, sosiaalis- rakenteellisten toimenpiteiden soveltamista, maatalouden työllisyyttä ja toiminnan monimuotoisuutta. Neuvoa-antava komitea järjesti maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitean (STAR) kanssa 1. lokakuuta yhteisen kokouksen, jossa esiteltiin EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitettu pilottihanke, joka koskee kestävän kehityksen suunnitelmaa "dynaamisen maatalouden innovatiivinen kokeilu - ympäristön huomioonottava ja yhteiskunnalle avoin maatalous". Lisäksi komitean naistyöryhmä järjesti 3. huhtikuuta ensimmäisen kokouksensa, jossa se käsitteli naismaanviljelijöiden ongelmia korostaen maataloudessa työskentelevien naisten epävarmaa asemaa, yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa neljättä ohjelmaa (1996-2000), rakennerahastojen asemaa ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvän periaatteen soveltamista yhteisön toimissa sekä naisten mahdollisuuksia saada äänensä kuuluviin. Kalastuksen osalta kalatalouden neuvoa-antava komitea on ammattikunnan kanssa vuoropuhelua käyvä virallinen taho. Komitea sai vuoden 1997 aikana Agenda 2000 -tiedonantoon liittyviä tietoja ja selityksiä, ja sille selvitettiin monivuotisen ohjausohjelman (MOO IV) neuvotteluja koskevat menettelyt ja yhteydet MOO IILssa vahvistettuihin tavoitteisiin. 7. 3. TIEDOTUS JA VIESTINTA SEKA KOKEMUSTEN VAIHTO EAKR:lla oli useita erilaisia tiedotus-ja viestintätoimia, kuten: — Jäsenvaltioiden toimet: komissio jatkoi jäsenvaltioiden tiedotus-ja julkisuustoimiin2 liittyvää tiedonkeruutaan. Koosteen on määrä valmistua vuonna 1998. Lopuksi kokemusten seminaari, jossa esitellään kaudelle 2000-2006 kaavaillut vaihlamiseksi järjestetään tiedotustoimet. — Komission toimet: komissio toimitti runsaasti sitä koskevia julkaisuja, ison taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta ja yhteisrahoitti osallistumista konferenssin useisiin tapahtumiin, seminaarien järjestämistä ja muita yksittäisiä toimia. järjesti Myös uusien (inforegio. org) oli merkittävä uutuus EAKR:n ja koheesiorahaston tiedotuksessa. teknologioiden käyttö paransi tiedotusta. Uusien Intemet-sivujen avaaminen 2 Ne on eritelty asetuksen (EY) N:o 4253/88 32 artiklassa ja sitä vastaavassa päätöksessä, jonka komissio teki 31 toukokuuta 1994. /60 Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Lisäksi komission vuoden 1996 lopulla julkaiseman taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan ensimmäisen kertomuksen johdosta Brysselissä järjestettiin koheesiofoorumi huhtikuussa 1998 (ks. 1. 1. 1 kohta). ESR:a koskevan tiedotus- ja viestintäpolitiikan toteuttamista jatkettiin vuonna 1997. Uusia julkaisuja olivat: • • esite nimeltä "Työllisyys ja joka sisältää esimerkkejä tavoitteeseen 4 sisältyvistä jäsenvaltioiden hankkeista. Vuoden 1998 aikana julkaistaan myös neljä tavoitetta 3 koskevaa vastaavanlaista julkaisua rakennemuutokset", teollisuuden esite nimeltä "Alueelliset työllisyyssopimukset: esimerkkejä hyvistä käytännöistä", joka sisältää esimerkkejä rakennerahastojen yhteisrahoitusta saaneista alueellisista työllisyyssopimuksista • ESR-tiedotuslehden kolme numeroa. Tapahtumia varten tehtiin tietoyhteiskuntaan (Regional Information Society Initiatives - RISI) liittyviä hankkeita esittelevä siirrettävä näyttely teline. ESR oli myös osanottajana tai järjestäjänä useissa tilaisuuksissa, joiden aiheita olivat nuorten työelämään pääsy (Tukholma, Ruotsi), vammaisten työelämään pääsy (Luxemburg), integraatiokeinot (Brugge, Belgia), yhteisöaloite Employment- Intergra (Barcelona, Espanja) ja naiset yrityksen perustajina (Bryssel, Belgia). Lisäksi huomattava osa vuodesta 1997 käytettiin eurooppalaisella tasolla ensimmäistä kertaa järjestettävän, 26. -28. 5. 1998 pidetyn ESR:on liittyvän kongressin järjestelyihin. jälkipuoliskolla keskityttiin myös toimien Vuoden 1997 kehittämiseen laatimalla luettelo "ESR-medioista" (sanomalehdet, radioasemat, televisiokanavat) ja toteuttamalla muita tapahtumakohtaisia toimia. tiedotusvälineisiin suuntautuvien jäsenvaltioiden välistä Vuonna 1997 järjestettiin kaksi ESR-tiedotuksesta vastaavien kansallisten vastuutahojen kokousta, joissa käsiteltiin toinen marraskuussa). Osanottajat korostivat kokousten merkitystä, sillä niissä jäsenvaltioilla ja komissiolla on mahdollisuus olla suoraan yhteydessä toisiinsa ja osallistujat voivat vertailla kokemuksiaan onnistuneista tiedotustoimista. Kokousten puitteissa syntynyt verkosto saa säännöllisesti tietoa "Tietoa tiedottamisesta" -julkaisun kautta. Se ilmestyi kolme kertaa vuonna 1997. Vuodelle 1998 epävirallinen verkosto on sopinut kahdesta kokouksesta. taitotiedon vaihtoa toukokuussa, (toinen Maaseudun kehittämispolitiikan osalta komissio tehosti toimintaansa laatimalla strategian, jonka avulla se saa enemmän julkisuutta tukitoimenpiteilleen. Se kääntyi asiassa erään palvelualan yritykseen puoleen, joka aloittanee toiminnan vuonna 1998. Tähän asti tiedotus on tapahtunut pääasiassa maaseudun kehittämistä koskevan eurooppalaisen verkon kautta. Komissio antoi Euroopan paikallisen kehittämisen tiedotusyhdistykselle (AEIDL) tehtäväksi saattaa maaseudun kehittämistä koskeva eurooppalainen verkko toimintaan. Näiden eri toimintamuotojen joukossa julkaisutoiminnalla on keskeinen merkitys. Niinpä AEIDL julkaisee INFO-LEADER-verkon tiedotetta (kymmenen numeroa vuodessa seitsemällä kielellä), LEADER MAGAZINEa (kolme numeroa vuonna 1997), joka tekee tunnetuksi LEADER-aloitteen tuloksia ja jossa käsitellään Euroopan maaseudun kehittämiseen liittyviä keskeisimpiä aiheita, liittyvää "Cahiers de Vinnovation" -julkaisua, menetelmiin liittyviä oppaita ja muita teknisiä asiakirjoja. Vuonna 1997 julkaisuissa käsiteltyjä aiheita olivat "Maatalouden voimavarojen paikallisesta arvioinnista vastaavan ketjun järjestäminen: esimerkkinä juuston jalostus", "Yhteistyön järjestäminen paikallistasolla", "Innovaatio ja maaseudun kehittäminen" ja "Monikansallinen yhteistyö" sekä kartta LEADER-verkoston alueista AEIDL:n ja komission 9. -11. 11. 1997 järjestämään Euroopan kollokvioon LEADER-yhteisöaloitteesta. Useimmat tiedot löytyvät kuudella kielellä myös komission Internet-osoitteesta, joka liittyy "Rural Europe" - sivustoon. Se mahdollistaa maaseutualan toimijoiden välisen tietojen vaihdon sekä osallistumisen foorumeihin. innovaatioihin Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 161 Kalatalouden alalla toteutettiin useita tiedotustoimia niin ammattikunnan kuin suuren yleisönkin keskuudessa. Niistä on mainittava erityisesti seuraavat: • KOR:iin liittyvän teknisen avun osana kaikissa unionin jäsenmaissa järjestettiin kuluttajille suunnattu suuri kalaan liittyvä tiedotuskampanja. Kampanjalla pyrittiin parantamaan kansalaisten tietoja edullisista kaloista, joita ei ylikalasteta ja joiden ravintoarvo on kuitenkin korkea. Kampanjassa suunnattiin erityistoimia nuoriin kuluttajiin, jotka syövät vähän kalaa. Kalatuotteiden jalostamisesta ja vesiviljelystä järjestettiin teemakohtainen (vuosittain pidettävä) konferenssi. Konferenssissa, johon osallistui noin 350 alan ammattilaista, oli mahdollista saada ensimmäiset alan laajaan tarkasteluun perustuvat kokemukset, jotka liittyivät kalatuotteiden jalostamisen kehittämistä suosivan ympäristön ylläpitämiseen ja kilpailukyvyn säilyttämiseen jatkuvasti muuttuvassa kansainvälisessä tilanteessa. Seuraavat PESCA-yhteisöaloitteen valtioiden monikansalliset tiedotustoimet: — PESCA-Info-kuukausitiedotteen jakaminen 5000 tilaajalle. Tähän asti tiedotteesta on ilmestynyt 12 numeroa kaikilla yhteisön kielillä; — kolmen alueiden välisen tapaamisen järjestäminen. Espanjassa (Palma de Mallorca) aiheena levittäminen ja arviointi. Italiassa (Sciaca) Välimeren kalastuslaivastoon oli Välimeren kalantutkimuksesta saatujen Ranskassa (Lorient) kalanjalostus kohdistuvat rakenneuudistukset. tutkimustulosten ja • KOR:lle myönnettiin vuonna 1997 400 000 ecun määräraha, jotta se voi olla mukana El':n näyttelyosastossa vuoden 1998 Lissabonin maailmannäyttelyssä, jonka aihe on "Valtameret - tulevaisuuden perintö". Kysymys on kansainvälisestä suurelle yleisölle avoimesta näyttelystä, ja EU:n näyttelyosastoon odotetaan noin miljoonaa kävijää. ÂBZ LnTTEET Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain Liite 2: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1997 Liite 3: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen 1994-1997 Liite 4: EAKR:sta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet Liite 5: Suurhankkeet 1994-1997 Liite 6: Määrärahojen vapautuneet ja siirretyt määrärahat) toteutuminen vuonna 1997 budjettikohdan mukaan (muut kuin Liite 7: Ohjelmien toteutumistilanne jäsenvaltioittain (tavoitteet ja yhteisöaloitteet) - vuosi 1997 ohjelmakaudella 1994-1999 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* TAVOITE 1 - YTK EAKR ESR EMOTR KOR my oonaa ecua Yhteensa' 119,99 349,68 96,03 267,57 77% 2. 514,27 8. 447,32 2. 190,17 6. 754,64 80% 2. 367,79 8. 530,02 1. 692,08 6 129,82 72% 4. 702. 34 17. 634,60 4. 193,54 13 560,26 77% 173. 31 967. 92 283,36 814,22 84% 721. 59 3 612. 59 892. 44 3. 192. 37 88% 3. 543. 32 8 606,82 1 591. 29 5. 072. 88 59% 15. 68 57. 68 19. 68 51. 15 89% 50. 00 83. 76 28. 7S 55. 74 67% 2. 353. 21 9. 870,57 2. 253,82 7. 952. 44 81% 452. 62 1. 490,82 301. 38 1. 117. 22 75% 17. 014. 11 59. 651,78 13. 542. 51 44. 968,31 75% - 0,37 - 0,19 50% 1,09 47,59 12,73 39. 47 83% 29. 72 66,82 31,74 55,63 83% 183,06 645,84 193,69 532. 38 82% 3. 35 9. 66 1. 69 5. 15 53% 11. 84 29. 25 12. 78 26. 71 9 1% 31. 41 97. 95 21. 75 56. 97 58% 0. 08 2. 88 0. 85 2. 43 84% 39,84 112,00 28,77 86. 99 78% 7,82 24,86 9,05 17. 87 72% 308. 22 1. 037,21 313,06 823,80 79% B D EL E F IRL 1 NL A P UK YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumuksen 994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(D 81,68 223,86 54,01 167,76 75% 1. 417,07 4. 159,39 967,13 3. 207,59 77% 1. 707,07 6. 015,63 1. 091. 15 4. 182,03 70% 2. 703,90 10. 827,81 2. 670,00 8. 051,87 74% 97,18 466,69 157,62 378,94 8 1% 110,59 1. 451,05 396,76 1. 301,30 90% 1. 974,28 5. 632,63 823,93 3. 555,64 63% 10. 40 34,70 11,09 30. 53 88% 39,42 59,38 18,87 34,84 59% 1. 622,21 6. 380,86 1. 547,16 5. 277,54 83% 306,10 854,55 175. 07 621,95 73% 10. 069,90 36. 106,55 7. 912,80 26. 809. 99 74% 38,30 103,45 42,02 90,05 87% 638,65 2. 414,63 796,88 2. 108,07 87% 291,96 1. 093,40 261,40 793,36 73% 1. 037. 97 3. 864,39 845,26 3. 242,37 84% 31,33 299,60 53,85 262,44 88% 326,74 1. 267. 25 338. 70 1. 184,47 93% 1. 141,36 1. 775. 18 414. 75 737,36 42% 0. 47 8,67 3,61 8,67 100% 5,23 10,27 4,82 8,85 86% 408,05 1. 941,44 364,71 1. 539,61 79% 138,69 460,27 92,75 351,59 76% 4. 058,77 13. 238,55 3. 218,75 10 326,83 78% - 22,00 - 9,58 44% 457. 46 1. 825,71 413,43 1. 399,51 77% 339,05 1. 354,17 307,79 1. 098,81 81%, 777. 41 2. 296,55 484,59 1. 733. 64 75% 41. 45 191. 98 70. 20 167,69 87% 272. 42 865,05 144. 21 679. 90 79% 396. 27 1. 101. 06 330. 85 722. 91 66% 4. 72 11. 42 4,12 9,51 83% 5,35 14,11 5,04 12,05 85% 283,11 1. 436,28 313,18 1. 048,30 73% - 151,15 24,48 125,81 83% 2. 577. 23 9. 269,47 2. 097,90 7. 007,70 78%, Mukaan tukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 'Budjettikohdat B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300, ohjelmakausi 1994-1999. 165 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* TAVOITE 2 - YTK mil B OK D E F 1 L NL A FIN S UK YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2y(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) EAKR 74,01 184,63 88,17 122,59 66% 23,23 67,77 30,81 50,68 75% 250,66 733,55 275,18 506,01 69% 254,15 1. 044,57 231,96 674,20 65% 621. 36 1. 960,81 748,14 1. 419,95 72% 332,42 748,83 247,66 436,64 58% 8,01 12,57 4,00 7,02 56%, 94,03 238,00 103,84 158,32 67% 7,76 54. 30 17,44 38. 71 71% 40,77 86,89 32,60 59,23 68% - 83,22 25,50 52. 28 63% 490,70 2. 016,25 760,96 1. 471,99 73% 2. 197,10 7. 231,40 2. 566,26 4. 997,62 69% ESR EMOTR KOR 11,42 41,40 14,19 29,79 72% 9,85 18,38 8,94 12,73 69% 140,29 323,32 105. 31 214. 16 66% -27,04 218. 93 2. 78 167,75 77% 138,79 359,50 101,69 265,34 74% 89,87 187,42 32,03 88,11 47% 1,63 3,09 0,91 2,18 70% 63. 45 123,64 42,35 79,67 64% 3,84 22,86 6,73 18,47 8 1% 16,09 22,39 10,87 14,02 63% - 22,56 - 11,28 50% 153. 06 688. 18 160. 40 539,71 78% 601,26 2. 031,66 486,22 1. 443. 21 7 1% - - - - Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. ' Budjettikohdat B2-1201, B2-1301, ohjelmakausi 1994-1999. 166 oonaa ecua Yhteensa 85,42 226,03 102,37 152,37 67% 33,08 86,15 39,75 63,41 74% 390,95 1. 056,87 380,49 720,17 68% 227,12 1. 263,51 234. 74 841. 95 67% 760,15 2. 320,31 849. 83 1. 685. 29 73% 422. 28 936. 26 279. 70 524. 75 56% 9. 64 15. 66 4. 92 9. 20 59% 157. 48 361,63 146. 19 237. 99 66% 11. 61 77,15 24. 17 57. 19 74% 56,87 109,28 43. 47 73. 25 67% - 105,78 25. 50 63,56 60%, 643. 76 2. 704,43 921,36 2. 011,70 74% 2. 798,35 9. 263,06 3. 052,48 6. 440,83 70% Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* TAVOITE 3 - YTK EAKR ESR EMOTR KOR mi B DK D E F 1 L NL A FIN S UK YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997(2) %(2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksul 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) 69,96 262,52 61,61 218,04 83% 42,22 169,22 39,60 154,79 91% 128,68 949,08 295,79 817,56 86% 251,42 917,93 208,35 725. 01 79% 221,02 1. 421,01 274,77 1. 181,33 83% 472,23 822,57 160. 96 363,64 44% 3. 31 13. 17 3,73 12,68 96% 159,41 593,91 141,99 519,92 88% 135,60 265,35 95,39 199,19 75% 71,90 167,22 53,03 104. 29 82% 92. 58 165,58 68,55 105,05 63% 551,23 2. 603,03 288,56 1. 686,82 65% 2. 199,57 8. 350,60 1. 692,32 6. 090,30 73% ; - - - Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. ' Budjettikohta B2-1302, ohjelmakausi 1994-1999. 167 oonaa ecua Yhteensa 69,96 262,52 61,61 216,04 83% 42,22 169,22 39,60 154,79 91% 128,68 949,08 295,79 817,56 86% 251,42 917,93 208. 35 725. 01 79% 221. 02 1. 421. 01 274,77 1. 181,33 83% 472. 23 822. 57 160,96 363. 64 44% 3,31 13. 17 3. 73 12,68 96% 159,41 593,91 141,99 519,92 88% 135. 60 265. S5 95. 39 199. 19 75% 71,90 167,22 53. 03 104,28 82% 92,58 185,58 68,55 105,05 63% 551,23 2. 603,03 288,56 1. 688,82 65% 2. 199,57 8. 350,60 1. 692,32 6. 090,30 73% Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* TAVOITE 4 - YTK # EAKR ESR EMOTR KOR mi B DK 0 E F 1 L NL A FIN S YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) 18,94 35,32 9,43 17,66 50% 7,43 20,43 4,99 15,66 77% 33,56 89,78 33,09 56,59 63% 47. 04 214. 69 81,26 157. 11 73% 98,02 285,09 83. 14 180,45 63% 164,37 263,27 85,67 135,12 51% 0,90 0,59 66% 84,72 86,95 52,07 63,19 73% 20,91 32,61 10,49 19,85 8 1% 21,92 45,52 15,09 28,00 62% 37,50 18,75 50% 476,92 1. 112,05 375,23 692,99 62% Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. ' Budjettikohta B2-1303, ohjelmakausi 1994-1999. 168 oonaa ecua Yhteensa 18,94 35,32 9,43 17,66 50% 7,43 20,43 4,99 15,66 77% 33,56 89,78 33,09 56,59 83% 47,04 214. 69 81. 26 157. 11 73% 98,02 285,09 83. 14 180,45 63% 164,37 263. 27 85. 67 135. 12 51%, 0. 90 0,59 66% 64. 72 86. 95 52. 07 63. 19 75% 20. 91 32. 61 10. 49 19. 85 61% 21. 92 45,52 15,09 28,00 62% 37. 50 18,75 50% 476,92 1. 112,05 375,23 692,99 62% Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* TAVOITE 5a maatalous - YTK EAKR ESR EMOTR KOR B DK D E F 1 L NL A FIN S UK YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997(2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. ' Budjettikohdat B2-1001, B2-1002, ohjelmakausi 1994-1999. 169 25,60 105,43 20,89 79,99 76% 17,02 77,77 20,58 61,84 80% 168,23 682,79 146,05 533,21 78% 72,53 174,94 67,79 152,34 87% 385. 02 1. 124,41 368. 11 817,97 73% 122,95 372. 11 139,66 239. 46 64% 16. 53 4,60 15. 18 92% 5. 02 39,34 2,35 20,98 53% 70. 10 207,55 81,23 189. 11 91%, 67,14 181,88 109. 35 166. 65 92% 13. 82 54,04 14,00 48,73 90% 26,16 126,56 21,44 97,18 77% 973,59 3. 163,35 996,04 2. 422,64 77% m 1 oonaa ecua Yhteensi 25,60 105,43 20,89 79,99 76% 17,02 77,77 20,58 61,84 80% 168,23 682,79 146,05 533,21 78% 72,53 174,94 67,79 152,34 87% 385,02 1 124,41 368,11 817,97 73% 122,95 372. 11 139. 66 239,46 64% 16. 53 4. 60 15,18 92% 5. 02 39. 34 2. 35 20. 98 53% 70,10 207. 55 81. 23 189,11 91% 67. 14 181. 88 109. 35 166. 65 92% 13. 82 54,04 14,00 48,73 90% 26,16 126,56 21,44 97,18 77% 973,59 3. 163,35 996,04 2. 422,64 77% Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* TAVOITE 5a kalastus-YTK EAKR ESR EMOTR KOR mil oonaaecua Yhteensi B DK D E F 1 L NL A FIN S UK YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Mnkaul 1994 1997(2) %(2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997(2) %<2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997(1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %<2V(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) 24,50 24,50 19,83 81 % 19,83 81% 69,87 27. 94 58,23 83% 0,12 37,76 8,85 28. 87 76% 22,28 82. 00 23. 16 65,86 80% 31. 61 94. 88 2529 66. 42 70% 2. 75 47. 52 2. 47 25. 60 54% 69. 87 27,94 5823 83% 0,12 37,76 8,85 28,87 78% 2226 82. 00 23. 16 65. 86 80% 31,61 94. 88 2529 66. 42 70% 2. 75 47. 52 2. 47 25. 60 54% 1. 10 1. 10 0. 11 10% 0. 11 10% 15. 52 15. 52 12. 66 82% 12. 66 82% 2. 00 2. 00 1. 00 50%, 23,00 11,50 16. 40 80% 0. 21 40. 21 20. 00 32. 00 80% 44. 33 20,39 40,49 917, 56,97 482,69 139,60 369,47 77% 1. 00 50% 23,00 11,50 18. 40 807. , 0. 21 40,21 20,00 32,00 80% 44. 33 20,39 40,49 91% 56,97 482,69 139,60 369,47 77% Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. * Budjettikohta B2-1101 lukuun ottamatta KOR:sta ani* »tun asetuks en 4 artiklan mukaisia toi 1994-1999. mia, ohjelma kausi 170 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* Tavoite 5b - YTK EAKR ESR EMOTR KOR B DK D E F 1 L NL A FIN S UK YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2K(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997(2) % (2)/(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2K0) 6,84 11,67 4,28 6,69 57% 9,25 15,18 9,75 13,49 89% 113,30 284,99 51,25 190,77 67% 24,96 106,94 26,22 95,43 89% 234,59 518,86 179,70 381,15 73% 62,89 106,75 34,24 56,17 53%, 0,55 0,98 0,47 0,69 70% 16,86 32,97 9,38 21,81 66% 34,43 76,10 32,31 60,15 79% 18,96 50,15 15,10 27,35 55% 4,61 38,70 17,37 29,08 75% 131,33 261,86 87,24 178,07 68% 658,57 1. 505,15 467,31 1. 060,86 70% 1,48 5,74 0,90 3,74 65% 1,42 2,70 0,95 1,73 64% 64,70 107,55 50,56 77. 46 72% 12. 81 35,38 9. 48 22,93 65% 38,00 131,12 36,39 109,09 83% 21,63 36,40 9,62 17,07 47% 0. 13 0. 24 0,18 0. 24 100% 0,45 2. 91 0,64 2,13 73% 7,10 34,63 4,80 24,61 71% 7,26 13,56 4,46 7. 13 53%, - 12. 83 - 4,59 36% 13,37 67. 60 13,86 52,28 77% 168,35 450,66 131,85 323. 00 72% 0,54 7,49 1,54 4,34 58% - 6,30 4,00 5,29 84% 91,80 326,72 82,52 262,86 80%, 53,54 283. 36 52. 61 212,80 75% 188,48 520,17 146. 00 380,00 73% 37. 53 119,48 29. 21 63. 19 53% 1. 03 1. 33 0,85 1,00 75% 3,82 26,40 9,26 20. 59 78% 8,16 68,92 21,55 52,40 76% 10,64 22,24 11,18 19. 87 89%- - 17. 99 - 6. 34 35% 9,65 28. 51 8,88 20,52 72% 405,10 1. 428,93 367,62 1. 049. 20 73%, Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. * Budjettikohdat B2-1003, B2-1202, B2-1304, ohjelmakausi 1994-1999. 171 mil oonaa ecua Yhteensa 8,87 24,90 6,72 14,77 • 59% 10,67 24,18 14,71 20,51 85% 269,81 719,26 184,32 531,10 74% 91,31 425. 70 88. 31 331. 15 78% 461,06 1. 170,15 362,10 870,24 74% 122. 04 262,63 73,08 136. 43 52% 1. 70 2. 55 1,50 1,92 76% 21,12 62,28 19. 28 44. 54 72% 49. 70 179,65 58. 66 137. 16 76% 36,86 85,94 30,74 54. 35 63% 4,61 69,52 17,37 40,01 58% 154,34 357,97 109,98 250,87 70% 1. 232,11 3. 384,74 966,78 2433,06 72% lioonaa ecua Yhteensa 114,12 272,30 81,09 163,71 60% 23,70 80,09 28,56 60,04 75% 137,82 352. 39 109. 65 223. 75 63% 0,80 1,50 0,78 1,13 75% 0,77 1. 50 0,22 0,58 39% 1,57 3. 00 1. 00 1. 72 57% Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1994-1997 tavoitteittain* TAVOITE 6 - YTK EAKR ESR EMOTR KOR FIN S YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) 33,20 86,10 28,88 46,80 54% 22,93 44,79 24,90 35,83 80% 56,13 130,89 53,78 82,63 63% 28,82 63,40 20,52 38,83 6 1% - 11,39 - 5,70 50% 28,82 74,79 20,52 44,52 60% 51,30 121,30 30,92 76,96 63% - 22,41 3,44 17,93 80% 51,30 143,71 34. 36 94. 88 66% Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. * Budjettikohdat 82-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305, ohjelmakausi 1994-1999. 172 Liite 2: Yhteisöaloitteiden* rahoituksen toteutuminen 1994-1997** mijoonaa ecua EAKR ESR EMOTR KOR ADAPT EMPLOYMENT LEADER PESCA SME RECHAR REGIS KONVER RESIDER RETEX URBAN INTERREQ/PEACE YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(D Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) %(2V(U Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997(1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2)/(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) % (2V(1) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) t% (2V(D - 10,04 - 5,02 50% 0,04 9,63 0,51 5,10 53% 81,92 408,67 56,62 170,28 42% 3,28 88,88 28,60 33,10 37% 122,89 479,86 120,15 264,29 55% 89,07 342,35 55,32 172,96 51% 77,37 264,46 47,87 193. 02 73% 175,10 493,57 58,73 214,76 44% 94,98 376,04 52,67 196,04 52% 84,03 389,62 55,73 192,06 49% 88,89 409,96 81,70 205,00 50% 409,58 1. 699,90 361. 62 1. 005. 64 59% 1. 227. 15 4. 972,99 899,53 2. 657,28 53% 125,43 645,48 147,93 382,50 59% 281,23 843,65 248,14 566,13 67% 10,51 84,91 3,62 31,86 38%, 13,65 23. 55 4. 15 7,48 32% 10,45 38. 92 3. 49 15,78 41% 24. 26 63. 43 20,13 39,71 63% 8. 69 20,57 6,81 11,91 58% 16,33 69,08 9,96 36,34 53% 10,12 40,53 9,43 23,96 59% 1,74 15,71 1,06 8,05 51% 29,21 80,51 13,94 36,89 46% 66,45 155. 00 50,28 89,36 58% 598,08 2. 081,34 516,95 1. 249,95 60% - 65,42 384,68 43,87 168,28 44% 3. 63 96,10 1,16 31. 12 32% 4. 60 21. 60 1. 11 6,13 38% 0. 80 0. 30 38%. 30. 59 84,03 26,55 49. 77 59% 100,60 490,32 71,53 226,18 46% 0. 53 1. 12 0. 26 0,56 50% 4,16 98,02 1,42 1 31,95 33°/< Yhteensa 125,43 655,52 147,93 387,52 59% 281,27 853,28 246,65 571. 23 67% 157,85 878,27 104,11 370,43 42% 20. 56 208. 52 33,91 71,71 34% 133,34 518,78 123. 65 280. 07 54% 113,33 405. 78 75,44 212. 67 52% 90,65 307. 43 55,79 213. 37 69% 191. 43 562,65 68. 69 251. 10 45% 105,10 416,57 62. 11 220. 00 53% 85. 78 405. 3S 56,79 200,11 49% 118,10 490,47 75,64 241,88 49% 507,15 1. 940,05 438,71 1. 145,32 59% 1. 929,98 7. 642,66 1. 489,42 4. 165,40 55% Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. ' Budjettikohdat B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424. B2-1430. B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. "Ohjelmakausi 1994-1999. 173 Liite 3: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien* rahoituksen toteutuminen 1994-1997** mHjoonaaecua B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) EAKR ESR EMOTR KOR 2,79 2,79 1,65 8,30 2,66 2,86 1. 16 4,46 9,63 12,22 7,19 37,33 7,38 9,49 3,41 11,00 13,13 70,37 5,16 55,61 11,48 11,51 4,91 37,70 5,18 26,56 3. 42 25,95 10,04 11. 24 10. 52 43,66 • • - 3,95 3. 95 1. 71 12,35 2,24 2,49 0,96 0,96 3,31 62,07 2,39 64,55 3. 10 3,35 1. 34 1,34 2,38 2,63 1. 15 1,15 6,44 9,95 5,57 12,10 17,35 69,86 19,90 90,32 3,05 9,35 1,66 5. 77 3,01 14,51 2,40 10,66 0,80 30,94 0,81 19,58 4,47 10,85 1,81 14,16 11. 05 17. 15 6,14 17,90 4,09 11. 64 3,12 11,14 4,01 19. 13 2. 72 23,83 0,62 2,25 0,26 1,41 0,48 4,18 0,62 3,05 0,54 1. 55 0,29 0,87 0,68 9,92 0,43 7,02 1. 30 2,58 0,55 1,16 2. 77 5,19 1. 30 2,42 3,13 9,55 1,27 10,89 3,43 7,11 1,06 3,20 0,20 0,20 - 0,21 0,01 2,13 0,20 1,70 - 0,56 - 6,48 •0,46 7. 63 3,31 12,74 0,41 10. 39 1. 55 25. 13 - 1. 65 5. 23 0,28 30. 10 0. 86 61. 07 - - 0. 00 - 0. 27 0. 11 0. 55 0,20 0. 33 - 0,06 •1,33 6. 45 0,04 7,62 0,20 0,81 0,24 0,25 0,57 0,58 - 0,02 0,01 0,71 0,12 3. 00 0,31 1,16 0,25 0,73 1,66 6,08 1,20 2. 75 0. 96 2,70 0,40 1,18 2,07 5,71 0. 72 3. 42 3. 91 14,66 3,17 9. 04 1. 55 5. 77 1,09 4. 33 3,43 4. 30 0,12 0. 89 2,81 6. 15 1. 19 5. 08. - - 0. 51 4. 20 0. 89 2. 88 • - - - 0. 57 5. 68 0. 93 3,65 0. 59 0. 24 0. 24 0. 34 1. 51 0,21 0. 35 1,86 12. 13 2. 70 6. 88 Yhteensa 23,88 100,93 22,86 102,55 7,57 18,49 4,02 13,19 13,61 31,55 10,19 50,87 10,25 46,70 4,94 40. 49 21. 05 103. 51 13,45 91. 55 24. 46 44. 82 13. 68 85. 07 12. 70 44. 15 6. 66 43,21 17. 13 66. 62 15. 29 133. 64 0. 62 225 0,26 1. 41 4,94 12. 60 3. 33 18. 82 2. 98 4. 37 125 1. 89 323 84. 11 3,79 82,84 4. 60 7. 33 2,36 2,99 6,06 9,90 2,66 3,93 11,45 32,33 9,66 32. 87 Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat. 'Budjettikohdat B-1800, B2-1810,82-1820, B2-1830. " Maksut eivät välttämättä liity saman kauden maksusitoumuksiin. 174 YHTEISO YHTEENSA Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) Maksusitoumukset 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (1) Maksut 1997 Maksut 1994-1997 (2) mljoonaaeoua EAKR ESR EMOTR KOR 85,52 191,19 56,80 164,49 169,21 422,67 107,33 480,95 0,25 0,42 0,91 3,88 57,61 239,07 44,18 224,06 0,26 0,45 - - 3,79 69,35 7,49 127. 27 0,69 0. 84 - 0,00 20,69 71,47 13,10 41,43 YMeensi 86. 72 182,91 57. 70 168,37 25126 802. 56 172. 10 873,70 175 Liite 4: EAKR:sta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet Vuonna 1997 hyväksytyt EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaiset CEEI-keskukset ja alueelliset työllisyyssopimukset miljoonaa ecua I Kokonais- EAKR:n kustann. tuki F CEEI DK Pohjois-Jyllanti Schmalkalden D Bahlade Cadiz E Ciudad Real Auch Caen Pau Cornouaille BustoArsizio Catanzaro Salerno Trento Aosta Legnano A Ebenstadt FIN Pohjois-Karjala I Etela-Karjala Vaasa Uumaja S UK Kent Nottingham EU Ariege/Berga (Ranska/Espanja) Alueelliset tydllisyyssopimukset B Bassin industriel hennuyer (Hainaut) Ouestdu Brabant Wallon Drehscheibe Chemnitz Nordrhein-Westfalen Zeitz D EL AchaTa Ateena, Lansi-Pireus Drama Imathia Kozani-Fiorina Magnesia Viotia Bahfade Cadiz Ceuta Cuenca Minera de Asturias Cuencas Mineras de Palencia y Le6n Melilla Valles Occidental (Katalonia) Herault Les Hauls de la Reunion Pays de la Pointe des Ardennes (Champagne-Ardennes) Roubaix - Tourcoing - Vallee de la Lys (Nord-Pas-de-Calais) Saint Herbiain, Couiron et Indre (Pays de la Loire) E F IRL Drogheda/Dundalk I Dublin Limerick Westmeath Agro Nocerino Samese Alto Belice Corieonese Appennino Centrale Area Nord-Est della provincia di Napoli Calatino-Sud Simeto Catania Matese Nord Barese Oristano Sangro-Aventino (Abruzzo) 176 1,329 1,017 0,632 0,793 0,623 1,152 0,826 0,811 0. 791 0,773 0. 773 0. 734 0,636 0,753 1,144 1. 009 1,198 0. 930 1. 326 0. 579 1. 209 1,164 0,250 0. 203 0. 250 0,250 0,250 0. 172 0,295 0,165 0,165 0,251 0. 184 0. 165 0. 247 0. 121 0,235 0. 250 0. 100 0. 250 0,320 0,259 0,250 0,275 0,243 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,532 0,421 0,316 0,397 0,249 0,445 0,314 0,316 0. 317 0. 387 0. 387 0. 294 0,254 0,301 0,572 0. 504 0. 482 0,372 0. 614 0. 231 0. 417 0. 582 0,200 0. 162 0. 200 0. 200 0,200 0. 138 0. 200 0. 132 0. 132 0. 200 0. 147 0. 132 0. 198 0. 097 0. 188 0. 200 0. 080 0. 200 0,200 0,200 0. 200 0. 200 0,194 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 [ milioonaa ecua I Kokonais- EAKR:n kustann. 0,250 0,275 0,300 0,300 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,199 0,250 0,250 0,270 0,321 0,251 0. 279 0. 250 tuki 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,159 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 ~~" Dudelange L NL Flevoland P Umburg Noord-Brabant Alentejo Marinha Grande Vale do Sousa FIN Kemi Lahti Koillis-Lappi Jamtland S UK Birmingham - Solihull - Black Country East Midlands - 3 cities: Derby, Nottingham and Leicester Haringey Metropolitan Borough of Barnsley South Tyneside St Helens | 177 Liite 4: EAKR:sta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet Vuonna 1997 hyväk. £AKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet miljoonaa ecua Kokonals- EAKR:n Sisalnen alutldtn vallntn yhttlstyo EUROPARTENARIAT Franca - Massif Central 1997 EUROPARTENARIAT The Netherlands '98 DIRECTORIA V (Strasbourg) E Teknologian slirto - RIS EL Manner-Kreikka Thessalia Castllla-La Mancha Basklmaa Puglia 1 FIN Pohjols-Pohjanmaa UK Strathclybe West Midlands Teknologian slirto (RTT) "INTERACTS EL "PROGRESS" "FOOTWEAR" "RECYCLE" "IFT" "ADAGIO" 1 UK E "ESTEEM" Tittoyhtaiskunta - strattgia (RISI) B EL E F FASIL "RISE" INFODEX "ACTI LIMOUSIN" SERISE ARIANNA "COMPRIS" 1 UK "IDAN" "TEMETEN" "OUEA" "ENTERSKILLNET* Tletoyhttltkunta (RISI 2) D EL E F IRL "CRISM" A P Kulttuurl B DK Storstramln kulttuurimatkailun kehittamiskeskus D "RMP" "TOURIST" "PROMISE" EL E F "AMPHORA" "European Tower Network" "IMKA" "CIED" "Multi-Cultural Tourism" "SANVERAL" "TRAPOWA" "WITRANET" "ATTAS" "EMPORION" "LA CULTURA DEL AGUA" "LUCANO" •PROGRESS" "STRATCULT" "CISTE" •MISSIONS" "REPPIS" "REVtIL" "SI MINE" "TOSCA" IRL "BRADAN" 1 NL A P S UK "ECONCRAFT" "CASA EUROPA" "CULTURA MATERIALE" "REVA" "EUROTEX" "Pro Vita Alpina" "ARQUEOTEX" •CEEACT' "PLEIADES" "COAST HERITAGE" "ECHO" "OUR CITY/NOTRE VILLE* 178 3,297 3,166 1. 305 0,500 0. 400 0,471 0,369 0,500 0,500 0. 497 0. 502 0. 099 0,100 0. 137 0. 100 0. 100 0. 100 0,100 0. 500 0. 500 0. 500 0. 499 0. 5O11 0. 50il ojsoo 3. 120 4. 670 2. 092 3. 932 2,222 4. 251 3,490 1,165 0,200 0. 990 0. 601 0. 831 0. 610 0,142 0,667 0,610 0,831 0. 600 0,814 0,904 0. 754 0. 439 0. 875 0. 64:; 0,200 0. H4Ï1 0. 900 0. 480 0. 835 0,631 1. 020 0,687 0,847 0. 857 0,760 0,780 0,941 0,729 0,720 0,896 0,645 0. 739 1,000 0,971 0,850 0,250 0,200 0,236 0,195 0,250 0,250 0,249 0. 250 0. 074 0. 075 0. 075 0. 075 0. 075 0. 075 0,075 O. ^Si 0. 250 0. 250 0. 250 0. ÎN1 0. 2N' 0,,'Ni 1. 560 2. 335 1. 046 1. 586 1. 111 2. 12t> 1. 745 0. 600 0. 100 0. 450 0. 3CC 0. 498 0. 400 0. 099 0,500 0. 45C 0. 500 0. 450 0. 500 0. 500 0. 440 0. 302 O. 560 0. 400 0. 100 0,50(1 0. 450 0. 300 0. 500 0,409 0,498 0,400 0,450 0,500 0,500 0,350 0,599 0,500 0,450 0,465 0,325 0,500 ^ _ _ _ _ __ , Tyopaikkoja tarjoavat uudet alat B C. E. A. Q. V. ETRAVE DK DANSK KUR TURISM D AKKUREG BAMB BERLIN-SERVICES EL ESTIA E F JOB SPRING SYNERGIA ESPARRU17 GIMUT NYE ELCIPE TRADESA TUTEAR DEFI Haute-Saone DELGRES EED EMPLOI3I Marseille Medlterranee MODE IRL CLEAN RCCN WINN-S. J. A. F. L. IES 2000 INFORMALAVORO LOISIR CACEP P FIN JHC S UK New Jobs for Glasgow FOKIS I Alutsuunnlttalu •ALBA-TER, P. A. TER" "Coastllnk: The European Network for Sustainable Coasts" "CONCERCOST" (PT/FR) "Duero-Douro" (E/PT) "EUROGISE" "GEOPLANTOUR" (D/GR) "Grootstad Metropole Lillolse" (F/B) "POSIDONIA" (I, E, EL) "SRUNA: The Sustainable Recreational Use ol Natural Assets" "Sustainable Development through Planning" TERRA INCOGNITA" (l/E). : Kaupunkihankktet B DK D "RECYCLART (Ville de Bruxelles)" "Undervaarket (The Wonder) (Randers)" "Multifunctional Service Centre Bremerhaven (Bremen)" "Strateglen fOr Friedrichshaln (Berlin) "System of "Careful Urban Renewal'in Leipzig" "Umweltinitlative Scharnhorst (Dortmund)" "International Networking City - ALEX - POU NET (Alexandroupoiis)" •SWANS (West Athens)" "BUILDING LEON (A development proposal for the Old City)" "Economic Revitalisation of the Historic Centre of "El Albayzin' (Granada)' "OTXARKOAGA (Bilbao)" "Proyecto Gulnlguada - (Gran Canada)" "Bordeaux les deux rives" "CHORUS (Besancon)* EL E F IRL "Maintaining the Historic Heart of Dublin" I "PROTAGONIST (Hilndlsl)" "Rate dl piazza telematlche per la Cltta dl Napoll" "Services and time tor elderly people and families (Milan)" "The Gate: living not leaving (Turin)" "Utrecht Museum Quarter" "Eln Leben mit alien Slnnen (Graz)" "Voyage a la Rose des Vents (Vila do Conde)" NL A 9 FIN "LASIPALATSI film and media centre (Helsinki)" S UK "Ecological sustainability as a driving force In a medium-sized urban region (Falun, Borlange)" "Blueprint for Sustainable Development (Leicester)" "Huddersfield - the Creative Town Initiative (Kirklees)" mllloonaa ecua Kokonals- EAKR:n kustann. tukl 0,623 0,753 0,564 0,516 0,900 0,543 0,497 0,666 0. 667 0,800 0,425 0,641 1,035 0,267 0,460 0,692 0,402 0,800 1,000 0. 561 0. 679 0. 553 0,545 0,583 0,340 0,560 0,800 0. 43S 1. 000 1,176 0,951 1. 623 3. 331 2. 092 1,813 3,913 1. 94: 2. 500 5. 19' 2. 164 1. 79? 2. 706 5. 951 7. 732 4,140 4. 639 3,919 2,836 3. 382 4,641 7,568 6. 051 4,963 7,008 13,068 14,272 2,640 2. /Ml 4,007 3,357 5,069 12,586 7,148 5,066 9,000 3,750 6,479 10,300 0. 263 0,450 0,300 0,340 0,450 0,375 0,373 0,500 0,500 0,400 0,263 0,424 0,450 0,200 0,230 0,500 0,249 0,395 0,450 0. 200 0. 500 0. 350 0,300 0,291 0,205 0. 330 0,400 0,300 0,400 0. 500 0__x; 0,709 1,631 1. 064 0,985 1,854 i. 0"M 1. 04. ' 2. 834 1. 19i' 0. 764 1. 16J 1,785 2. 24" 2,070 2,192 2. 93S> 1. 388 2. 53" 3. 016 3. 000 2,954 2. 481 2,705 3. 000 3,168 1. 0K0 2. 0ii;< 2,96 / 1,007 2,530 2,981 2. 150 2,999 2,700 1,875 1,940 2,927 Uutta luovat tolmtt - muut (laboratorio) VILLAGES D-EUROPE - VAIHE II B | 2. 15_| 0,981 179 Liite 4: E A KR: s ta, E SR: st a ja EMOTRista rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet Vuonna 1997 hyväksytyt ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset pilottihankkeet ja tekninen apu mMjoonaa ecua I Kok. - kusL { ESR:n tuicT Tekninen apu B Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR. n piiriin Teknisen tuen seminaari, tavoite 3 Alueellinen tydllisyyssopimus, Bryssel Alueellinen tydllisyyssopimus, Halle-Vilvoorde Alueellinen tydllisyyssopimus, Tongeren DK Alueellinen tydllisyyssopimus, Arhus, Randers (Kronjylland) D Alueellinen tydllisyyssopimus, 0resund Alueellinen tydllisyyssopimus, Sonderjylland Alueellinen tydllisyyssopimus, Viborg Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin Alueellinen tydllisyyssopimus, Amberg-Sulzbach Alueellinen tydllisyyssopimus, Hampuri Alueellinen tydllisyyssopimus, Modellregion Land Bremen Alueellinen tydllisyyssopimus, Neukolln (Berlin) Alueellinen tydllisyyssopimus, Peine F EL Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin E Seminaari "Los jovenes y el empleo: intervencion del FSE" Teknisen tuen seminaari, tavoite 3 Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin Alueellinen tydllisyyssopimus, Albertville Alueellinen tydllisyyssopimus, Molsheim/Schirmeck Alueellinen tydllisyyssopimus, Pays de Valois Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR. n piiriin Teknisen tuen seminaari, tavoite 3 Alueellinen tydllisyyssopimus, Salzburg Alueellinen tydllisyyssopimus, Wien Alueellinen tydllisyyssopimus, Voraiiberg Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR. n piiriin P FIN Yhteisdaloiteohjelman tekninen tuki, joka ei kuulu ESR:n piiriin I L A Alueellinen tydllisyyssopimus, Lohja Alueellinen tydllisyyssopimus, Tampere Alueellinen tydllisyyssopimus, Turku Alueellinen tydllisyyssopimus, Tukholma S Uutta luovat toimet - Tietoyhteiskunta-hanke (RISI 2) EL Athina (Ateena) Uutta luovat toimet - Tyopaikkoja tarjoavat uudet alat B Creation agence-conseil pour handicapes (Vammaisten tydllistamista edistava neuvontatoimisto) IGLOO (Asunnonrakennusalan uusia yhtebtydmuotoja) LEHRMAS (Yhteisdtalouden yrityksia ymparistd-, asunto- ja palvelualalla sekA perinnon entisdinnin alalia) OLA (Logistiikkapatveluja koskeva koulutus sairaaloita varten) DK Den blandende landhandel (SiirtolaisperheHle tarkoitettu ohjelma) D GREEN FUTURE (Ymparistdtoimintaan liittyvia uusia tydpaikkalahteita) Incubator Guided By Seniors (Liiketoiminnan kehittamiskeskus) Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbeitsplatzen (Paikallinen verkko innovatiivisten menetelmien kehittamiseksi tydpaikkojen luombta varten) TELA-START (Alueeliiset telemaattisten verkkojen keskukset) Transferbetrieb -TB (Kierratysalan yritykset, joissa on suojalydpaikkoja) EL Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Naisten opptsopimuskouhJtusta valittava E toimisto) Autoocupacion juvenil (Hyvin pienten yritysten perustamistuki) EVTV - FS (Terveyspalvelujen luomista koskeva toteutettavuustutkimus) PROMETEO (Syrjaytyneille nuorille tarjottuja maatalousjatteen kasittelytoita) RESTAURA-NATURA (Paikallistoimisto hotellialan uusien tydpaikkojen kiomiseksi) SARELAN (Vammaisten suojatydpaikkaverkko) SARELAN (Tydpaikkojen tarjonnan ja kysynnftn yhteensovittamisfoorumi) SERDOM (Syrjaytyneiden henkildiden tarjoamia kotitalouspalveluja) Teletrabajo en Euskadi (Uusia tydpaikkoja etatyttn ja hallintokoulutuksen avuHa) 180 0,100 0,317 0,250 0,250 0,250 0,265 0,250 0,252 0,464 0. 203 0. 255 0,249 0,251 0. 250 0,336 0,055 0,073 0. 364 0,351 0. 216 0. 250 0,250 0,400 0,100. 0. 307 0. 250 0,240 0,250 0,050 0,061 0,255 0,768 0,250 0. 437 0,100 0,253 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0. 200 0,203 0,200 0. 200 0. 200 0. 200 0,200 0,055 0. 073 0. 364 0. 15S 0,216 0,200 0,200 0. 200 0,100 0. 276 0. 200 0. 192 0. 200 0. 050 0,061 0,200 0,200 0,200 0. 200 0. 500 0. 250 0,790 0. 440 2. 145 0,210 0,875 0,360 1. 719 0. 865 0,804 3,112 0,241 0,751 0,327 0,080 0,178 1,320 0,874 1,200 1,534 0,334 1. 000 0,157 0,377 0,273 1,000 0,586 0,643 1,000 0,193 0,500 0,163 0,064 0,153 0. 750 0,500 0,720 0,720 0,267 miljoonaa ecua I Kok. kust I ESR:n tuki 1,582 0,415 5,358 0,304 1,588 2,785 0,600 0,505 0,350 2,216 3,584 0,406 0,365 0,334 1,508 0,355 0,220 1,000 0,173 0,760 0,788 0,192 0,326 0,265 0,325 1,000 0,162 0,276 0,235 1,000 1,069 0,643 0,300 0,760 3,144 0,363 0,882 0,135 0,066 0,699 0,483 1,841 1,204 0. 308 0,703 0,821 0,200 2,022 3,936 4,516 1,635 0. 252 0,600 0. 319 0. 050 0. 31 _ 2,024 0,153 0,200 0,608 1,000 0. 259 0,554 0,118 0,052 0,086 0,277 1,000 0,641 0,149 0,300 0,657 0. 180 0,987 3,543 2,258 1,384 0. 189 0,300 0. 319 0. 050 0. U3 1. 012 0,115 F AmeYiagement et reduction du temps de travail (Tydajan lyhennyskokeilut yrityksissa) ARIMIEL (Kilpailevien pk-yritysten verkko) CITY SERVICES (Lahipatvelujen kehittaminen) Insertion-Jeunes (Rakennusalan koulutusta heikossa asemassa oleville nuorille) ItineVaires pour I'emploi (Yritysten valiset foorumit Euroopassa) Le Transport dans son environnement social (Julkisen liikenteen "vaJitystoimistot") MERCATOR (Vammaisten etatydn koulutuskeskus) PEVERE (Nuorten koulutus ymparistdalan ammatteihin) Point Accueil Services Cadours Grenade (Tydpaikkojen luominen lahipatvelujen alalia) PRESENCE (Tydpaikkojen luominen heikossa asemassa oleville nuorille lahipatvelujen alalia) RATP-BN92 (Yhteistyd laadukkaiden liikennepalvelujen kehittamiseksi) Trois experimentations Igloo France (Rakennusalaan liittyvien alojen koulutus heikossa asemassa oleville ryhmille) IRL Pathways to Work (Tydpaikkojen luominen esimerkiksi lasten ja vanhusten hoitoalalla) I P RCCN (Koulutus yhteisdn, lastenhoidon, terveydenhuollon alalia) Creazione dlmpiego dell'impresa sociale nelle aree urbane (Koulutus ja tydpaikkojen luominen yhteisdyrityksissa) European Network of Agency for temporary work (Tilapaistdita valittavien tydvoimatoimistojen verkko) MARE VERDE ("Meritoimistojen" perustaminen satamiin) Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Paikailiset tydpaikkojen luomisaloitteet) Teleworking with good privacy (Multimediateknologia pk-yrityksbsa) TRANSFER - COOP (Johtamistaidon siirto osuuskuntien valilla) Les 3 E du D^veloppement intdgrd: Emploi, Environnement, Economie (Paikallinen ymparistdalan monialatoimisto) PLACE (Paikallisten yhteistydkumppaneiden verkko) FIN KUOPIO Dance Festival (Kulttuurialan tydpaikkojen luominen nuorille) RAIN (Verkko tietotekniikkaa kayttaville maaseudun pienyrityksille ja maatitoille) YOPORE (NUOTTA) (Verkko ymparistdalan tydpaikkojen edistamiseksi) S Creation of bcal work centres (co-ops with monitor) (Paikailiset ohjatut tydosuuskunnat tydttdmille)) Transnational Training Project (Yksityisyrittajien koulutus) UK Growth Rural Employment Bureau (Pienyrityksille ja yksityisille tarkoitettu tydnvalitystoimisto) Mobility for food wholesale workers (Kolmen maan verkko) SME Base Expansion Through Social Enterprises (Pk-yrityk. tukeva paikall. yht. liittyma) F Pilottihankkeet ja uutta luovat toimet B Sosiaalinen vuoropuhelu - ESDO Online Sosiaalinen vuoropuhelu - Social Yes for Europe Sosiaalinen vuoropuhelu: A. F. E. T. T. Etatydkeskukset Forco: kaupallisen alan sosiaalinen vuoropuhelu IRL New work organisation: sosiaalinen vuoropuhelu L Pilottihanke NL Merit-pilottihanke A Tekninen apu UK EOEG's Offender Reintegration Programme (star Concordia-pilottihanke 181 Liite 4: EAKRsta, ESR:sta ja EMOTR:sta rahoitetut pilottihankkeet ja uutta luovat toimet Vuosina 1994-1997 hyväksytyt EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu Arviolnti, seuranta, tekninen apu ja tutklmukset DK Alueellinen tydllisyyssopimus, Bornholm D Yhteenveto vaiiarvioinnebta, YOA, tavoite 5b EL LEADER ll:n ennakkoarviointi E F Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b Alueellinen tydllisyyssopimus, Ussel - Limousin Alueellinen tydllisyyssopimus, Perigord noir - Aquitaine Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b IRL LEADER ll:n ennakkoarviointi 1 Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b Tekninen apu A Alueellinen tydllisyyssopimus, Tyrol, Oberland ja Ausserfern Tavoitteen 5b YOA:jen ennakkoarviointi P Maatalouden tekninen tuki FIN Alueellinen tydllisyyssopimus, lisalmi Tavoitteen 5b YOA:jen ennakkoarviointi S Alueellinen tydllisyyssopimus, Kalmarin laani Alueellinen tydllisyyssopimus, Varmlanti Alueellinen tydllisyyssopimus, Strdmstad Tavoitteen 5b YOA:jen ennakkoarviointi UK Yhteenveto valiarvioinneista, YOA, tavoite 5b EU Pilotti- ja esittelyhankkekJen arviointi, ehdotuspyyntO 96/C/284/10 Ekologisia hydtynakdkohtia koskeva seminaari Maatalotisindikaattoreita koskeva toiminta Ennakkoarviointi LEADER l:n jaikiarvioinli Pilotti- ja esittelyhankkekJen arviointi (pyynto 94/6/303) Hallintosopirnus, joka sallii tavoitteiden 1, 5a ja 5b toimien taJoudeHben ja hallinnolliseri seurannan Hyvaks. - miljoonaa ecua EMOTR:n Kok. - vuosi k u st tuki 1997 1997 1995 1997 1997 1997 1997 1995 1997 1996 1997 1995 1994 1997 1995 1997 1997 1997 1995 1997 1997 1996 1996 1996 1996 1995 1994 0,250 0,011 0,020 0,012 0,250 0,250 0,010 0,010 0,008 0,192 0,250 0,015 2. 527 0. 250 0. 015 0. 363 0. 250 0. 209 0. 015 0. 014 0. 264 0. 087 0. 122 0. 12;i 0. 398 0. 213 3. 134 0,200 0. 011 0,020 0. 012 0,200 0,200 0,010 0,010 0,008 0,125 0,200 0. 015 1. 895 0. 200 0. 015 0. 200 0. 200 0. 167 0. 015 0. 014 0. 264 0. 020 0. 040 0. 12:1 0. :«98 0 2 13 3. 134 Teknisen avun sopimus, joka koskee hallintoa ja tietoteknista sovellusta Feorient, 1994 0. 061 0. 061 Pilotti-ja esittelyhankkeet B Luonnonmukaisten maataloustuotteiden tekniset puitteet, uudelle alalia silrtyminen 1996 0. 217 0. 089 ja tuki tuotteiden kaupan pitamiselle D Luonnonmukaisten tuotteiden kayttd koulu- ja tydpaikkaruokailussa Maaseudun kehittaminen Eichfeldin alueella EL Tulipaloissa vahingoittuneiden metsien hoito Kreikassa E Aloe veran viljely Esittelyhanke, jolla pyritaan perustamaan ekotuotteiden markkinointikeskus ja kouluttamaan ymparistOystavallisten tekniikoiden ja jarjestelmien kayttddn Villilajebta peraisin olevien tuotteiden tuotanto, jalostus ja markkinointi ekomerkinnan luombeksi Risiinikasvien jalostus maatiloilla luonnollisten aromien talteenottamiseksi Esittelyhanke sellaisten uusien teknologiokJen teknbesta toteutettavuudesta, joHla pyritaan keinokastekin optimaalbeen kfiyttddn ymparistdnakOkohdat huomioiden F Trooppisen taimitarhan perustaminen (hedelmat & mausteet), jotta voidaan taata paikallbelle jalostusteollbuudelle vakaa tuotanto Merkittavien maaseutumatkailun kohtetden arvon nostaminen Euroopan ohjelma maatalousvaestOn sijoittautumbeksi muuttoakieiNe Kokeilu nuorlen maanviljelijdiden sjjoitlambeksi tydmarkkinaosapuotten yhtebyrityksiin; kokeilu perustuu yhtebtydperiaatteeseen 1996 1996 1996 1996 1996 1. 023 0. 370 0. 711 1. 199 0. 272 0. 512 0. 277 0. 533 0. 899 0. 136 1996 0. 468 0. 351 1996 1996 1. 263 0. 429 0. 947 0. 214 1996 0. 978 0. 733 1996 1996 1996 0. 840 2. 565 0. 390 0. 456 0. 998 0. 194 Esittelyhanke sellaben verkon perustamisesta, jolla edistetaan ja markklnoidaan 1996 1,066 0. 800 tyypillisia elintarvikkeita Vaiimeren alueen pengerviljelyn arvostuksen lisaaminen (PRO TERRA) Esittelyhanke, joka koskee luomutuotteiden kayttoa kouluruokaikissa Laventelin viljeryn elvyttaminen perintebiHa tuotantoalueilla IRL Myrtin (Myrtus Communis) tehoviljely Rakenleiden kehittaminen vaihtoehtobten maatalousyritysten edistambeksi Lansi- Iriannissa 1996 1996 1996 1996 1996 1. 191 0,220 1. 003 1,079 0. 423 0,763 0. 077 0. 501 0. 809 0. 271 182 Hyväks. - vuosl miljoonaa ecua EMOTR:n tuki Kok. - kust. 1 Turkbelainten kasvatus Umbrian maaseutuakieilla ja syrjabMa akieila Maaseudun metsien arvostuksen Ibaaminen, hoito, kehittaminen ja sailyttaminen 1996 1996 0,714 0,302 0,357 0,151 rappeutuneilla alueilla Puglian paikallben ruokakulttuurin ja -perinteiden sosiaalb-taloudellben arvostuksen Ibaaminen Luonnonmukabten tuotteiden viljelyn elvyttaminen, jalostus ja hyddyntaminen Abruzzesin alueella Nuorten tulo maatalousalalle rahoitusohjelmJen avulla Lakritsijuuren viljelyn taloudellinen hyddyntaminen Elintarvlkkeiksi kelpaamattoman 2 ruohokasvin vHjely tav. 2 kohdealueilla Italiassa (Piemonte ja Friult-Venezia-Giulia) kuitulevyjen valmistukseen Tyypillbten maataloustuotteiden myynti telematiikkaa hyddyntaen NL Malmien yhteensopivuutta koskevan jarjestelmfln kayttddnotto Isossa-Britanniassa ja Ranskassa Biokompostin laaduntakuu- ja markkinointbuunnitelmat Esittelyhanke, joka koskee "Qarrano de Geresin" hyddyntamista vapaa-ajan A P toiminassa Madeiran monipuolistumben nopeuttaminen ottamalla kayttddn laaketeoHbuuteen larkoitettuja tuotteita (Tea Tree Oil) Vuohenkasvatuksen hyddyntaminen Serra do Caldeiraossa FIN Laatu maaseutuyrityksen menestystekijana UK Puutuotteiden kehittaminen "Farm-woodland" -jflrjestelman kayttddnotto kaupallbilla maatiloilla - toteutettavuus ja taloudellinen kannattavuus TledonlevKystoimet EU Maaseudun kehittambta koskevasta yhteisdn politiikasta tiedottamiseen tarvittavien palvelujen ja valineiden toimittaminen Karttojen laatiminen (maaseudun kehittambta koskevat kartat) Kartografia ja painatus (maaseudun kehittambta koskevat kartat) Kartografia ja painatus (maataloutta ja metsia koskevat kartat) Karttojen laatiminen (maataloutta ja metsia koskevat kartat) Logo maaseudun kehittamben nftkyvwden edistambeksi 1996 0,218 0,164 1996 0,304 0,228 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 0,856 0,198 0,655 0,362 0,539 0,226 0,078 0,642 0,149 0,328 0,181 0,270 0,113 0,059 1996 0,998 0,748 1996 1996 1996 1996 0,856 0. 788 0. 171 0. 438 0,637 0. 591 0. 085 0,210 1997 3. 431 3,431 1996 1996 1996 1995 1995 0. 007 0. 123 0. 253 0. 011 0. 019 0. 007 0,123 0. 230 0. 011 0,019 183 Liite S: Suurhankkeet 1994-1997* Hyvaksymisvuosi Jasenvaltio Tav, Kok. - kusi EAKR:n tuki (D Kansaliinen julkinen raholtus Yksityinen raholtus 1997 Maksusitoumukset 1994-1997 (2) % (2V(1) 1997 miljoonaa ecua Maksut 1994-1*97 (3) % (3V1 1997 ESPANJA Paakollektori, Bahfa de Santander Oljyputki, Cartagena-Puertollano 1996 ESPANJA Kaasuputki, Gibraltar-Cordoba Kaasuputki, Valencia-Cartagena Maakaasurakentaminen, Hueh/a 1995 IRLANTI Tallaghtin sairaala ITALIA Gioia Tauron satama 1 1 1 1 1 1 1 25,32 161,23 17,72 62,90 298,47 60,69 27,40 99,01 23,81 7,28 7,60 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 98,33 4,41 17,67 4,41 17,67 25% 28% 199,46 36,88 20,12 0,00 0,00 0,00 89,81 23,81 7,28 91% 100% 100% 2,21 0,00 0,00 0,00 1,46 2,21 0,00 12% 0% 71,85 19,05 7,28 73% 80% 100% 131,33 39,37 91,96 0. 0C 0. 00 39,37 100% 0,00 31,50 80% 120,00 40,00 0,00 80,00 0,00 40,00 100% 12,00 32. 00 80% Yhteensovittamisesta annetun asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset suurhankkeet. 184 Liite 6: Määrärahojen toteutuminen vuonna 1997 budjettikohdan mukaan (muut kuin vapautuneet ja siirretyt määrärahat) (ecua) Alamom. Nimike Maksusitoum. Maksut imu B2-100 B2-1000 B2-1001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 YTK Tavoite 1 Tavoite 5a (muut kuin 1 ja 5b kohdealueet) Tavoite 5a ( 5b kohdealueet) Tavoite 5b Tavoite 6 Yhteensä EMOTR B2-110 B2-1100 B2-1101 B2-1102 B2-1110 YTK Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 6 P?^'!- ankkurointiin liiti sosiaal. toimenpiteet Yhteensä KÖR B2-120 B2-1200 B2-1201 B2-1202 B2-1203 YTK Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b Tavoite 6 & B2-130 B2-1300 B2-1301 B2-1302 B2-1303 B2-1304 B2-1305 YTK Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5b Tavoite 6 Yhteensä EAKR Yhteensä ESR YWBSOAkOlTfïBr B2-140 B2-1400 B2-1400 B2-1400 PESCA (kalatalousalan rakenneuudistus) ESR KOR EAKR Yhteensä PESCA _ —• _ CC UJ 1- Z B2-141 B2-1410 B2-1410 B2-1410 B2-1410 I Alueiden välinen yhteistyö ESR EMOTR-O KOR EAKR Yhteensä INTERREG B2-1412 B2-1412 B2-1412 B2-1412 ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä PEACE B2-142 B2-1420 B2-1420 Työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen ESR EAKR Yhteensä NOW B2-1421 B2-1421 ESR EAKR B2-1422 B2-1422 ESR EAKR Yhteensä HORIZON Yhteensä INTEGRA B2-1423 B2-1423 ~ i- £fc ESR EAKR Yhteensä YOUTHSTART 185 2. 578. 655. 000 422. 011. 000 552. 654. 503 421. 479. 000 51. 300. 000 2. 131. 910. 000 467. 877. 000 539. 477. 000 406. 377. 999 34. 357. 800 4. 026. 099. 503] 3. 579. 999. 799 308. 327. 621 59. 076. 033 1. 570. 000 0 368. 973. 654t 339. 999. 998 145. 893. 090 1 000. 000 0 486. 893. 0881 10. 069. 898. 812 2. 198. 543. 893 658. 565. 158 56. 130. 000 8. 295. 704. 757 2. 683. 564 495 488. 384. 683 53. 782. 000 12. 983. 137. 863] 11~621. 435. 9361 4. 058. 768. 093 703. 332 440 2. 202. 908. 639 476. 918. 959 168. 351. 869 28. 820. 000 7. 639. 100. 000 3 335 008 243 493. 628370 1. 784. 006 994 375. 229. 926 135. 011. 466 20. 515. 000 6. 143. 399. 999 13. 647. 955 4. 527. 170 3. 281. 000 21. 456. 125 4 147 677 1. 464. 869 28. 603_500 34. 216. 046! 33. 972. 252 17. 572. 505 0 407. 026. 576 458. 571. 3331 13. 000. 501 16. 856. 176 0 _327. 694 166 SSYSMACS' 32. 482. 389 13. 016. 000 525. 000 7. 288. 000 63. 31ÎT. 389I 37. 276. 839 9. 694. 300 263. 826 33. 922. 500 81. 167. 466] 36. 644. 371 20. 397 36. 664. 768[ 76. 360. 917 20. 396 76. 381. 3131 50. 820. 000 256. 318 51. 076. 318] 72. 556. 906 256. 317 72. 813. 223l 109. 350. 000 0 109. 350. 000 63. 567. 414 0 JÎ3. 5JS7. 414] 72. 382. 558 0 ~72. 382. 558[ 59. 192. 231 0 59. 192231\\ Alamom. Nimike Maksusitoum. Maksutj 1- Q < B2-1424 B2-1424 I ESR EAKR Yhteensä ADAPT B2-143 B2-1430 B2-1430 Teollisuuden rakenneuudistus ESR EAKR Yhteensä RECHAR B2-1431 B2-1431 ESR EAKR Yhteensä RESIDER 125. 432. 619 0 125. 432. 619! 147. 933. 714 0 147. 933. 714l 24258. 838 89. 066. 440 113. 325278 10. 118. 426 94. 983. 400 105. 101. 826 20. 126224 55. 316. 420 75. 442. 6441 9. 432. 782 52. 674200 62. 106. 9821 Alamom. Nimike Maksusitoum. Maksut B2-1432 B2-1432 ESR EAKR B2-1433 B2-1433 ESR EAKR Yhteensä KONVER Yhteensä RETEX B2-144 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-1440 REGIS (ulkoalueet) ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä REGIS B2-145 B2-1450 B2-1450 URBAN (kaupunkialueet) ESR EAKR OC Q < Ui B2-146 B2-1460 B2-1460 B2-1460 I B2-147 B2-1470 B2-1470 Yhteensä URBAN LEADER (maaseudun kehittaminen) ESR EMOTR-0 EAKR Yhteensä LEADER SME-aloite ESR EAKR Yhteensä SME \- i_ < H B2-148 B2-1480 B2-1480 B2-1480 B2-1480 I Aiempia ja tuievia toimia koskeva varaus ESR EMOTR-0 EAKR VARAUS Yhteensä Aiemmat toimet (*) ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä Yhteisöaloitteet MUUT TUKITOIMENPITEET Yhteensä Petosten torjunta EAKR ESR Yhteensä toteut. , seuranta ja arviointi, YTK/YOA Yhteen B2-150 B2-1600 3. 1 B2-1600 [ B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 = -S i 0 16. 333. 000 175. 098. 000 191. 431. 000 9. 963291 58. 730. 816 68. 694. 107 1. 743. 184 84. 034. 099 86. 777. 2831 1. 063. 223 55. 730. 543 66. 793. 7661 8. 685. 738 4. 596. 000 0 77. 365. 000 90. 646. 738]" 6. 813. 734 1. 106. 700 0 47 87J400 66. 791. 8341 29211231 88. 887. 000 118. 0982311 13. 937. 449 61. 697. 600 75. 636. 049] 10. 510. 696 65. 418. 760 81. 920. 453 157. 849. 9091 3. 621. 853 43. 870. 901 56. 617267 104. 110. 0201 10. 447. 200 122. 889. 284 133. 336. 484l 3492. 460 120. 154. 814 123. 647. 274] 12. 838. 524 10. 221. 142 164. 532. 427 187. 592. 0921 • -| 611. 581. 374 100. 603. 265 5. 052. 170 1231. 880. 045 1. 949. 116. 8541 1. 677. 321. 0231 529. 784. 822 81. 749. 219 1. 728. 695 1064. 058287 750. 000 750:000[ 449. 833 449. 633J 1. 487. 444 79. 790 1. 667. 234] "6\ EMOTR-0 KOR EAKR ESR Yhteensä Siirtymätoimenpiteet ja uutta luovat toimet 5. 716. 381 20. 662. 838 170. 629. 361 60. 391. 626 267400. 206] 7. 487. 530 13. 101. 443 107. 330240 44. 162. 950 172. 102. 163] 186 Alamom. B2-190 B2-1900 B2-1900 B2-190O B2-1900 I Nimike Maksusitoum. Maksut AseL (ETY) N:o 3575/90 (ent DDR) muk. rakennetoimet ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä Ent. DDR 857. 840 29. 504. 312 30. 362. 1521 - (*) Maksut kaudella 1989-1993. (*) Maksut kaudella 1989-1993. 187 187 Liite 7: Ohjelmien toteutumistilanne jäsenvaltioittain (tavoitteet ja yhteisöaloitteet) - vuosi 1997 Liite 7: Ohjelmien toteutumistilanne jäsenvaltioittain (tavoitteet ja yhteisöaloitteet) - vuosi 1997 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) BELGIA BELGIA fljpmwt fljpmwt {hyvlftotyrnjsvu&sijk {hyvKtotymJsvu&sijr. TaVoMwl TaVoJtel YOA Hainaut (1994) YOA Hainaut (1994) Ta volte 2 Ta volte 2 YOA Aubange 1997-1999 (1997) YOA Aubange 1997-1999 (1997) YOA Liege 1997-1999 (1997) YOA Liege 1997-1999 (1997) YOA Limburg 1997-1999 (1997) YOA Limburg 1997-1999 (1997) YOA Turnhout 1997-1999 (1997) YOA Turnhout 1997-1999 (1997) YOA Aubange 1994-1996 (1994) YOA Aubange 1994-1996 (1994) YOA Liege 1994-1996 (1994) YOA Liege 1994-1996 (1994) YOA Limburg 1994-1996 (1994) YOA Limburg 1994-1996 (1994) YOA Turnhout 1994-1996 (1994) YOA Turnhout 1994-1996 (1994) Yhteensa Yhteensa ravott*3 TavdteS TO Flaaminkielinen yhteisS (1994) TO Flaaminkielinen yhteis8 (1994) TO RanskankieHnen yhteiso (1994) TO RanskankieHnen yhteiso (1994) TO Saksankielinen yhteisfi (1994) TO Saksankielinen yhteisfi (1994) TO Brysselin pSakaupunkiseutu (1994) TO Brysselin pSakaupunkiseutu (1994) TO TyoministeriS (1994) TO TyoministeriS (1994) Yhteensa Yhteensa Tavoite4 Tavoite4 TO Flaaminkielinen yhteisS (1994) TO Flaaminkielinen yhteis6 (1994) TO RanskankieHnen yhteiso (1994) TO RanskankieHnen yhteiso (1994) TO Saksankielinen yhteisfi (1994) TO Saksankielinen yhteisfi (1994) TO Brysselin p&akaupunkiseutu (1994) TO Brysselin p&akaupunkiseutu (1994) TOTy6ministeri6(1994) TOTy6ministeri6(1994) Yhteensa Yhteensa Ta volte 6a tneatBlous Tavolte 6a' tnnatelous Arviot Flanderi, aset 2328>91 (1995) Arviot Flanderi, aset 2328>91 (1995) ~" ~" YOA Flanderi. aset 8fi6 )a 867/90 (199"i) YOA Flanderi. aset 8<>6 )a 867/90 (199"i) YOA HryssBlin pa,'ikaupunkiseutu, aset 866/90 (1995) YOA HryssHlin pa/ikaupunkiseulu, aset 866/90 (1995) Arviot Vallonia, aset. 2328/91 (1995) Arviot Vallonia, aset. 2328/91 (1995) YOA Vallonia, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Vallonia, aset. 866 ja 867/90 (1995) Arviot, valtakunnall, aset 2328/91 (1995) Arviot, valtakunnall, aset 2328/91 (1995) Yhteensa Yhteensa Tavoltefiafcattisius Tavolte 5a Kaftisius YOA Belgia (1994) YOA Belgia (1994) mmmm mmmm YOA Meetjesland (1995) YOA Meetjesland (1995) YOA Vallonia (1995) YOA Vallonia (1995) YOA Westhoek (1995) YOA Westhoek (1995) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA Aloft* Aloft* 4hyvttk*yrhl«vu<WI} 4hyvttk*yrhl«vu<WI} AtXAPT1''''''''' AaAPT1''''''''' Flanderi (1995) Flanderi (1995) , ," " "," " " "I" "I I I"I I I I I" " " " "I M"" , ," " "," " " "I" "I I I"I I I I I" " " " "I M"" " " " " "" " " " " "" Vallonia (1995) Vallonia (1995) Yhteensa Yhteensa 8WPUOYMBW SWPUOYMWT Flanrtnri(1994) Flanrtnri(1994) V. lllnl iu(1004) V. illm iu(1004) Yhteensa Yhteensa teAoER teAoER Hainaut (1997) Hainaut (1997) Meelpsland(1997) Meelpsland(1997) Vallonia (1997) Vallonia (1997) Westhoek (1997) Westhoek (1997) Yhteensa Yhteensa PESCA PESCA Belgia (1994) Belgia (1994) SME SME Verkko IBEX Libramont-98 puuala(1997) Verkko IBEX Libramont-98 puuala(1997) Flandon(1996) Flandon(1996) Vallonia (1995) Vallonia (1995) Yhteensa Yhteensa K<MW**r*- K<MW**r*- Nftk$tt#t, : «a* imi (3 £8 % % AfcMuut" 'tfjj'll'ljllii^''' 'jfljiiijiiiiif'' 1»4*1*9t 1»4*1*97 * * ! ! 2. 721,7 2. 721,7 748,5 748,5 120,0 120,0 349,68 349,68 47% 47% 96,0 96,0 267,6 267,6 36% 36% 1. 0 1. 0 36,9 36,9 21,7 21,7 32,9 32,9 1,3 1,3 80,2 80,2 33,9 33,9 18,1 18,1 100% 100% 32% 32% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,5 0,5 17,4 17,4 10,9 10,9 16,4 16,4 0,0 0,0 39,6 39,6 17,2 17,2 0,3 0,3 0. 5 0. 5 17,4 17,4 10,9 10,9 16,4 16,4 0,6 0,6 66,7 66,7 27,8 27,8 12,0 12,0 226,0 226,0 66% 66% 102,4 102,4 162,4 162,4 2,2 2,2 442,0 442,0 446,1 446,1 82,1 82,1 3,2 3,2 290,8 290,8 89,2 89,2 44,7 44,7 1,0 1,0 114,4 114,4 67,8 67,8 32,9 32,9 1,3 1,3 80,2 80,2 33,9 33,9 18,1 18,1 1. 400,6 1. 400,6 349,7 349,7 626,1 626,1 368,0 368,0 "12,6 "12,6 33~3 33~3 114. 3 114,3 190,3 190,3 160~4 160~4 576 576 12,5 "Î2. 5 36. 9 36. 9 1. 164,4 1. 164,4 406,8 406,8 H" r~ 107,9 107,9 54,8 54,8 1,2 1,2 7,0 7,0 15,7 15,7 186,7 188,7 135. 8 135. 8 352. 1 352,1 11,1 11,1 YoTî You 46,4 46,4 186,7 186,7 833,2 833,2. 43,7 43,7 17,8 17,8 0,5 0,5 2,2 2,2 6,0 6,0 70,2 70,2 49,5 49,5 23. H 23. H 1,1 1,1 30,i" 30,i" 5,4 5. 4 63,6 63,6 1,0 1,0 36,9 36,9 21,7 21,7 32,9 32,9 0,0 0,0 -0,9 -0,9 -4,9 -4,9 -1,3 -1,3 86,4 86,4 31,9 31,9 26,6 26,6 " " 3,3 3,3. _. _ 6,2 6,2 70,0 70,0 f f 0,0 0,0 16,6 16,6 0,4 0,4 1. 9 1. 9 ^ ^ 18,9 18,9 9,1 9,1 fi,1 fi,1 0. 0 0. 0 ö^o 0^0 1. 6 1. 6 8,8 8,8 121,5 121,5 104,7 104,7 5,6 5,6 7,7 7,7 23,0 23,0 262,6 262,6 8,8 8,8 17,8 17. 8 0. 5 0. 5 2. 2 2. 2 6. 0 6. 0 36,3 36,3 27,0 27,0 1t\1 1t\1 0,3 0. 3 i'iT7 1lT7 4,0 4,0 46. 5 46. 5 64% 64% 65% 65% 100% 100% "62% "62% 62% 62% 66% 66% 20% 20% 100% 100% 100". 100°. 100°. 100°. 100% 100% 60% 60% 55% 55% «i»% (511% cM% c M% 39% 3 9% 73% 73% 73% 73% 6 1% 6 1% 173,4 173,4 26,6 26,6 106,4 106,4 103,7 103,7 24. 5 24. 5 34,2 34,2 135,5 135,5 96,6 96,6 266,3 266,3 10,3 10,3 41,4 41,4 26,4 26,4 78,1 78,1 6. 666,4 6. 666,4 KÖfcttMt» KÖfcttMt» fettstAnifc. fettstAnifc. 1. 860,1 1. 860,1 WfcttWtf WfcttWtf 0,0 0,0 0,5 0,5 8,3 8,3 0,0 0,0 8,9 8,9 24,5 24,5 100% 1 0 0% 1. 8 1. 8 19. 6 19. 6 3. 5 3. 5 24,9 24,9 17% 17% 47% 47% 13% 13% 32% 32% 328,8 328,8 1. 028,4 1. 028,4 Btfii'tfr til IM H* Btfii'tfr M. t IM H* 66% 66% " H i" 50% 50% 15% 15% 16% 16% 50% 50% 46% 46% 83% 83% 82% 82% 66% 66% 44% 44% 54% 54% 54% 54% 50% 50% 50% 50% 5 1% 5 1% 1C5. 2 1C5. 2 87,1 87,1 2. 8 2. 8 6. 2 6. 2 18,7 18,7 218,0 218,0 64% 14% 4. 4 4. 4 8. 9 8. 9 0. 2 0. 2 1,1 1,1 3. 0 3. 0 17. 7 17. 7 «V,1 «V,1 0,1 0,1 9,4 9,4 2,7 2,7 36,8 36,8 80,0 80,0 10% 10% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 26% 26% 45% 45% ;v% ;i7% 12% 12% 3 1% 3 1% 50% 50% 58% 58% 46% 46% 19. 6 19. 6 80% 80% 1. 0 1. 0 10% 10% 11. 1 11. 1 2. 6 2. 6 14,8 14. 8 770. 01 770. 01 27% 27% 10% 10% 19% 19% 43% 43% m*. 1l»7 m*. 1l»7 m : : % % • • ism 33,4 33,4 21. 9 21. 9 0. 9 0. 9 2. 3 2. 3 3. 1 3. 1 • 1. « • 1. « 0. 0 0. 0 8. 3 8. 3 0. 2 0. 2 1. 0 1. 0 0. 0 0. 0 M M 8,0 8,0 1. 0 1. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 2 1. 2 10. 7 10. 7 20,9 20,9 "~ "~ 0,0 0,0 0. 4 0. 4 5. 5 5. 5 0. 8 0. 8 6,7 6,7 »7,ol 2*7,ol 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100",, 100",, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 3,6 3,6 6. 3 6. 3 10,0 10,0 2. 3 2. 3 4. S 4. S 6,8 6,8 2. 0 2. 0 0% 0% " 0. 0 0. 0 16. 3 16. 3 22,4 22,4 38,6 38,6 1t>,fl 1t>,fl 29. 0 29. 0 46,8 46,8 4,1 4,1 ~"o,"6 ~ 0 ,0 " 3. 3 3,3 0. 0 0. 0 7,4 7,4 " 100% " 100% 6% 6% 72% 72% 2,5 2,5 100% 100% 0,3 0,3 2. 7 2. 7 9. 4 9. 4 12,4 12,4 100% 100% 100% 100% 100% 100% 106% 100% 1. 7 1. 7 o7o 0~6 3,7 3,7 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 8. 1 8. 1 11. 2 11. 2 1»,3 1»,3 t>,4 M 1 4^ 14,*. 22,9 22,9 2. 0 2. 0 6. 6 6. 6 i> "o,o "b,o 3,7 3,7 50% 50% 50% 50% to% to% so% so** • 0% • 0% 50% 5 0% 0% 0% " 5 0% ~ " ~ 5 0% "" 0% 0% "" 36% 36% f 0,8 0,8 f 30% 3 0% 0,0 0,0 0,8 0,8 3,2 3,2 0% 0% 30% v30% 34% 3 4% 32% 3 2% 1. 3 1. 3 6. 1 6. 1 7,4 7,4 4,6 4,6 9. 1 9. 1 13,7 13,7 4. 1 4. 1 0. 0 0. 0 "3,3 "3,3 o. o1 o. o1 7,4 7,4 0,5 0,5 0,3 0,3 0,0 0,0 6,6 6,6 0,3 0,3 43,9 43,9 69,9 69,9 113,8 113,8 36,7 36,7 63,1 63,1 99,8 99,8 9,3 9,3 4~2 4^2 7. 9 7. 9 " 7,2 28,5 28,5 5,3 5,3 1. 0 1. 0 8. 6 8. 6 14,2 14,2 23,9 23,9 16,3 16,3 22,4 22,4 38,6 38,6 16,8 16,8 20,0 20,0 46,8 46,8 4,1 4,1 1. 1 1. 1 3,3 3,3 1,8 1,8" 10,3 10,3 ,?,. ,5 ,?,. ,5 0,3 0,3 2,7 2,7 9,4 9,4 12,4 12,4 188 188 mm • mm • irftiWJiW** fcastann. fcCfStftRN. m m 1 »7 t »7 1904*1597 1994*1597 *997 4 9 97 l&9*46»7i 199*4667 i % % % % IS^WWi. IS^WWi. Chatelet(1995) Chatelet(1995) U'mburg(1995) U'mburg(1995) Yhteensa Yhteensa mmm mmm Bryssel(1995) Bryssel(1995) Flanderi(1995) Flanderi(1995) Val)onia(1995) Val)onia(1995) Yhteensa Yhteensa mmm mmm Charleroi (1995) Charleroi(1995) Liege (1995) Liege (1995) Yhteensa Yhteensa flftji^l;:!:;^^ WfffiB8$$ Flanderi(1996) Flanderi(1996) ^•;^^:::^l^:g?igiS^ i:::;':i':;>:|:^1S: Vallonia(1995) Vallonia(1995) Yhteensa Yhteensa ;8j$i8!i^ ;8j$i8!^ Bryssel(1996) Bryssel(1996) Antwerpen(1995) Antwerpen(1995) Charleroi (1995) Charleroi (1995) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA INTCR*6<3/R*tJEN INTCR*6<3/R*tJEN 1,9 1,9 56,2 56. 2 68,1 68,1 5,8 5,8 11,8 11,8 12,9 12,9 30,4 30,4 31,4 31,4 28,4 28,4 69,8 69,8 3,0 3,0 6,0 6,0 9,0 9,0 8,4 8,4 15,2 15,2 11,3 11,3 34,9 34,9 463,6 463,6 0,9 0,9 14,8 14,8 16,7 16,7 1,7 1,7 4,8 4,8 4,9 4,9 11,6 11,6 15,2 15,2 12,5 12,5 27,7 27,7 1,4 1,4 3,0 3,0 4,4 4,4 2,2 2,2 2,6 2,6 5,7 5,7 10,4 10,4 179,3 179,3 ' ' 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,0 4,0 0,0 0. 0 4;Ö 4;Ö 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,9 0,9 14,8 14,8 16,7 16,7 100% 100% 100% 100% 100% 100% 1,7 1. 7 4,8 4,8 4,9 4,9 100% 100% 100% 100% 100% 100% 11,6 11,6 100% 100% 15,2 15,2 12,5 12,5 100% 100% 100% 100% 27,7 27,7 " 1 0 0% 100% 1,4 1,4 3,0 3,0 4,4 4,4 2,2 2,2 2,6 2,6 5,7 5. 7 l O W, lOW,, 100% 100% 100% 100% 100°/*, 100% 100% 100% 100% 100% 10,4 10,4 100% 100% 0,3 0,3 0,0 0,0 0,3 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 0,0 0. 0 0,4 0,4 0,0 0,0 0,6 0,6 0,6 0,6 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,4 0,4 0,4 0,4 0,7 0,7 7,4 7,4 8,1 8,1 0,9 0,9 2,4 2,4 2,5 2,5 5,7 5,7 6,0 6,0 6,3 6,3 12,2 12,2 0. 7 0. 7 £. £. 2,8 2,8 1. 1 1. 1 1. 3 1. 3 3,3 3,3 6,6 6,6 80% 80% 50% 50% 62% 62% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 60% 60% 39% 39% 50% 50% 44% 44% 5U% 5U% 70% 70% 64% 64%. ;:. ,. ;;::;:. :;:. ;:. ,. ;;::;:. :;: 50% 50% 50% 50% 56% 56% 64% 64% 48% 48% 33,4 33,4 176,4 176,4 98% 98% 22,3 22,3 86,2 86,2 Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas (1997) (1997) 426,7 426,7 137,1 137,1 15,5 15,5 15,5 15,5 1 1% 1 1% 0,0 0,0 0,0 0,0 0% 0% Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg (1996) (1996) Belgia/Ranska Ardennit (1996) Belgia/Ranska Ardennit (1996) Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Handeri (1996) Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Handeri (1996) Ranska/Belgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) Ranska/Belgia Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) 62,2 62,2 27,8 27,8 38,3 38,3 148,4 148,4 - - - -- - - - -- 66,3 66,3 j j 71,9 71,9 30,2 30,2 12. 5 12. 5 18,0 18,0 71,5 71,5 11,1 11,1 3 2> 3 2> 35,7 35,7 0. 0 0. 0 6,0 6,0 1. 1 1. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 26. ? 26. ? 12,5 12,5 18,0 18,0 10. 0 10. 0 11. 1 11. 1 32,4 32,4 a?,5 a?,5 87% 87% 100% 100% 100",. 100% 14% 14% 100",, 100",, 100% 100% 94",, 94",, 1,4 1,4 0. 0 0. 0 o. r, o. r, 1. 5 1. 5 0,0 0,0 o,6 0,6 0,0 0,0 13,5 13,5 3. t 3. t 0. 0 0. 0 6. 5 6. 5 3,3 3,3 9,7 9,7 10,0 10,0 45% 45% 30*',. 30*',. !S0"„ !S0"„ 9% 9% 30",, 30",, 30% 30% 28% 28% TANSKA TANSKA lii^BS^^^^^^^^^^^^^^^H lii^BS^^^^^^^^^^^^^^^H W^^^^^^^^^B^^^^^M^^^^§: W^^^^^^^^^B^^^^^M^^^^§: YOA Lolland 1997-1999 (1997) YOA Lolland 1997-1999 (1997) YOA Pohjois-Jyllanti 1997-1999 (1997) YOA Pohjois-Jyllanti 1997-1999 (1997) YOA Lolland 1994-1996 (1994) YOA Lolland 1994-1996 (1994) YOA Pohjois-Jyllanti 1994-1996 (1994) YOA Pohjois-Jyllanti 1994-1996 (1994) Yhteensa Yhteensa T*vi>»*$ T*vi>»*$ YOA Tanska (1994) YOA Tanska (1994) T»yn*&>4 T»yn*&>4 YOA Tanska (1994) YOA Tanska (1994) T a y o l t e « « m a 9 t a l 6 u* TayoJteS«m<i(rta(du* Arviol Tanska, aset 2328/91 (1995) Arviol Tanska, aset 2328/91 (1995) YOA Tanska, aset 866 ja~ 867/90 (1994) YOA Tanska, aset 866 ja~ 867/90 (1994) Yhteensa Yhteensa WSMW^lfifli^^WMWM^MMiM^^WM^ WSMW^lfifli^^WMWM^MMiM^^WM^ YOA Tanska (1994) YOA Tanska (1994) tw^:i&;:::^:^^ twq^;i6fc:;::1:. ::|:S^ YOA Tanska (1994) YOA Tanska (1994) YHTEENSA YHTEENSA K<*<WW»r*- K<*<WW»r*- ftfcnWKi" ftfcnWKi" IIIMlil IIIMlil llllilll l l i l i i l ll M«4om 19#4-1«7 1»94-1«7 •UlPPi •UlPPi 47,4 47,4 222,3 222,3 30,5, 30,5, 216,4 216,4 616,5 616,5 13,8 13,8 54,4 54,4 7,0 7,0 47,1 47,1 122,3 122,3 584,3 584,3 268,1 268,1 13,8 13,8 17,4 17,4 -1,6 -1,6 3,4 3,4 33,1 33,1 42,2 42,2 13,8 13,8 17,4 17,4 100% 100% 32% 32% 7. 8 7. 8 1 1 1% 1 1 1% 47. 1 47. 1 86,1 86,1 100% 100% 7 0% 7 0% 6,92 6,92 8,71 8,71 -0,80 -0,80 24Y3I 24Y3I 39. 0 39. 0 6,92 6,92 8. 71 8. 71 5. 57 5. 57 41 4^' 41 4^' 62. 6 62. 6 50% 50% 16% 16% 80% 80% 88% 88% 6 1% 6 1% 16&. 2 16&. 2 63% 63% 3 96 3 96 154 c 154 c 87,7 87,7 38,9 38,9 7,4 7,4 20 4 20 4 53% 53% 4,99 4,99 15,66 15,66 4 J% 4 d% 352,5 352,5 21 3,6 21 3,6 """666,1 """666,1 102,7 102,7 26,7 26,7 129,4 129,4 17,0 17,0 0. 0 0. 0 17,0 17,0 67,3 67,3 10,5 10,5 77,8 77,8 65",, 65",, 39% 30% 60% 60% 10. 50 10. 50 1,08 1,08 20. 6 20. 6 v * 0 4tl 0 4tl 61,8 61,8 444,2 444,2 142,5 142,5 0,0 0,0 69,9 69,9 49% 49% 27,9 27,9 58. 2 56. 2 • • 1 1 202,3 202,3 2. 401,2 2. 401,2 54,0 54,0 766,3 766,3 * * ° *M * * ° *M 10,7 10,7 110,4 110,4 24. 2 24. 2 447,6 447,6 MaJausIt MattsusJt |;f||!i!|| i l l l l l i it i l l l l l i it 14,7 14,7 146,8 146,8 20,. '? 20,. '? 373/7 373/7 3B". 38"- 49% 49% Mafcsut mm Mafcsut mm Mafcsut Mafcsut ^iiliiifiy: ^iiliiifiy: 1iil;- flit* 45% 45% 5 9% 5 9% l l l i ll l l l i ll fill fill ii^^^^^^^^^^^^^^^s^^p ii^^^^^^^^^^^^^^^s^^p KoköRtrS- KoköRtrS- 7wsÄ. ;: 7ws*artrt. ;: A0AOT:^:-w. v: AOAW::--'-:-':::<>v: ADAPT Tanska (1995) ADAPT Tanska (1995) mmmmmmmmmmmmm^mmmmMi mmmmmmmmmmmmm^mmmmMi EMPLOYMENT Tanska (1994) EMPLOYMENT Tanska (1994) 'l"'B)ettitB(tt"-''':'''*''''':'•*•"•• •'•"-'•'^ PrwvJWW?!*;-;-:-:-:-;-:•:•:•:•:•;•:•:•:•:-:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•: :•:•:-:•:•:':•:•:•:•:•:•:•;-:';•:•:•:':•:•:''•:':•:•:-:•:•:•:•:•'•:•:•:•' :•:•:•:•:•:•:•:•:•'. •: PrWW!WT^:,;-:,:-:v:i:vXv:v!-:v:':'t,;v:v:-: :•:•:-:•:•:':•:•:•:•:•:•:•;-:';•:•:•:':•:•:''•:':•:•:-:•:•:•:•:•'•:•:•:•' :•:•:•:•:•:•:•:•:•'. •: LEADER Tanska (1996) LEADER Tanska (1996) ^ i ! ^ ! S i ; £^ ^ i ^ l :^ PESCA Tanska (1994) PESCA Tanska (1994) aJrtBs:::;;::;:; «WEQ:;::;::;:. :. SME Tanska (1996) SME Tanska (1996) KONVE* : K 0 N V E* ! KONVER Tanska (1995) KONVER Tanska (1995) 69,0 69,0 | | 31,7 31,7 28,1 28,1 14,1 14,1 26,7 26,7 i j 8,2 8,2 48,6 48,6 | | 16,4 16,4 ( ( I | | 5,1 5,1 | 2,6 2,6 1 1 5,3 5,3 2,4 2,4 189 189 2,2 2,2 3,5 3,5 1,6 1,6 4,1 4,1 0,0 0,0 0,0 0,0 31,7 31,7 100% 100% 14,1 14,1 100% 100% i i | | 8,2 8,2 100'X 100'X 16,4 16,4 i i | 100% I 100% 2,6 2,6 i i j 100% j 100% 7,0 7,0 3,9 3,9 0,5 0,5 I I 2,7 2,7 | | 0,0 0,0 ! ! 15,9 15,9 j j. 0% ,0% 7,C 7,C T 5 0% T 50% ] 30% ] 30% X0 /o | 3 0% 4,9 4,9 | 0,8 0,8 | 30% | 30% 2,4 2,4 | | | 100% 1 100% o,c o,c I I 1. S 1. S ! 50% ! 50% nm Mm {hyvaksymftvuwfty {hyvaksymftvuwfty fcttttann. fcastann. $667/' $667/' BBnfcMiiitft. ! 1994*1997 ! 1994*1997 IKl • j • fljjj j I % ; I % ; '"Pi**" '"Pi**" 1997 1997 1*99*4667 199*4687 m m. %. %. UKBAN UftBAN URBAN Tanska (1995) URBAN Tanska (1995) YHTEENSA YHTEENSA INT6RRK0««<S«N INT6RRK0««<S«N Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi Itameri (1997) Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi Itameri (1997) Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi Alankomaat/Saksa:Pohjanmeri (1997) Alankomaat/Saksa:Pohjanmeri (1997) Tanska/Ruotsi(1996) Tanska/Ruotsi(1996) Tanska/Saksa: FynsAmt/K. E. R. N. (1995) Tanska/Saksa: FynsAmt/K. E. R. N. (1995) Tanska/Saksa: EtelS-Oyllanti/Planungsraum V (1995) Tanska/Saksa: EtelS-Oyllanti/Planungsraum V (1995) Tanska/Saksa: Storetrem/OstholsteirVLObeck (1995) Tanska/Saksa: Storetrem/Osthotetein/LObeck (1995) Tanska: Itameri (1995) Tanska: Itameri (1995) SAKSA SAKSA SHjtfmirt ttpmii {hyvik»ym)suu0*f): {hyvik*ymlsuu0*f): T a * #M T a * #M Alueelliset tolmenpldeohjelmat Alueelliset tolmenpldeohjelmat TO Berliini (ita) (1994) TO Berliini (ita) (1994) TO Brandenburg (1) (1994) TO Brandenburg (1) (1994) TO Brandenburg (2) (1994) TO Brandenburg (2) (1994) TO Brandenburg (3) (1994) TO Brandenburg (3) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) TOSaksi(1)(1994) TOSaksi(1)(1994) TOSaksi(2)(1994) TOSaksi(2)(1994) TOSaksi(3)(1994) TOSaksi(3)(1994) TOSaksi-Anhalt(1)(1994) TOSaksi-Anhalt(1)(1994) TOSaksi-Anhalt(2)(1994) TOSaksi-Anhalt(2)(1994) TOSaksi-Anhalt(3)(1994) TOSaksi-Anhalt(3)(1994) TOThuringen(1)(1994) TOThuringen(1)(1994) TOThuringen(2)(1994) TOThuringen(2)(1994) TOThuringen(3)(1994) TOThuringen(3)(1994) Uselta aluelta koskevat TO:t Uselta aluelta koskevat TO:t TO K a last us (1994)' TO K a last us (1994)' TO Tyovoiman ammattitaito (1994) TO Tyovoiman ammattitaito (1994) Yhteensa Yhteensa jltSyotf!^ jltSyotf!^ YOA Niedersachsen 1997-1999 (1997) YOA Niedersachsen 1997-1999 (1997) YOA Baijeri 1997-1999 (1997) YOA Baijeri 1997-1999 (1997) YOA Berliini 1997-1999 (1997) YOA Berliini 1997-1999 (1997) YOA Bremen 1997-1999 (1997) YOA Bremen 1997-1999 (1997) YOA Hessen 1997-1999 (1997) YOA Hessen 1997-1999 (1997) YOA Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) YOA Nordrhein-Westtalen 1997-1999 (1997) YOA Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) YOA Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) YOA Saarland 1997-1999 (1997) YOA Saarland 1997-1999 (1997) YOA Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) YOA Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) YOA Niedersachsen 1994-1996 (1994) YOA Niedersachsen 1994-1996 (1994) YOA Baijeri 1994-1996 (1994) YOA Baijeri 1994-1996 (1994) YOA Berliini 1994-1996 (1994) YOA Berliini 1994-1996 (1994) YOA Bremen 1994-1996 (1994) YOA Bremen 1994-1996 (1994) YOA Hessen 1994-1996 (1994) YOA Hessen 1994-1996 (1994) YOA Nordrhein-Westtalen 1994-1996 (1994) YOA Nordrhein-Westtalen 1994-1996 (1994) YOA Rhoinland-Plalz 1994-1996 (1994) YOA Rhoinland-Plalz 1994-1996 (1994) YOA SaarlandTl994-1996 (1994) YOA SaarlandTl994-1996 (1994) YOA Schleswig-Holstein 1994-1996"(1994) YOA Schleswig-Holstein 1994-1996"(1994) Yhteensa Yhteensa Tova»t»3 Tovo»t«3 Alueelliset tolmenpldeohjelmat Alueelliset tolmenpldeohjelmat TO Baden-Wurttemberg (1994) TO Baden-Wurttemberg (1994) TO Niedersachsen (1994) TO Niedersachsen (1994) TO Baijeri (1994) TO Baijeri (1994) TO Berliini (1994) TO Berliini (1994) TO Bremen (1994) TO Bremen (1994) TOHampuri(1994) TOHampuri(1994) TO Hessen (1994) TO Hessen (1994) TO Nordrhein-Westtalen (1994) TO Nordrhein-Westtalen (1994) (1 ) Taloudellinen kehitys (1 ) Taloudellinen kehitys {?. ) Maaseudun kehittyminen {?. ) Maaseudun kehittyminen (3) Työmarkkinat (3) Työmarkkinat 3,0 3,0 186,9 186,9 1,5 1. 5 76,8 76,8 47,5 47,5 25,0 25,0 30,3 30,3 28,0 28,0 3,6 3,6 22,2 22,2 10,4 10,4 4,6 4,6 14,5 14,5 13,0 13,0 1,8 1,8 11,1 11,1 5,2 5,2 2,0 2,0 0,0 0,0 11,6 11,6 25,0 25,0 14,5 14,5 2,4 2,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 5 1. 5 76,8 76,8 100% 100% 100% 100% 25,0 25,0 100% 100% 14,5 14,5 13,0 13,0 1,8 1,8 11,1 11,1 5,2 5,2 2,0 2,0 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 0,0 14,1 14,1 12,5 12,5 ' ' 0,5 0,5 32,7 32,7 32% 32% 43% 43% 12,5 12,5 50% 50% 0,0 0,0 0. 7 0. 7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,9 3,9 0,5 0,5 3,3 3,3 1,6 1,6 0,6 0,6 0% 0% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% Kötefiöl*- Kötefiöl*- fcWJJMMfc, m m Ml$j m m M| $j m m \ 199*4687 \ 199*4687 ;. „„. ($,„„,. ;. „„. ($,„„,. : ''% : ''% Mftfellt MaJttiit 1667 1 *7 HftffttOt HftffttOt 1664. 1997 1*04. 1967 —, - W „ - i: —, - W „ - i: mi mi 2. 525,6 2. 525,6 4. 573,0 4. 573,0 2. 365,3 2. 365,3 776,5 776,5 4. 752,4 4. 752,4 1 564,4 1. 564,4 809. 9 809. 9 9. 029,0 9. 029,0 1. 710,7 1. 710,7 965,9 965,9 9. 430,3 9. 430,3 1. 844,5 1. 844,5 1. 106,2 1. 106,2 5. 467,4 5. 467,4 1. 928,9 1. 928,9 774,9 774,9 747,7 747,7 1 006,6 1 006,6 733,5 733,5 482,1 482,1 810,7 810,7 667,1 667,1 363,0 363,0 2 113,9 2 113,9 631,3 631,3 648,4 648,4 1. 134,4 1. 134,4 597,5 597,5 660,3 660,3 1. 060,6 1. 060,6 530,8 530,8 457,9 457,9 39,9 39,9 254,8 254,8 217,0 217,0 80,4 80,4 136,1 136,1 7,1 7,1 47,6 47,6 360,7 360,7 121. 4 121. 4 131. 0 131. 0 450,9 450,9 93. 5 93. 5 142. 5 142. 5 177,7 177,7 68,9 68,9 77,3 77,3 "253,6 "253,6 2. 258,3 2. 258,3 10973 10973 1076. 7 1076. 7 " " Î. Î Î. Î 106,3 106,3. 370,2 370,2 581,0 581,0 539. 9 539. 9 290,1 290,1 501. 8 501. 8 415,1 415,1 218. 5 218. 5 1 303. 2 1 303. 2 479,0 479,0 361,4 361,4 790,6 790,6 361. 3 361. 3 405,1 405,1 628,3 628,3 297. 9 297. 9 272,0 272,0 47,6 47,6 584,3 584,3 62. 136,6 62. 136,6 13. 831,6 13. 831,6 2. 614,3 2. 614,3 8. 447,3 8. 447,3 50% 50% 58% 58% 74% 74% 60% 60% 62% 62% 62% 62% 60% 60% 62% 62% 76% 76% 56% 56% 70% 70% 60% 60% 6 1% 6 1% 5 9^ 5 9^ 56% 56% 59% 59% 44% 44% 54% 54% 6 1% 6 1% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 100% 100% 30% 30% 100% 100% 100% 100% 116% 116% 109. 6 109. 6 233. 1 233. 1 101. 7 101. 7 91,7 91,7 118. 4 118. 4 109. 5 109. 5 83,8 83,8 388. 6 388. 6 102. 5 102. 5 109. 8 109. 8 99,4 99,4 90. 2 90. 2 127,9 127,9 96,1 96,1 53. 7 53. 7 88,9 88,9 310,8 310,8 496. 1 496. 1 367,3 367,3 267,5 267,5 448. 0 448. 0 371. 9 371. 9 193. 8 193. 8 42% 42% 49% 49% 50% 50% 55% 55% 56% 56% 56% 56% 53% 53% 1 163. 4 1 163. 4 55% 55% 357. 3 357. 3 317. 5 317. 5 402,5 402,5 290. 71 290. 71 340,8 340,8 417,4 417,4 236,8 236,8 229,6 229,6 57% 57% 49% 49% 35% 35% 49% 49% 52% 52% 39% 39% 45% 45% 50% 50% 12. 7 12. 7 1 72. 6 1 72. 6 39,5 39,5 503. 6 503. 6 36% 36% 47% 47% 2. 190,2 2. 190,2 6. 764,6 6. 764,8 49% 48% 8. 0 8. 0 9. 9 9. 9 26. 2 26. 2 8,8 8,8 15. 0 15. 0 72. 0 72. 0 13. 6 13. 6 8. 7 8. 7 9. 0 9. 0 20. 6 20. 6 0. 1 0. 1 65. 0 65. 0 23. 3 23. 3 1,7 1,7 93,6 93,6 0. 0 0. 0 1. 7 1. 7 3. 6 3. 6 380,6 380,6 10,7 10,7 18,9 18,9 0. 0 0. 0 6,3 6,3 9,4 9. 4 6,9 6,9 9. 5 9. 5 8. 0 8. 0 9. 9 9. 9 26,2 26,2 8. 8 8. 8 15. 0 15. 0 72. 0 72. 0 13. S 13. S £_- £_- 9. 0 9. 0 34. 6 34. 6 11. 8 11. 8 110,8 110,8 40,3 40,3 13,2 13,2 278. 2 278. 2 14. 3 14. 3 33,1 33,1 12. 4 12. 4 720,2 720,2 29. 4 29. 4 65,1 65,1 15,1 15,1 25,7 25,7 23,4 23,4 21. 1 21. 1 28,1 28,1 41,0 41,0 126,0 126,0 16% 16% 50% 50% 14% 14% 16% 16% 50% 50% 16% 16% 50% 50% 15% 15% 50% 50% 80% 80% 96% 96% 7 1% 7 1% 85% 85% 80% 80% 82% 82% 60% 60% 68% 68% BO'S. BO'S. 46% 46% 55% 55% 54% 54% 27% 27% 50% 50% 59% 59% 54% 54% 57% 57% 45% 45% 16,0 16,0 19,8 19,8 61,1 61,1 17,6 17,6 30,0 30,0 16. 0 16. 0 19. 8 19. 8 61,1 61,1 17,6 17,6 30. 0 30. 0 144,0 144,0 144,0 144,0 27,6 27,6 17,5 17,5 18,1 18,1 0,0 0,0 0,1 0,1 39,2 39,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0. 0 0. 0 0,6 0,6 390,9 390,9 7,8 7,8 33,5 33,5 0. 0 0. 0 9. 2 9. 2 6,7 6,7 7. 8 7. 8 7,8 7,8 27,6 27,6 17,5 17,5 18,1 18,1 43,1 43,1 14,3 14,3 155,4 155,4 100% 100% 47,6 47,6 16,6 16,6 340,4 340,4 23,8 23,8 48,6 48,6 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100"'. , 100"'. , 100% 100% " 15,6 " 15,6 100% 100% 1. 066,9 1. 066,9 6 6% f" 6 6% f" 32,8 32,8 6 1% 6 1% 89,3 89,3 I I 7 4% 7 4% 25,0 25,0 33,4 33,4 25,5 25,5 25,2 25,2 31,5 31,5 44% 44% 64% 64% 65% 65% 65% 65% 63% 63% 5 1% 5 1% 44,5 44,5 143,3 143,3 225. 2 225,2 42,7 42,7 413,1 413,1 207,0 207,0 78,2 78,2 1. 613,3 1. 613,3 67,1 67,1 104,0 104,0 37,6 37,6 95,7 95,7 30,5 30,5 401,0 401,0 177,6 177,6 48,0 48,0 1. 262,2 1. 262,2 49. 7 49. 7 240. 6 240. 6 32. 4 32. 4 49,9 49,9 19,8 19,8 191,2 191,2 55,1 55,1 30,0 30,0 450,6 450,6 27,6 27,6 58,9 58,9 18,1 18,1 43,1 43,1 12,3 12,3 155,4 155,4 47,6 47,6 16,6 16,6 340,4 340,4 23,8 23,8 48,6 48,6 15,6 15,6 6. 126,8 6. 126,8 ' ' 1. 604,6 1. 604,6 233,9 233,9 276,8 276,8 125,3 125,3 123,2 123,2 93,5 93,5 86,3 86,3 165,9 165,9 743,8 743,8 53,5 53,5 121,2 121,2 56,5 56,5 51. 9 51. 9 39. 5 39. 5 39,1 39,1 49,6 49,6 280,6 280,6 190 190 mm** mm** {feyttBktymlsvtNMl} {feyttBktymlsvtNMl} Kok$tt*i> Kok$tt*i> fcuct&nn. fcuctann. 189? 186? TO Rheinland-Pfalz (1994) TORheinland-Pfalz(1994) TO Saarland (1994) TO Saarland (1994) TO Schleswig-Holstein (1994) TO Schleswig-Holstein (1994) Uselta alueita koskevat TO:t Uselta alueita koskevat TO:t TO valtakunnallinen (1994) TO valtakunnallinen (1994) Yhteensa Yhteensa favbftk* favbftk* YOA Saksa (1994} YOA Saksa (1994} TAVofo8*«iaM*feK»t TAVofo8*«iaM*feK»t YOA Niedersachsen, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Niedersachsen, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Bafjeri, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Bafjeri, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Bremen, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Bremen, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Hampuri, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Hampuri, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Hessen, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Hessen, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Saarland, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Saarland, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Schleswig-Holstein, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Schleswig-Holstein, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Baden-Wurttemberg, aset. 866 ja 867/90 (1994) YOA Baden-Wurttemberg, aset. 866 ja 867/90 (1994) YOA Nordrhein-Westlahlen, aset. 866 ja 867/91 (1994) YOA Nordrhein-Westlahlen, aset. 866 ja 867/91 (1994) YOA Rheinland-Pfalz, aset 866 ja 867/90 (1994) YOA Rheinland-Pfalz, aset 866 ja 867/90"(1994) Arviot Saksa, aset 2328/91 (1995) Arviot Saksa, aset 2328/91 (1995) Yhteensa Yhteensa T«vott*$*fcfft»#tU* T«vott*$*fcfft»#tU* YOA Saksa (1994) YOA Saksa (1994) r*vdt**t> r*vdt**t> YOA Baden-Wurttemberg (1995) YOA Baden-Wurttemberg (1995) YOA Nordrhein-Westfalen (1995) YOA Nordrhein-Westfalen (1995) YOA Saarland (1995) YOA Saarland (1995) YOA Niedersachsen (1994) YOA Niedersachsen (1994) YOA Bafjeri (1994) YOA Bafjeri (1994) YOA Hessen (1994) YOA Hessen (1994) YOA Rheinland-Pfalz (1994) YOA Rheinland-Pfalz (1994) YOA Schleswig-Holstein (1994) YOA Schleswig-Holstein (1994) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA Aloft* AlOft* {hyvJiksymtevuBsfy {hyvJiksymtevuBsfy " "" """""""". """""l- " "" """""""". """""l- A9APT1 A9APT' Saksa (1995) Saksa (1995) EWPLOYMENf EMPLOYMENT Saksa (1994) Saksa (1994) LEAOER LEAOER Verkot (1996) Verkot(1996) Schleswig-Holstein (1996) Schleswig-Holstein (1996) Baden-Wurttemberg (1995) Baden-Wurttemberg (1995) Baijert (1995) Baijeri (1995) Beriiini (itS) (1995) Beriiini (itS) (1995) Brandenburg (1995) Brandenburg (1995) Hessen (1995) Hessen (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Rheinland-Pfalz (1995) Rheinland-Pfalz (1995) Saarland (1995) Saarland (1995) Saksi(1995) Saksi(1995) Saksi-Anhalt(1995) Saksi-Anhalt(1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) Yhteensa Yhteensa PESCA PESCA Saksa (1994) Saksa (1994) w* w* Verkot IBEX Magdeburg 1998: energia-ala (1997) Verkot IBEX Magdeburg 1998: energia-ala (1997) Baden-Wurttemberg (1996) Baden-Wurttemberg (1996) Brandenburg (1996) Brandenburg (1996) Niedersachsen (1996) Niedersachsen (1996) Rheinland-Pfalz (1996) Rheinland-Pfalz (1996) Saarland (1996) Saarland (1996) Schleswig-Holstein (1996) Schleswig-Holstein (1996) Baijeri (1995) Baijeri (1995) Berliini(l995) Berliini(l995) Bremen (1995) Bremen (1995) Hessen (1995) Hessen (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) " " 1 1 93,1 93,1 108,7 108,7 78,2 78,2 2. 589,7 2. 589,7 4. 718,4 4. 718,4 ' ' 648,08 648,08 99,6 99,6 342,2 342,2 4,5 4,5 24,1 24,1 84,8 84,8 17,8 17,8 10,2 10,2 132,3 132,3 132,5 132,5 76,6 76,6 wuuuuittiL' 1994*1997 1994*1997 * * 14,8 14,8 26,1 26,1 23,8 23,8 478,4 478,4 949,1 949,1 \ * \ * ' 1997 ' 1997 50% 50% 64% 64% 68% 68% 54% 54% 66% 66% 2,6 2,6 6,7 6,7 2,2 2,2 181,7 181,7 296,8 296,8 1994-1997 1994-1897 : to ^ : to ^ 13,0 13,0 24,4 24,4 21,5 21,5 424,8 424,8 817,6 817,6 %""" %""" 44% 44% 60% 60% 6 1% 6 1% 48% 48% 49% 49% 29,5 29,5 40,9 40,9 35,0 35,0 887,6 887,6 1. 684,9 1. 684,9 0,0 0,0 7,0 7,0 0,3 0,3 4,1 4,1 128,7 128,7 265,34 265,34 33,56 33,56 89,78 89,78 33,84% 33,84% 33,09 33,09 56,59 56,59 21,33% 21,33% 29,9 29,9 85,5 85,5 0,7 0,7 4,3 4,3 21,2 21,2 3,1 3,1 3,1 3,1 22,3 22,3 30,1 30,1 18,8 18,8 0,0 0,0 5,9 5,9 0,0 0,0 1. 4 1. 4 5,5 5,5 0,5 0,5 0,0 0,0 3,1 3,1 " ' ~Ti " ' ~Ti 2,1 2,1 145,0 145,0 168,2 168,2 10,4 10,4 35,7 35,7 0,2 0,2 2,1 2,1 15,1 15,1 2,6 2,6 0,5 0,5 11,7 11,7 19,5 19,5 8,7 8,7 576,3 576,3 682,8 682,8 35% 35% 42% 42% 35% 35% 49% 49% 7 1% 7 1% 82% 82% 16%, 16%, 52% 52% 65% 65% 46% 46% 66",, 66",, 63% 63% 2,8 2,8 13,9 13,9 0,0 0,0 0,7 0,7 2,9 2,9 0,5 0,5 0,0 0,0 0,7 0,7 2,4 2. 4 0,5 0,5 " " 6,6 6,6 32,9 32,9 0,2 0,2 1,1 1,1 8,6 8,6 1. 3 1. 9 0,2 0,2 7-4 " " •4 14,0 14,0 5,/ 5,/ 121. 6 121. 6 146,0 146,0 454. 6 454. 6 633,2 633,2 22% 22% 38% 38% 25% 25% 25% 25% 40% 40% 52% 52% a''-. a''-. 33% 33% 46% 46% 31",. 31",. 52% 52% 49% 49% 3. 491,8 3. 491,8 871,8 871,8 ~ 4. 416,3 ~ 4. 416,3 1. 090*8 1. 080*8 285,2 285,2 76. 0 76. 0 0. 1 0. 1 37,8 37,8 5 0 ". 5 0 ". 8,9 8,9 28. 9 28. 9 38% 38% 451,9 451,9 117,9 117,9 114,1 114,1 699,1 699,1 2. 993,5 2. 993,5 235,2 235,2 426,8 426,8 227,3 227,3 74,9 74,9 46,8 46,8 24,1 24,1 245,1 245,1 572,0 572,0 80,8 80,8 111,3 111,3 85,9 85,9 21,4 21,4 3,7 3,7 7,1 7,1 78,4 78,4 115,7 115,7 8,7 8,7 16,1 16,1 18,7 18,7 44,4 44,4 15,4 15,4 11,1 11,1 155,8 155,8 330,9 330,9 43,2 43,2 58,6 58,6 59,8 59,8 5. 266,9 5. 266,9 1. 240,8 1. 240,8 19. 793,8 19. 793,8 72. 596,4 72. 596,4 Kdfconait& K ô k ô H a te fctwtann. fctwtann. 269,8 269,8 3. 506,6 3. 506,6 719,3 719,3 11. 982,9 11. 982,9 Mtttaiintiti Mtttaiintiti 1997 1997 MafcsusiL MftfcSUSiL 199*<1997 199*<1997 :,. ,,„$,„ :,. ,,„$,„ " " " " 59% 59% 33% 33% 46% 46% 64% 64% 58% 58% 54% 54% 53% 53% 70% 70% 58% 58% 6 1% 6 1% 17,3 17,3 2. 7 2. 7 4. 8 4. 8 51,9 51,9 60. 3 60. 3 10,0 10,0 14,4 14,4 22,9 22,9 184,3 184,3 3. 238,8 3. 238,8 Maksut Maksut 198? 199? 28,5 28,5 10. 4 10. 4 7,1 7,1 114. 4 114. 4 246,1 246,1 33,6 33,6 41,9 41,9 49,1 49,1 531,1 531,1 9. 442,1 9. 442,1 ttaksut' ' ttaksut ' 1664. 1667 1994. 189? (3) (3) 38% 38% 22% 22% 29% 29% 47% 47% 43% 43% 42% 42% 38% 38% 57% 57% 43% 43% 48% 48% 93,3 93,3 36% 36% 14,4 14,4 w: w: 2 1% 2 1% 127,9 127,9 64% 64% 54. 7 54. 7 95 8 95 8 48% 48% " 409,6 " 409,6 182,2 182,2 143,7 143,7 79% 79% 13,9 13,9 539,9 539,9 256. 7 256. 7 387,1 387,1 201,0 201,0 2,0 2,0 16,6 16,6 14,3 14,3 113,5 113,5 0,4 0,4 33,7 33,7 24,9 24,9 29,3 29,3 40,1 40,1 8,9 8,9 25,5 25,5 5,4 5,4 35,5 35,5 29,8 29,8 29,7 29,7 1. 0 1. 0 6,6 6,6 5,7 5,7 43,0 43,0 0,2 0,2 18,8 18,8 7,7 7,7 15,6 15,6 18,8 18,8 4,4 4,4 8,6 8,6 2,2 2,2 18,0 18,0 17,6 17,6 13,9 13,9 16,6 16,6 77,9 77,9 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,0 2,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 62,0 62,0 23,0 23,0 0,6 0,6 1,8 1,8 20"9 20^9 9,7 9,7 6,4 6,4 3,1 3,1 3,6 3,6 "Î778 "Î778 43,0 43,0 9. 3 9. 3 3,5 3,5 36,0 36,0 03 03 0,9 0,9 14,9 14,9 4,9 4,9 3,2 3,2 1. 6 1. 6 1. 8 1. 8 l/\ l/\ 16,3 16,3 1,0 1,0 1,2 1,2 18,7 18,7 191 191 1. 0 1. 0 6,6 6,6 5,7 5,7 3,1 3,1 0,2 0,2 18,8 18,8 6,7 6,7 15,6 15,6 18,8 18,8 4,2 4,2 8,6 8,6 1,9 1,9 16,0 16,0 15,6 15,6 13,9 13,9 100°,, 100°,, 100% 100% 100% 100% 19% 19% 100% 100% 100% 100% 87% 87% 100% 100% 100% 100% 96% 96% 100% 100% 87% 87% 100% 100% 88% 88% 100% 100%. 0,0 0,0. °-° 0. 0. °-° 0. 0 1. 5 1. 5 0. 1 0. 1 i 1 0. 0 0. 0 0. 1 0. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 2 0. 2 1,5 1,5 1. 0 1. 0 1,3 1,3 1,5 1,5 6,6 6,6 23,0 23,0 100% 100% 5,8 5,8 -0,2 -0,2 0,3 0,3 0,0 0,0 "6,6 "6,6 0,1 0,1 0,9 0,9 0,0 0,0 0,0 0,0 Q2 Q2 03 03 0,9 0,9 14,9 14,9 4,9 4,9 3,2 3,2 1. 6 1. 6 1. 8 1. 8 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% " " 7,1 7,1 "" 100% "" 100% 1,7 1,7 " " 16,3 16,3 "~ 100% "~ 100% 0,0 0,0 0,0 0,0 3,7 3,7 1. 0 1. 0 1,2 1,2 18,7 18,7 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0. 1 0. 1 " 0,0 " 0,0 0. 0 0. 0 2,2 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,6 3,6 3,1 3,1 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1,1 1,1 0. 4 0. 4 2. 0 2. 0 V7J V7J 4'6- 4'6- 0. 2 0. 2 11,3 11,3 ' ' 2. 0 2. 0 4~ 4~ 5. - 5. - 1. 3 1. 3 4. 1 4. 1 1. 6 1. 6 6,7 6,7 10,2 10,2 10. H 10. H 66,9 66,9 7 7 0,1 0,1 0,4 0,4 4,5 4,5 3,6 3,6 1,2 1,2 0,8 0,8 0,9 0,9 5,7 5,7 8,1 8,1 0,5 0,5 0,4 0,4 5,9 5,9 40% 40% 30% 30% 30% 30% 1 1% 1 1% 80% 80% 60% 60% 26% 26% 30% 30% 30%i 30%i 23%] 23%] JT%: JT%: S'"! r. S'"< r. 58% 58% 77",. 77",. 37% 37% " " 50% 50% 30% 30% 75% 75% 36% 36% 49% 49% 50% 50% 80% 80% 50% 50% 49% 49% 30% 30% 3 1% 3 1% mm mm Ipoftamu Ipoftamu *89? *89? Nordrhein-Westlalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Saksi (1995) Saksi(1995) Saksi-Anhalt (1995) Saksi-Anhalt(1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) Yhteensa Yhteensa 'mm% 'mm% Brandenburg (1996) Brandenburg (1996) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Saarland (1995) Saarland (1995) Saksi (1995) Saksi(1995) Saksi-Anhalt (1995) Saksi-Anhalt(1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) Yhteensa Yhteensa KQN^Hfcilll KQN^Hfcilll Baden-Wurttemberg (1996) Baden-Wurttemberg (1996) Brandenburg (1996) Brandenburg (1996) Saksi (1996) Saksi (1996) Baijeri (1995) Baijeri (1995) Berliini (1995) Berliini (1995) Bremen (1995) Bremen (1995) Hampuri(1995) Hampuri(1995) Hessen(1995) Hessen(1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Rheinland-Pfalz(1995) Rheinland-Pfalz(1995) Saarland (1995) Saarland (1995) Saksi-Anhalt (1995) Saksi-Anhalt (1995) Schleswig-Holstein (1995) Schleswig-Holstein (1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) Yhteensa Yhteensa MM. : MM. : Brandenburg (1996) Brandenburg (1996) Baijeri (1995) Baijeri (1995) Bremen (1995) Bremen (1995) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) " "" " "" """" """" """* """* - • • - •• - • • - •• Saarland (1995) Saarland (1995) Saksi (1995) Saksi (1995) Saksi-Anhalt (1995) Saksi-Anhalt (1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) Yhteensa Yhteensa ;l|lft!j^^ ;l|lft!j^^ Brandenburg (1996) Brandenburg (1996) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Saksi (1995) Saksi(1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) Baden-Wurttemberg (1993) Baden-Wurttemberg (1993) Baijeri (1993) Baijeri (1993) Hessen(1993) Hessen(1993) Nordrhein-Westfalen (1993) Nordrhein-Westfalen (1993) Yhteensa Yhteensa liRBAH liRBAH Saksi (Zwickau) (1997) Saksi (Zwickau) (1997) Schleswig-Holstein (Kiel) (1997) Schleswig-Holstein (Kiel) (1997) Halle (1996) Halle (1996) Saarbr token (1996) Saarbr token (1996) Berliini (1995) Berliini (1995) Brandenburg (1995) Brandenburg (1995) Bremen (1995) Bremen (1995) Chemnitz (1995) Chemnitz (1995) Duisburg (1995) Duisburg (1995) Erfurt (1995) Erfurt (1995) Magdeburg (1995) Magdeburg (1995) Rostock (1995) Rostock (1995) Yhteensa Yhteensa 32,7 32,7 101,6 101,6 65,2 65,2 63,7 63,7 413,0 419,0 49,3 49,3 3,4 3,4 299,2 299,2 29,5 29,5 59,0 59,0 34,1 34,1 14,8 14,8 8,1 8,1 43,7 43,7 35,8 35,8 29,7 29,7 189,1 189,1 30,3 30,3 1,7 1,7 74,8 74,8 8,3 8,3 34,1 34,1 22,0 22,0 7. 4 7. 4 489,3 489,3 178,6 178,6 51,7 51,7 53,9 53,9 " 69,2 " 69,2 3974 3974 26,4 26,4 28,4 28,4 3,4 3,4 67,8 67,8 57,2 57,2 43,8 43,8 45,6 45,6 37,5 37,5 9,5 9,5 29,5 29,5 29,8 29,8 60,7 60,7 12,7 12,7 37,1 37,1 43,5 43,5 17,3 17,3 17,5 17,5 6,4 6,4 1,7 1,7 16,7 16,7 33,7 33,7 17,2 17,2 20,3 20,3 18,1 18,1 1. 2 1. 2 19,3 19,3 8,9 8,9 30. 8 30. 8 663,8 663,8 302,6 302,6 42,4 42,4 13,2 13,2 6,7 6,7 53,3 53,3 420,1 420,1 46,8 46,8 37,4 37,4 "8*3 "8*3 11. 2 11. 2 26,2 26,2 k k 5,9 5,9 3. 3 3. 3 17,1 17,1 112. 2 112. 2 V2. 9 V2. 9 16,1 16,1 5,4 5,4 7,4 7,4 639,3 639,3 206,6 206,6 l l l l l l i ll l l l l l l i ll 6,0 6,0 5,0 5,0 108,6 108,6 44,6 44,6 24,5 24,5 141,6 141,6 7,6 7,6 3,7 3,7 3,3 3,3 1. 8 1. 8 46,0 46,0 10,9 10,9 2,1 2,1 9,9 9,9 1. 9 1. 9 1,6 1,6 341,5 341,5 77,4 77,4 19,7 19,7 15,0 15,0 5,2 5,2 22,6 22,6 3 Î. 5 31,5 9,6 9,6 16,7 16,7 14,5 14,5 18,7 18,7 17,5 17,5 20,1 20,1 16*3 16*3 207,3 207,3 9,8 9,8 7,1 7,1 2. 7 2. 7 8,0 8,0 16,4 16,4 7. 2 7. 2 8*2 8*2 9,4 9,4 8,1 8,1 13,2 13,2 12,9 12,9 12,2 12,2 116,2 116,2 YHTEENSA YHTEENSA INTSRRIE3rR8<SeN INTERRffiOrRStSEN Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas Belgia/Saksa/Ranska/ Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas (1997) (1997) Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi. Itameri (1997) Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi. Itameri (1997) 4. 148,6 4. 148,6 1. 732,2 1. 732,2 426. 7 426. 7 47,5 47,5 137,1 137,1 25,0 25,0 192 192 r""**lfTT'T r""**lfTT'T 1994*1997 1994*19*7 fift fift 8,1 8,1 14,5 14,5 35,8 35,8 29,6 29,6 100% 100% 33% 33% 100% 100% 100% 100% 159,8 159,8 84% 84% 30,3 30,3 1,7 1,7 45,4 45,4 8,0 8,0 34,1 34,1 22,0 22,0 100% 100% 100% 100% 6 1% 6 1% 9 7% 9 7% 100% 100% 100% 100% 7,4 7,4 100% 100% ''''jtii8k#iit'' ''''jtii8k#iit'' 1967 1967 199*4967: 199*4967: to to 0,1 0,1 6,8 6,8 0,0 0,0 5,1 5,1 22,8 22,8 ' ' 0,0 0,0 0,0 0,0 31. 4 31. 4 1. 1 1. 1 0. 0 0. 0 1,4 1,4 3,4 3,4 4,0 4,0 11. 4 11. 4 17. 6 17. 6 14,8 14,8 79,9 79,9 15,1 15,1 0,8 0,8 37,0 37,0 3,3 3,3 14,9 14,9 10. 2 10. 2 5,9 5,9 148,9 148,9 8 3% 8 3% 37,3 37,3 fr **** fr **** 12,7 12,7 37,1 37,1 25,4 25,4 17,3 17,3 17,5 17,5 6,4 6,4 1. 7 1. 7 16. 7 16. 7 33. 7 33. 7 17. 2 17. 2 18,7 18,7 18,1 18,1 1. 2 1. 2 19,3 19,3 8. 9 8. 9 30,8 30,8 100% 100% 100% 100% 58% 58% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 92% 92% 100% 100% 100°*, 100°*, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 0,0 3,3 3,3 3. 0 3. 0 1,5 1,5 2,9 2,9 2. 9 2. 9 0. 1 0. 1 7. 0 7. 0 17. 2 17. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 5,2 5,2 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1. 9 1. 9 0. 0 0. 0 6,3 6,3 21,9 21,9 Tie Tie 7:9 7:9 8. 7 8. 7 5. 1 5. 1 0,5 0,5 13. 3 13. 3 27. 0 27. 0 6. 4 6. 4 7. 5 7. 5 12,2 12,2 0,6 0,6 5. 6 5. 6 6. 3 6. 3 9. 7 9. 7 282,8 282,8 93% 93% 46. 2 46. 2 164. 7 164. 7 26. 2 26. 2 5,9 5,9 3,3 3,3 17,1 17,1 43,3 43,3 12,9 12,9 16. 1 16. 1 5. 4 5. 4 7. 4 7. 4 137,7 137,7 3. 3 3. 3 1. 8 1. 8 5. 0 5. 0 10. 9 10. 9 2. 1 2,1 9. 9 9. 9 1,9 1,9 1,6 1,6 36,4 36,4 9,8 9,8 7,1 7,1 2,7 2,7 8. 0 8. 0 16,4 16,4 7,2 7,2 8,2 8,2 9. 4 9. 4 8. 1 8. 1 13. 2 13. 2 12,9 12,9 12,2 12,2 116,2 116,2 1. 268,7 1. 268,7 100% 100% 100",, 100",, 100% 100% 100% 100% 39°,, 39% 100",, 100",, 100",, 100",, 100% 100% 100",, 100",, 67% 67% 100% 100% 100% 100% 1 1% 1 1% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100°* 100°* 100% 100% 47% 47% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 106% ioo% Too% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 73% 73% 0,0 0,0 1. 4 1. 4 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 18. 2 18. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 2 0. 2 2,9 2,9 22,7 22,7 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 3,5 3,5 0. 0 0. 0 3. 1 3. 1 0. 0 0. 0 0. 3 0. 3 6,9 6,9 4,9 4,9 3,6 3,6 0,0 0,0 0,7 0,7 6,1 6,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 0. 0 0. 0 0,1 0,1 1. 9 1. 9 0,6 0,6 11,8 11,8 236,3 236,3 13. 1 13. 1 4. 1 4. 1 1. 6 1. 6 8. 5 8. 5 26,6 26,6 4,7 4,7 7. 4 7. 4 6. 0 6. 0 74,7 74,7 1. 6 1. 6 0. 9 0. 9 2. 5 2. 5 8. 3 8. 3 1. 1 1. 1 7. 9 7. 9 0. 4 0. 4 1. 0 1. 0 23,8 23,8 4. 9 4. 9 3. 6 3. 6 1,4 1,4 2. 4 2. 4 5. 6 5. 6 2,4 2,4 4,0 4,0 3. 4 3. 4 2. 4 2. 4 4. 0 4. 0 6,4 6,4 5. 6 5. 6 """ 46% " "" 46% 46,1 46,1 680,1 680,1 40% 40% 40% 40% 15. 5 15. 5 25. 0 25. 0 1 1% 1 1% 100% 100% 0. 0 0. 0 12. 5 12. 5 0,0 0,0 12. 5 12. 5 0% 0% 50% 50% 50% 50% 26% 26% 49% 49% 50% 50% 42% 42% 50% 50% 49% 49% 49% 49% 4 1% 4 1% 44% 44% 46% 46% 80% 80% 49% 49% 50% 50% 59% 59% %% %% 46% 46% 50% 50% 80% 80% 30% 30% 80% 80% 80% 80% 37% 37% 37% 37% 67% 67% 50% 50% 29% 29% 7 1% 7 1% 32% 32% 6 1% 6 1% 50% 50% 68% 68% 49% 49% 50% 50% 24% 24% 36% 36% 46% 46% 50% 50% 80% 80% 38% 38% 50% 50% 49% 49% 5% 5% 76% 76% 55% 55% 80% 80% 23°* 23°* 62% 62% 3 1% 3 1% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 30% 34% 34% 34% 34% 49% 49% 36% 36% 30% 30% 30% 30% 50% 50% 0,2 0,2 8,5 8,5 0,7 0,7 0,6 0,6 16,9 16,9 0,0 0,0 0,0 0,0 15,8 15,8 3. 5 3. 5 4,3 4,3 4,4 4,4 2,4 2,4 30,4 30,4 0,0 0,0 0,0 0,0 "0,3 0,3 " 4 ,6 4,6 5,8 5,8 h h 1,9 1,9 0,5 0,5 4. 0 4. 0 14,2 14,2 4,3 4,3 3,8 3,8 4,2 4,2 0,0 0,0 8,2 8,2 0,0 0,0 11,3 11,3 63,2 63,2 0,0 0,0 0,5 0,5 0,1 0,1 0,0 0,0 31,6 31,6 3~,5 3~,5 ~~V. 2 ~~V. 2 0,4 0,4 " " 1,3 1,3 38,7 38,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 1,3 0,0 0,0 1,0 1,0 1. 3 1. 3 0,3 0,3 4,1 4,1 9,8 9,8 7,1 7,1 0,0, 0,0, 2,4 2,4 0,3 0,3 0,0 0,0 0,2 0,2 0,2 0,2 0. 0 0. 0 0,3 0,3 3,7 3,7 "o~2 "o~2 24,2 24,2 276,0 276,0 15,5 15,5 25,0 25,0 mm mm {hyv&ksymisvucisl} {hyvaksymisvucisl} Ko*W»ht. Ko*t»tt»ht. ftaoctamu taactamu H i t t W t t n L. : • * "" to to 1987 1887 i 4994*1997 i 4994*199? m m jMftkwT jMftkwT 1997 1997 i % i % 199*4997 199*4997 m m mm mm Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat/Saksa: Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat/Saksa: Pohjanmeri (1997) Pohjanmeri (1997) Saksa/!taVaHa(1996) Saksa/ltavalta(1996) Tanska/Saksa: FynsAmt/K. E. R. N. (1995) Tanska/Saksa: FynsAmt/K. E. R. N. (1995) Tanska/Saksa: EtelS-Jyllanti/Planungsraum V (1995) Tanska/Saksa: Eteia-Jyllanti/Planungsraum V (1995) Tanska/Saksa: Storstrom^DsthoteteirVLObeck (1995) Tanska/Saksa: Storstrom^DsthoteteirVLObeck (1995) Saksaftanska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) Saksaftanska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Saksa/Luxemburg: Euregio (1995) Saksa/Luxemburg: Euregio(1995) Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) Saksa/Puola/Tsekin tasavalta: Saksi (1995) Saksa/Puola/rsekin tasavalta: Saksi (1995) Saksa/Puola: Brandenburg (1995) Saksa/Puola: Brandenburg (1995) Saksa/Puola: Mecklenburg-Vorpommern (1995) Saksa/Puola: Mecklenburg-Vorpommern (1995) Saksa/Tsekin tasavalta: Baijeri (1995) Saksa/Tsekin tasavalta: Baijeri (1995) Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) Ranska/Saksa: PAMINA(1995) Ranska/Saksa: PAMINA(1995) KREIKKA KREIKKA wm*# wm*# {hyuakfymlsvuasl} {hyuakfymlsvuasl} fSii'i " " fStii'i Alueelliset tolmenpideohjelmat Alueelliset tolmenpideohjelmat TOAttika(1994) TOAttika(1994) '""". ". '. "" '""". ". '. "" TOKreeta(1994) TOKreeta(1994) TO Pohjois-Egea (1994) TO Pohjois-Egea (1994) TOEtela-Egea(1994) TOEtela-Egea(1994) TOEpeiros'(1994) TOEpeiros'(1994) " " " " " " TO Manner-Kreikka (1994) TO Manner-Kreikka (1994) TO Lansi-Kreikka (1994) TO Lansi-Kreikka (1994) TO Joonianmeren saaret (1994) TO Joonianmeren saaret (1994) TO Keski-Makedonia (1994) TO Keski-Makedonia (1994) TO Lansi-Makedonia (1994) TO Lansi-Makedonia (1994) TO Makedonia - Traakia (1994) TO Makedonia - Traakia (1994) TO Peloponnesos (1994) TO Peloponnesos (1994) TOThessalia(1994) TOThessalia(1994) Useita alueita koskevat TO:t Useita alueita koskevat TO:t Qlobaali tuki Teollisuus (1997) Qlobaali tuki Teollisuus (1997) TO Tekninen apu (1996) TO Tekninen apu (1996) T6Kultt"uuri-matk^iluTl995) T6Kultt"uuri-ma'tk^iluTl995) TOPostipalvelut(1995) TOPostipalvelut(1995) TOTeleviestinta(1995) TOTeleviestinta(1995) TOMaatalous(1994) TOMaatalous(1994) TORautatiet(1994) TORautatiet(1994) TO Kaupunkisuunnitlelu (metro) (1994) TO Kaupunkisuunnitlelu (metro) (1994) TO Peruskoulutus (1994) TO Peruskoulutus (1994) TOEnergia(1994) TOEnergia(1994) TOYmparisto(1994) TOYmpSristo(1994) TO Sosiaalinen syrjaytyminen (1994) TO Sosiaalinen syrjSytyminen (1994) TOJulkishallinto(1994) TOJulkishallinto(1994) TO Taydennyskoulutus (1994) TO Taydennyskoulutus (1994) IO Maakaa. su (1994) IOMaakaa. su (1994) TO Teollisuus ja palveiut (1994) TO Teollisuus ja palveiut (1994) TO Kalastus - Vesiviljely (1994) TO Kalastus - Vesiviljely (1994) TO Tutkimus - Teknologia (1994) TO Tutkimus - Teknologia (1994) TO Tiet - Satamat - Lentokentat (1994) TO Tiet - Satamat - LentokentSt (1994) TO Terveys - Vakuutus (1994) TO Terveys - Vakuutus (1994) Tekninen apu Tekninen apu YHTEENSA YHTEENSA ADAPT , ADAPT'. Kreikka (1995) Kreikka(1995) 'ttftrtffljijWT"^WrlT'''''*'''''''' 'ttftrtffljijWT"^WrlT'''''*'''''''' Kreikka (1994) Kreikka (1994) 36,8 36,8 20,9 20,9 30,3 30,3 56,3 56,3 3,6 3,6 22,2 22,2 10,4 10,4 51,4 51,4 46,5 46,5 30,9 30,9 71,9 71,9 62,7 62,7 53,6 53,6 12,8 12,8 23,2 23,2 220,0 220,0 110,7 110,7 84,1 84,1 42,2 42,2 "13,8 "13,8 22,1 22,1 14,5 14,5 24,6 24,6 1,8 1,8 11,1 11,1 5,2 5,2 25,2 25,2 23,3 23,3 8,0 8,0 35,7 35,7 22,5 22,5 22,0 22,0 6,4 6,4 11,5 11,5 149,4 149,4 73,5 73,5 63,1 63,1 16,8 16,8 6,9 6,9 11. 1 11. 1 20,9 20,9 14,5 14,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 -0,5 -0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 -2,2 -2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 32,4 32,4 0,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 o"6 0,6 1. 0 1. 0 20,9 20,9 100% 100% 10,5 10,5 10,5 10,5 50% 50% 14,5 14,5 24,6 24,6 100% 100% 100% 100% 1. 8 1. 8 100% 100% 11,1 11,1 5,2 5,2 22,9 22,9 23,3 23,3 8,0 8,0 33,5 33,5 22,5 22,5 19,8 19,8 6,4 6,4 11,5 11. 5 52,1 52,1 10,5 10,5 8,8 8,8 16,8 16,8 6,9 6,9 "i"* "i"* " " 100% 100% 100% 100% 9 1% 9 1% 100% 100% 100% 100% 94% 94% 100% 100% 90% 90% 100% 100% 100% 100% 35% 35% 14% 14% 14% 14% 100% 100% 1100% 1100% 100% 100% 0,0 0,0 3,5 3,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 0,0 0,0 10,9 10,9 0,5 0,5 3,3 3,3 1,6 1,6 7,4 7,4 7,2 7,2 2,4 2,4 10,0 10,0 6,7 6,7 6,6 6,6 1,9 1,9 3,7 3,7 24,5 24,5 34,3 34,3 0,8 0,8 0,0 0,0 3,0 3,0 0,4 0,4 0,3 0,3 5,8 5,8 4,4 4,4 8. 4 8. 4 3,4 3,4 3,3 3,3 0% 0% 44% 44% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 29% 29% 3 1% 3 1% 30% 30% 28% 28% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 33% 33% 23% 23% 8% 8% 7% 7% 50% 50% 49% 49% 30% 30% K<>k«*t*ht- fcustann. fcustann. MfcMuM MfcMUM 1997 1997 MMtyflflt MMtyflflt ! 1994*1997 ! 1984*1997 * * Mafcsu* Mafcsu* 1997 1997 , , É MM, É MM, M M n. M ^ MM m n M M ^ MM % % 1894-1887 1884-1887. ,,. „. ,$. ,,. „. ,$ 491,0 491,0 237,4 237,4 121,7 121,7 135,0 135,0 186,3 186,3 215,1 215,1 214. 6 214. 6 101,7 101,7 354,1 354,1 146,7 146,7 296. 8 296. 8 137,0 137,0 296,1 296,1 15,0 15,0 15,5 15,5 74,0 74,0 10,8 10,8 165,1 165,1 976,8 976,8 223. 5 223. 5 657,0 657,0 534,8 534,8 279,3 279,3 157,5 157,5 120,4 120,4 67,4 67,4 437,9 437,9 249,6 249,6 290,7 290,7 72,5 72,5 155,7 155,7 i666,4 i666,4 57,3 57,3 72% 72% 76% 76% 58% 58% 60°„ 60°„ 79% 79% 58% 58% 69% 69% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 48% 48% 79% 79% 100°„ 100°„ 23",. 23",. 32% 32% 14% 14% 8 1% 8 1% 76% 76% 68% 68% 84% 84% 38%, 38%, 78% 78% 42% 42% 49% 49% 40% 40% 58% 58% 70% 70% 4 1% 4 1% 48"/,. 48"/,, 49% 49% 75% 75% 25% 25% 0,7 0,7 100% 100% 129,3 129,3 48,3 48,3 29,6 29,6 33. 4 33. 4 39,7 39,7 27,5 27,5 32,5 32,5 8. 4 8. 4 58,4 58,4 32. 9 32. 9 80,4 80,4 7,4 7,4 68,0 68,0 1. 1 1. 1 7,3 16,4 16,4 0. 0 0. 0 46. 4 46. 4 216. 0 216. 0 0,0 0,0 81. 6 81. 6 165. 3 165. 3 64,7 64,7 49,7 49,7 19,7 19,7 16,5 16,5 I I 98,1 98,1 84. 2 84. 2 87,7 87,7 31. 7 31. 7 36,6 36,6 I 73,5 73,5 I 0,0 0. 0 0,0 0. 0 408. 5 408. 5 167,8 167,8 107. 1 107. 1 109,5 109,5 144,1 144,1 148,9 148,9 129,8 129,8 64,7 64,7 278. 8 278. 8 108,6 108,6 247,3 247,3 86,7 86,7 199,9 199,9 1,1 1,1 14,0 14,0 5U. 1 5U. 1 5,4 5,4 110,3 110,3 818. 8 818. 8 120,9 120,9 433. 7 433. 7 417,5 417,5 254. 0 254. 0 126. 9 126. 9 59,9 59,9 51,8 51,8 3!>o,o 31,0,0 179,1 179,1 231. 6 231. 6 127,'. : 127,'. : 438,2 438,2 35,1 35,1 0,0 0,0 8. 496,4 8. 496,4 6 1% 6 1% 1. 692,1 1. 692,1 6. 096,2 6. 096,2 60% 60% 54% 54% 5 1% 5 1% 49% 49% 6 1% 6 1% 40% 40% 42% 42% 38% 38% 47% 47% 44% 44% 50% 50% 30% 30% 53% 53% 7% 7% 2 1% 2 1% 26% 26% 1% 1% 54% 54% 64% 64% 37% 37% 55% 55% 30% 30% - 1% - 1% O"--' 0 O"--' 0 24'" 0 24'" 0 31 % 31 % 46% 46% 50% 50% 33% 33% 40% 40% 33% 33% 16% 16% 0% 0% 44% 44% 29,9 29,9 89% 89% 6,5 6,5 14,9 14,9 45% 45% 28,4 28,4 40% 40% 11. 7 11. 7 18,0 18,0 25% 25% 975,1 975,1 435,3 435,3 327,9 327,9 380,0 380,0 344,9 344,9 623,0 623,0 514,2 514,2 273,9 273,9 816,9 816,9 341,5 341,5 689,0 689,0 440,2 440,2 568,0 568,0 30,0 30,0 8478 84"8 "797. 7 "797. 7 117,1 117,1 383,8 383,8 685,7 685,7 312,3 312,3 210,2 210,2 224,1 224,1 236,5 236,5 371,8 371,8 310,7 310,7 170,7 170,7 588,5 588,5 244,0 244,0 494,3 494,3 286,0 286,0 375,8 375,8 15,0 15,0 67,3 67,3 229. Ï 229. Ï 78,0 78,0 203,7 203,7 2 862,7 2 862,7 1 287,4 1 287,4 l~" l~" 548,0 548,0 1. 566,0 1. 566,0 1. 881,7 1. 881,7 1. 116,0 1. 116,0 515,0 515,0 328,0 328,0 305,4 305,4 1 283,0 1 283,0 825,4 825,4 2:778,9 2:778,9 314,1 314,1 "7_]Ë. O,2 "7_]E. Ö,2 2. 542,4 2. 542,4 329,1 329,1 783,0 783,0 1. 411,3 1. 411,3 358,5 358,5 376,7 376,7 246,0 246,0 168,6 168,6 756,0 756,0 354,6 354,6 705,0 705,0 15Ï. 8 15Ï. 8 316. 2 316. 2 188,9 188,9 96,9 96,9 31,8 31,8 35,3 35,3 61,2 61,2 58,4 58,4 80,7 80,7 26,5 26,5 17. 7 17. 7 50,2 50,2 77,0 77,0 45,2 45,2 113,2 113,2 15,0 15,0 2,0 2,0 0,0 0,0 0,0 0,0 75,8 75,8 232,0 232,0 0,0 0,0 183,5 183,5 139,0 139,0 66,8 66,8 0,0 0,0 51,7 51,7 19,2 19,2 124,4 124,4 47,9 47,9 "108,5" "108,5" " " ""29,7" ""29,7" 28~5 28~5 " "" ' " 360,6 " "" ' " 360,0 ' ' " " 1. 327,4 1. 327,4 339,0 339,0 0. 7 0. 7 26. 929,7 26. 929,7 226,4 226,4 0,7 0,7 13. 902,3 13. 902,3 49. 7 49. 7 33,5 33,5 104,7 104,7 70,7 70,7 0,0 0,0 0,7 0,7 2. 367,8 2. 367,8 2,5 2,5 15,8 15,8 193 193 Mm Aloft* {hyvaksymlsvuosl* {hyvaksymlsvuosl* fcastanit, fcastanit, m m : M*n*f*tiffti 1887 1887 fftrJftjiillt " Wrtrlftyillt '' : : ! 1894*1897 i i ! 1994*1997 * *. M*k*u*. M*k*u* 1»7 xBbffi'"'""'" ' '" '' xBbffi'"'""'" ' '" '' Kreikka (1995) Kreikka(1995) PESCA PESCA Kreikka (1994) Kreikka(1994) $Mfft $Mfft Kreikka(1995) Kreikka (1995) RECHAR RECHAR Kreikka (1995) Kreikka(1995) K<WV6ft K<WV6ft Kreikka (1995) Kreikka(1995) REStDER REStDER Kreikka(1995) Kreikka (1995) ft6TK< fterjg* Kreikka(1993) Kreikka (1993) URBAN URBAN Kreikka (1995) Kreikka(1995). YHTEENSA YHTEENSA wt«ftft66^a«H wt«ftft66^a«H Kreikka/ltalia Ipiros, Joonianmeren saaret, Lansi-Kreikka ja Kreikka/ltalia Ipiros, Joonianmeren saaret, LSnsi-Kreikka ja Puglia(1997) Puglia(1997) Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia Euroopan keskiosat, Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia Euroopan keskiosat, Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) Kreikka/ltalia (REQEN SShkd) (1995) Kreikka/ltalia (REQEN SShkd) (1995) Kreikka Energiaverkkojen valmistuminen (REQEN) (1995) Kreikka Energiaverkkojen valmistuminen (REQEN) (1995) ESPANJA ESPANJA % % 188448ft? 18844887 ;. ,,. ,$ ;. ,,. ,$. fWTLW. fWTLW. M^W M^W ' > 15% 15% 22,6 22,6 3,5 3,5 30,6 30,6 98% 98% 10,4 10,4 28,8 28,8 35% 35% 2. 9 2. 9 95% 95% , , 12,9 12,9 100% 100% 4,7 4,7 100% 100% 0,0 0,0 0. 7 0. 7 0,7 0,7 0,0 0,0 - - 14,8 14,8. 13,0 13,0 10% 10% 42% 42% , , 14,4 14,4 17% 17% 1,5 1. 5 48% 48% 6,5 6,5 50% 50% 2,3 2,3 50% 50% 61,6 61,6 70% 70% 11. 7 11. 7 48,4 48,4 55% 55% 0,0 0,0 3,8 3,8 0,0 0,0 1. 4 1. 4 1. 4 1. 4 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 24,8 24,8 5,6 5,6 227,4 227,4 12% 12% 44% 44% 0,0 0,0 45,2 45,2 2. 3 2. 3 138,0 138,0 5% 5% 28% 28% 263,6 263,6 148,0 148,0 56,8 56,8 31,1 31,1 156,9 156,9 83,3 83,3 4,1 4,1 3. 1 3. 1 20,3 20,3 12. 9 12. 9 8,9 8,9 4. 7 4. 7 145,3 145,3 67,2 67,2 877,4 877,4 67* 67* 45,2 45,2 520,0 520,0 304,9 304,9 169,2 169,2 39,9 39,9 39,9 39,9 24% 24% 19,9 19,9 19. 9 19. 9 12% 12% 36,8 36,8 494,9" 494,9 189,4 189,4 459,2 459,2 20,9 20,9 314,0 314,0 75,8 75,8 183,7 183,7 20,9 20,9 4T. 6 4T. 6 0. 61 0. 61 80,5 80,5 20,9 20,9 100% 100% 107,9 107,9 22. 0 22. 0 34% 34% 29% 29% 183. 7 183. 7 100% 100% 10. 5 10. 5 47. 4 47. 4 0. 0 0. 0 79. 4 79. 4 10,5 10,5 96. 4 96. 4 11,0 11,0 50% 50% 3 1% 3 1% 15% 15% 161,9 161. 9 88% 88% 6b]%j**wt 6b]%j**wt {hyvakjtymtevLjcwty {hyvakjtymtevLjcwty KrtttifthV KrtttifthV fcWtium, fcWtium, RfefttuM RfcntuM f4***<rtlt f4***<rtlt 1887 1887 Matatttftit Matatttftit 1884-1887 1884-1887 % % NMMUt NMMUt 1887 1887 WW WW 4,7 4,7 4. 4 4. 4 17,7 17,7 3. 2 3. 2 13,1 13,1 31. 4 31. 4 89,8 89,8 8% 8% 25% 25% 28% 28% 50% 50% 100% 100% 100% 100% 9 1% 9 1% 7,3 7,3 100% 100% 106. 8 106. 8 182,2 182,2 2. 6 2. 6 <v< <v< 3. 6 3. 6 2 388,2 2 388,2 204,6 204,6 516,0 516,0 21. 0 21. 0 54. 2 54. 2 637,2 637,2 120. 9 120. 9 59. 3 59. 3 799,0 799,0 23,3 23,3 157,9 157,9 1 148,1 1 148,1 77,4 77,4 284. 2 284. 2 42,7 42,7 58. 1 58. 1 605,1 605,1 104,6 104,6 101,5 101,5 1 130,3 1 130,3 105. 1 105. 1 242,3 242,3 28,1 28,1 48% 48% 53% 53% 2!l'\. 2!>'\. •!;»% 4!>% 55% 55% 80",. 80",. 62% 62% 64% 64% 65% 65% 1 1 67% 67% 92% 92% 65% 65% 64% 64% 85% 85% 65% 65% 55% 55% 7 1% 7 1% 59% 59% 75% 75% 90% 90% 40% 40% 59% 59% 62% 62% 60% 60% 72", 72",. '58%. '58% M0% M0% 67", 67", 4,7 4,7 4,4 4,4 17,7 17,7 1,7 1,7 0,0 0,0 10,7 10,7 0,0 0,0 0. 0 0. 0 I I 4. 2 4. 2 I I 48,7 48,7 1,2 1,2 0,0 0,0 0,0 0,0 740. 6 740. 6 68. 0 68. 0 0. 0 0. 0 5. 2 5. 2 12,8 12,8 131,6 131,6 66,1 66,1 19,8 19,8 285,0 285,0 5,2 5,2 34,7 34,7 363,8 363,8 13,1 13,1 112,6 112,6 7,3 7,3 0. 0 0. 0 233,0 233,0 37,5 37,5 29,3 29,3 27. fi 27. fi 26,9 26,9 100,3 100,3 0,0 0,0 MtJCMtt MtJttlft 1884-1887 1884-1987 to to % % ,M ,M 0. 0 0. 0 2,2 2,2 0. 0 0. 0 2,1 2,1 10. 4 10. 4 15,7 15,7 71. 8 71. 8 0% 0% 12% 12% 0% 0% 33% 33% 80% 80% 50% 50% 73% 73% 7,3 7,3 100% 100% 85. 0 85. 0 166. 3 166,3 0,7 0,7 r. ,u M> 3. 3 3. 3 1 6 78,2 1 6 78,2 153. 0 153. 0 450,8 450,8 18. 4 18. 4 51. 5 51. 5 4"8. 2 4"8. 2 103,7 103,7 54. 9 54. 9 573,3 573,3 20. 1 20. 1 137. 4 137. 4 890. 0 890. 0 49. 8 49. 8 200,4 200,4 39,8 39,8 46,4 46,4 340,9 340,9 75,1 75,1 89,1 89,1 38% 38% 49% 49% «% «% :<»% :<»% 5 1% 5 1% 56% 56% 46% 46% 56% 56% 57%. 57%. 63% 63% 69% 69% 56% 56% 0,6 0,6 6 1% 6 1% 57% 57% 48% 48% 55% 55% 38% 38% 53% 53% 84% 84% 32% 32% 33% 33% 44% 44% 52% 52% 65% 65% 46% 46% 58% 58% 46% 46% 0. 0 0. 0 2. 2 2. 2 0,0 0,0 1. 3 1. 3 6. 5 6. 5 5,4 5,4 0. 0 0. 0 1. 5 1. 5 30. 7 30. 7 55. 9 55. 9 0. 0 0. 0 i \0 i \0 1. 5 1. 5 691. 6 691. 6 47. 6 47. 6 168. 5 168. 5 5. 1 5. 1 14. 0 14. 0 135. 9 135. 9 76. 3 76. 3 18. 8 18. 8 198. 8 198. 8 5. 8 5. 8 41. 9 41. 9 341. 9 341. 9 6,8 6,8 53,3 53,3 " 8 ,6 " 8 ,6 0. 0 0. 0 70,8 70,8 31,2 31,2 28,2 28,2 246,7 246,7 1 023,6 1 023,6 22,6 22,6 43,H 43,ri 6,1 6,1 83. 6 83. 6 1/6,0 1/6,0 19,6 19,6 tavoKel tavoKel Alueelliset toimenpldeohjelmat Alueelliset toimenpldeohjelmat Qlobaalituki Castilla y Leon (1997) Qlobaalituki Castilla y Leon (1997) ' ' SR Paakollektori Bahia de Santander (1997) SR Paakollektori Bahia de Santander (1997) SR Sljyputki Cartagena-Puertollona (1997) SR Sljyputki Cartagena-Puertollona (1997) Qlobaalituki Castilla-La Mancha (1) (1996) Qlobaalituki Castilla-La Mancha (1) (1996) TO Ceuta ja Melilla (2) (1996) TO Ceuta ja Melilla (2) (1996) TO Kauppa ja matkailu (2) (1996) TO Kauppa ja matkailu (2) (1996) SR Kaasuputki Gibraltar-Cordoba (1996) SR Kaasuputki Gibraltar-Cordoba (1996) SR Maakaasurakentaminen Huelva (1996) SR Maakaasurakentaminen Huelva (1996) Qlobaalituki Andalusia (1995) Qlobaalituki Andalusia (1995) TO Andalusia (3) (1995) TO Andalusia (3) (1995) TOOantabria(2)(1995) TOOaritahria(2)(1995) Qlubaalituki Salamanca (1995) Qlubaalituki Sal, in wilier (1995) Qlobaalituki Sodical (Castilla y Le6n) (1995) Qlobaalituki Sodical (Castilla y Le6n) (1995) TOAndalusia(1)(1994) TOAndalusia(1)(1994) TO Andalusia (2) (1994) TO Andalusia (2) (1994) TOAsturias(1)(1994) TOAsturias(1)(1994) TOAsturias(2)(1994) TOAsturias(2)(1994) TOAsturias(3)(1994) TOAsturias(3)(1994) TO Kanariansaaret (1) (1994) TO Kanariansaaret (1) (1994) TO Kanariansaaret (2) (1994) TO Kanariansaaret (2) (1994) TO Kanariansaaret (3) (1994) TO Kanariansaaret (3) (1994) TO Castilla-La Mancha (1) (1994) TO Castilla-La Mancha (1) (1994) TO Castilla-La Mancha (2) (1994) TO Castilla-La Mancha (2) (1994) TO Castilla-La Mancha (3) (1994) TO Castilla-La Mancha (3) (1994) TO Castilla y Leon (1) (1994) TO Castilla y Leon (1) (1994) TO Castilla y Leon (2) (1994) TO Castilla y Leon (2) (1994) TO Castilla y Leon (3) (1994) TO Castilla y Leon (3) (1994) TO Ceuta (1) (1994)" TO Ceuta (1) (1994)" - ~ •- - ~ •- TO Dofiana Vaihe 2 (4) (1994) TO Dofiana Vaihe 2 (4) (1994) TOExtrema(1ura(1)(1994) TOExtremartiira(1)(1994) TOEx1romad,jia(2)(1994) TOEx1rom,id,jia(2)(1994) !OLxtrflmadura(3)(1994) !OLxtrflmadura(3)(1994) 1 0 G a l i d a ( 1 ) ( 1 9 9 4) lOGalicia(1)(1s»94) fO<)alida(2)(t<J<M) r O ( l r t l i d a ( 2 ) ( t U 9 4) H ) ( l a l i i i i ( 3 ) ( 1 ! i ! M) I O O a l i i i i ( 3 ) ( 1 ! i ! M) ~ ~ ~ ~ -- -- - - , , 1 O Melilla (t994) 1 O Melilla (t994) (1) lOaiiiaostaanLAKR. sIa I () ail laostaan L AKR sta TC) ainaoalaan ESR sta (2) TC) ainaoalaan ESR sta TO ainoastaan FrMOTR sta (3) TO ainoastaan FrMOTR sta Mukaan lukien budjettikohdan B2-1820 mukaiset määrärahat (4) Mukaan lukien budjettikohdan B2-1820 mukaiset määrärahat It) It) 56,2 56,2 17,7 17,7 62,9 62,9 6,5 6,5 13,1 13,1 31,4 31,4 99,0 99,0 7,3 7,3 223,9 223,9 342,0 342,0 9,0 9,0 12,9 12,9 6,5 6,5 352,8 352,8 25,3 25,3 161,2 161,2 41,4 41,4 16,3 16,3 41,9 41,9 298,5 298,5 27,4 27,4 1. 894,5 1. 894,5 575,3 575,3 12,0 12,0 39,1 39,1 43,1 43,1 I I 6*727,8 6*727,8 2. 991,6 2. 991,6 440,4 440,4 1. 410,8 1. 410,8 42,8 42,8 116,5 116,5 1. 179,4 1. 179,4 218,2 218,2 201,4 201,4 2. 010,4 2. 010,4 47,5 47,5 628,5 628,5 330,3 330,3 809. 2 809. 2 32. 1 32. 1 81. 1 81. 1 694,7 694,7 185,4 185,4 92,7 92,7 936,6 936,6 35,6 35,6 288,4 288,4 2. 752,3 2. 752,3 1. 612,6 1. 612,6 174,1 174,1 746,3 746,3 "70,9 ""70,9 225,5 225,5 130,6 130,6 381,1 381,1 "47,4 "47,4 146,6 146,6 1 603,2 1 603,2 1 019,8 1 019,8 211,2 211,2 299,8 299,8 168,9 168,9 169,8 169,8 2. 537. 5 2. 537. 5 1 576,4 1 576,4 242,0 242,0 464,1 464,1 82,4 82,4 181,5 181,5 303,5 303,5 42. 1 42. 1 194 194 wmt*& Shfetowi* {hyvgksymtevuesty {hyvSksymtevuesty ftsktyttitfy* ftsktyttltfy* fct!**MHU IWfeMufci': IWfeMufci': 1887 1887 % % i i ! 188*4887 ! 188*4887 m m Qlobaalituki Murcia (1) (1994) Qlobaalituki Murcia (1) (1994) TO Murcia (1) (1994) TOMurcia(1)(1994) TO Murcia (2) (1994) TO Murcia (2) (1994) TO Murcia (3) (1994) TO Murcia (3) (1994) TO Cantabria, monta aluetta (1) (1994) TO Cantabria, monta aluetta (1) (1994) TO Cantabria, monta aluetta (3) (1994) TO Cantabria, monta aluetta (3) (1994) TO Cantabria, alueellinen (1) (1994) TO Cantabria, alueellinen (1) (1994) TO Valencia (1) (1994) TO Valencia (1) (1994) TO Valencia (2) (1994) TO Valencia (2) (1994) TO Valencia (3) (1994) TO Valencia (3) (1994) Alueeillset tolmenpideohjelmat Alueeillset tolmenpideohjelmat TO Tilastotietojen saattaminen ajan tasalle (1996) TO Tilastotietojen saattaminen ajan tasalle (1996) TO Tekninen apu (1) (1996) TO Tekninen apu (1) (1996) TO Maaseudun kehittaminen (1996) TO Maaseudun kehittaminen (1996) SR Kaasuputki Valencia-Cartagena (1996) SR Kaasuputki Valencia-Cartagena (1996) Qlobaalituki IDAE (1996) Qlobaalituki IDAE (1996) T O P I T M A I I ( 5 ) ( 1 9 9 6) T O P I T M A I I ( 5 ) ( 1 9 9 6) TO Tekninen apu (3) (1995) TO Tekninen apu (3) (1995) Qlobaalituki Kauppakamari (1995) Qlobaalituki Kauppakamari (1995) TOAIueellisettuet(1994) TOAIueellisettuet(1994) Qlotjaalituki Pk-yritysten kilpaiiukyky (1994) Qlobaalituki Pk-yritysten kilpaiiukyky (1994) TO Paikallinen ymparisto (1994) TO Paikallinen ymparisto (1994) T 0 F 0 R C E M " ( " 1 9 9 4 )" T 0 F 0 R C E M " ( " 1 9 9 4 )" TO Elintarvikeleollisuus (1994) TO Elintarvikeleollisuus (1994) TO INEM (6) (1994)" TO INEM (6) (1994)" TO Tieteen infrastruktuuri (1994) TO Tieteen infrastruktuuri (1994) TO Paikallinen (1994) TO Paikallinen (1994) TO Opetusministeri6 (1994) TO Opetusministeri6 (1994) TO Ministeriot (1994) TO Ministeriot (1994) TO Itsenaiset laitokset (1994) TO Itsenaiset laitokset (1994) TOKalastus(1994) TOKalastus(1994) Qlobaalituki Teollisuustekniikka (1994) Qlobaalituki Teollisuustekniikka (1994) Tekninen apu Tekninen apu Yhteensa Yhteensa t B V 0 t t *2 tBV0ttft2 Alueeillset tolmenpideohjelmat Alueeillset tolmenpideohjelmat TO Aragon 1997-1999 (1997) TO Aragon 1997-1999 (1997) TO Baleaarit 1997-1999 (1997) TO Baleaarit 1997-1999 (1997) TO Katalonia 1997-1999 (1997) TO Katalonia 1997-1999 (1997) T O L a R i o ja 1997-1999 (1997) " T O La Rioja 1997-1999 (1997) ~ TO Navarra 1997-1999 (1997) TO Navarra 1997-1999 (1997) TO Arag6n 1994-1996 (1995) TO Arag6n 1994-1996 (1995) TO Baleaarit 1994-1996 (1995) TO Baleaarit 1994-1996 (1995) TO Katalonia 1994-1996 "(1995) TO Katalonia 1994-1996 "(1995) " " " " " " " " " " "" " " " " "" TO La Rioja 1994-1996 '(19*95) TO La Rioja 1994-1996 (19*95) TO Madrid 1994-1996 (1995) TO Madrid 1994-1996 (1995) TO Navarra 1994-1996(1995) TO Navarra 1994-1996(1995) TO Baskimaal 994-1996 (1995) TO Baskimaa"l 994-1996 (1995) Uselta aluelta koskevat TO:t Uselta aluelta koskevat TO:t TO Useita alueita koskeva 1994-1996 (2) (1995) TO Useita alueita koskeva 1994-1996 (2) (1995) Yhteensa Yhteensii i i J i i S & l^ i ! J i $ S & i^ Alueeillset toimenpideohjelmat Alueeillset toimenpideohjelmat TO Aragon (1994) TO Aragon (1994) TO Baleaarit (1994) TO Baleaarit (1994) TO Katalonia (1994) TO Katalonia (1994) TO La Rioja (1994) TO La Rioja (1994) TO Madrid (1994)" TO Madrid (1994)" TO Navarra (1994) TO Navarra (1994) TO Baskimaa (1994) TO Baskimaa (1994) Useita aluelta koskevat TO:t Useita aluelta koskevat TO:t TO Useita laitoksia (1994) TO Useita laitoksia (1994) TO INEM (6) (1994) TO INEM (6) (1994) TO 1 iseita alueita koskeva (1994) TO 1 iseita alueita koskeva (1994) TOYIiopistot (1994) TOYIiopistot (1994) Yhteensa Yhteensa favoit«4 : favoit«4 : YOAEspanja(1994) YOAEspanja(1994) Tekninen apu Tekninen apu YhteentM Yhteensit (1) 1» ainaostaan I' AKR sta (1) 1» ainaostaan I' AKR sta (2) TO ainaostaan ESR. sta (2) TO ainaostaan ESR. sta (3) TO ainoastaan EMOTR sta (3) TO ainoastaan EMOTR sta (5) Ympäristön teollisuus- ja teknologiaohjelma (5) Ympäristön teollisuus- ja teknologiaohjelma (6) Kansallinen työvoimavirasto (6) Kansallinen työvoimavirasto 62. 254,8 62. 254,8 25. 706,6 25. 706,6 4. 702,5 4. 702,5 17. 689,8 17. 689,8 69% 69% 4. 193,6 4. 193,6 13. 597,3 13. 597,3 518,0 518,0 767,3 767,3 60,1 60,1 127,3 127,3 536,6 536,6 110,8 110,8 158,6 158,6 to to 79,2 79,2 487,3 487,3 45,1 45,1 55,6 55,6 343,0 343,0 54,3 54,3 105,0 105,0 3. 691,7 3. 691,7 1. 207,9 1. 207,9 418,4 418,4 274,2 274,2 79,4 79,4 26,7 26,7 538,2 538,2 60,7 60,7 964,6 964,6 623,7 623,7 18,4 18,4 37,0 37,0 3125,9 3125,9 344,9 344,9 "828,6 "828,6 "447,6 "447,6 313,8 313,8 103,5 103,5 59,6 59,6 20,0 20,0 275,4 275,4 23,8 23,8 118,3 118,3 59,7 59,7 13,8 13,8 19,2 19,2 387,0 387,0 "241,5 241,5 580,6 580,6 262. 5 262. 5 3218,3 3218,3 1 230,5 1 230,5 "3. 475,2 "3. 475,2 2 606,4 2 606,4 479,4 479,4 812,5 812,5 342. 2 342. 2 580,6* 580,6* 1. 953,6 1. 953,6 1. 465,2 1. 465,2 72,2 72,2 352,5 352,5 54,2 54,2 264,4 264,4 1. 697,0 1. 697,0 1. 015,5 1. 015,5 472,6 472,6 0,8 0,8 143,2 143,2 0,8 0,8 17,1 17,1 107,1 107,1 6,6 6,6 9,0 9,0 0,0 0,0 13,8 13,8 51,0 51,0 0,0 0,0 45,3 45,3 40,4 40,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 16,4 16,4 2,0 2,0 4,5 4,5 111. 2 111. 2 0,0 0,0 265,0 265,0 38,0 38,0 354,0 354,0 407,5 407,5 60,9 60,9 "" "" "218,9 "218,9 236,9 236,9 9,0 9,0 60,5 60,5 183,1 183,1 30,0 30,0 0. 5 0. 5 j % j % 7 "T •*• ¥ "T •••- ! 1884*188? ! 1884*188? to to 1887 1887 42,7 42,7 335,8 335,8 24,5 24,5 34,5 34,5 247,7 247,7 30,8 30,8 66,0 66,0 936,4 936,4 226,6 226,6 95,3 95,3 20,1 20,1 8,0 8,0 41,4 41,4 23,8 23,8 23,7 23,7 24,0 24,0 4,0 4,0 5,6 5,6 331,4 331,4 102. 7 102. 7 361,8 361,8 176,8 176,8 1 012,9 1 012,9 1 747,9 1 747,9 256,9 256,9 412,4 412,4 802. 6 802. 6 28,9 28,9 153,2 153,2 645,8 645,8 82,8 82,8 54% 54% 69% 69% 54% 54% 62% 62% 72% 72% 57% 57% 63% 63% 78% 78% 72% 72% 92% 92% 34% 34% 40% 40% 15% 15% 100% 100% 20% 20% 40% 40% 29% 29% 29% 29% 86% 86% 43% 43% 62",. 62",. 67% 67% 82",, 82% 67",, 67",, 75"„ 75"„ 7 1% 7 1% 55% 55% 53% 53% 58% 58% 64% 64% 58% 58% 0,8 0,8 100% 100% 8,6 8,6 32,6 32,6 7,9 7,9 7,2 7,2 103,7 103,7 7,9 7,9 46,9 46,9 98,9 98,9 41,2 41,2 24,2 24,2 0,0 0,0 2,4 2,4 0,0 0,0 0,0 0,0 18,9 18,9 6,1 6,1 2,6 2,6 2,6 2,6 117,3 117,3 0,0 0,0 98. 8 98. 8 72,9 72,9 186. 9 186. 9 285,6 285,6 75. 5 75. 5 136. 6 136. 6 161,1 161,1 8,2 8,2 61,1 61,1 193,7 193,7 15. 0 15. 0 0. 3 0. 3 23,7 23,7 12,6 12,6 181,7 181,7 15. 7 15. 7 25,4 25,4 -7,2 -7,2 -0,6 -0,6 o7o o7o -0,7 -0,7 0,0 0,0 •1,4 •1,4 -11. 4 -11. 4 -10. 6 -10. 6 227,1 227,1 0,0 0,0 0,0 0,0 12,8 12,8 0,0 0,0 0. 0 0. 0 7:3 "7:'3 """" "1 9'4 """" "1 9'4 •3,3 •3,3 ÎÎ 9,0 ÎÎ 9,0 81*7 81*7 14,5 14,5 251,4 251,4 47,0 47,0 "0,0 "0,0 47,0 47,0 23,7 23,7 12,6 12,6 181. 7 181. 7 "15. 7 "15. 7 25. 4 25. 4 45. 6 45. 6 9,5 9,5 440,2 440,2 23% 23% 85°„ 85°„ 26% 26% 89% 89% 100% 100% 113% 113% 110% 110% 100% 100% 10. 7 10,7 126% 126% 1211,3 1211,3 10S% 10S% 21. 4 21. 4 311,0 311,0 100% 100% 100% 100% 29,1 29,1 100% 100% 1. 263,5 1. 263,5 69% 69% 20,3 20,3 12,9 12,9 59,7 59,7 4,3 4,3 43,7 43,7 31,1 31,1 81,7 81,7 100% 100% 100% 100% 63% 63% 100% 100% 39". , 39". , 73% 73% 65% 65% 30,7 30,7 100% 100% 396,8 396,8 184,1 184,1 52,5 52,5 817,9 817,9 214,7 214,7 0,2 0,2 214,8 214,8 63% 63% 55"<, 55"<, 5H% 5H% 6 1% 6 1% 58% 58% 99"/,, 99% 68% 68% 0,0 0,0 "o. 6> o. 6> i \0 i \0 0. 0 0. 0 12. 7 12. 7 9. 5 9. 5 0. 0 0. 0 104,1 104,1 0. 3 0. 0 0. 0 103,0 103,0 0. 0 0. 0 227,4 227,4 3. 5 3. 5 0,0 0,0 1 1 16,8 16,8 0,8 0,8 1. 2 1. 2 7,8 7,8 20:i 20:i 2,2 2,2 83,7 83,7 57,1 57,1 15,2 15,2 208,3 208,3 81,3 81,3 0,0 0,0 81,3 81,3 478,0 478,0 68,3 68,3 3. 440,0 3. 440,0 132,0 132,0 136,3 136,3 148,7 148,7 57,6 57,6 4. 665,3 4. 665,3 64,9 64,9 314,7 314,7 102,6 102,6 1. 889,0 1. 889,0 105,2 105,2 14,8 14,8 688,9 688,9 " 17,6 " 17,6 25,4 25,4 40. 5 40. 5 8. 7 8. 7 448:2 448:2 B,5 B,5 122,1 122,1 21,4 21. 4 311,6 311,6 64,7 64,7 29,1 29,1 11. 562,2 11. 562,2 1. 841,8 1. 841,8 45,1 45,1 28,8 28,8 210,3 210,3 9,6 9,6 250,2 250,2 94,6 94,6 279,2" 279,2" 68,3 68,3 ""'". 393*2 ""'". 393*2 740,6 740,6 201,2 201,2 20,3 20,3 12,9 12,9 94,6 94,6 4,3 4,3 112,6 112,6 42,6 42,6 125,7 125,7 3Ö",7 3Ö",7 626,9 626,9 a33,3 a33,3 90,5 90,5 3. 321,1 3. 321,1 1. 494,6 1. 494,6 1. 045,0 1. 045,0 6,2 6,2 1. 046,1 1. 046,1 368,6 368,6 0,2 0,2 368,8 368,8 195 195 31,5 31,5 229,2 229,2 19,8 19,8 30. 5 30. 5 225,1 225,1 18,2 18,2 54,4 54,4 722,6 722,6 188,2 188,2 75,7 75,7 10,0 10,0 6,4 6,4 20,7 20,7 19,0 19,0 18,9 18,9 6. -! 6. -! 3,6 3,6 3,2 3,2 309,1 309,1 77. 5 77. 5 147,2 147,2 142,3 142,3 712,4 712,4 1 538,6 1 538,6 184,0 184,0 262. 4 262. 4 688. 7 688. 7 21,5 21,5 112,9 112,9 532,4 532,4 62,5 62,5 0. 3 0. 3 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 12,"7 12,"7 33,1 33,1 7. 8 7. 8 3. '9. H 3. '9. 8 • '>. !> • ',. !> 6H. 1 6H. 1 it;, 7 it;, 7. '81,7 281. 7 40% 40% 47% 47% 44% 44% 55% 55% 66% 66% 33% 33% 52% 52% 60% 60% 60% 60% 73% 73% 17% 17% 32% 32% 8% 8% 80% 80% 16% 16% 1C% 1C% 26% 26% 16% 16% 80% 80% 32% 32% 25% 25% 54% 54% 58",. 58",. 59% 59% 54% 54% 45% 45% 47% 47% 40% 40% 43% 43% 52% 52% 44% 44% 43% 43% 63% 63% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 50% 50% 82% 82% 90",, 90". , H. S'S, H. S'S, t i l " ,, t i l " ,, Wt, Wt, /H"„ /H"„ iK)"„ yo". 27. 7 27. 7 834, t 834, t 95% 95",. 46% 46% i $ i $ 3. C 3. C 48. 7 48. 7 1,6 1,6 33,4 33,4 27,7 27,7 7,'"' 7,'"' 339. 4 339. 4 150,7 150,7 38. 4 38. 4 726,0 726,0 157,1 157,1 0,2 0,2 167,3 167,3 4^-\. 4~-% ~. - - ~. - - i-i %! i-i %! 38% 38% 30% 30% ° 3% ° 3% 54",, 54",, 45",, 45"„ 42% 42",, 49% 49% 43% 43% 99"/,, 99"/,, 43% 43% {hyvaksymi^vuasty {hyvaksymi^vuasty lapteniu lapteniu 1897 1897 i 19944997 i 10*4499? 1997 1997 : 199*4997 : 199*4997 IMto*tuk< IMto*tuk< MiffuiftiJiiiiW MiffuiftiJiiiiW T A v ^ S t n M t t l W* TAv^'fifttnMttiw* Arviot Espanja, aset 2328/91 (1995) Arviot Espanja, aset 2328/91 (1995). YOA Espanja, aset. 866 ja 867/90 (1994) YOA Espanja, aset. 866 ja 867/90 (1994) Yhteensa Yhteensa twotofeftafestt* twotofeftafestt* YOA Espanja (1994) YOA Espanja (1994) Tavo8»5b Tavo8»5b YOA Baleaarit (1995) YOA Baleaarit (1995) YOA Aragon (1994) YOA Aragon (1994) YOA Katalonia (1994) YOA Katalonia (1994) Y O A l a R i o j a ( 1 9 9 4) Y O A l a R i o j a ( 1 9 9 4) YOA Madrid (1994) YOA Madrid (1994) YOA Navarra (1994) YOA Navarra (1994) YOA Baskimaa (1994) YOA Baskimaa (1994) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA Aid** |hyvitksymt<vu0flJ {hyvaksymfrvuoff} mm mm Espan|a(1995) Espania (1995) ' ^ P i ^ w j i i i i it '^Pl^ifliliiiilt Espanja (1994) Espanja (1994) LEAG6R LEAG6R Andalusia (1995) Andalusia (1995) Aragon (1995) Aragon (1995) Asturias(1995) Asturias(1995) Baltiaarit (1995) Baltiaarit (1995) Kanariansaarei (1995) Kanariansaarei (1995) Cantabria(1995) Cantabria(1995) CastillayLe6n(1995) CastillayLe6n(1995) Castilla-La Mancha (1995) Castilla-La Mancha (1995) Katalonia (1995) Katalonia (1995) Valencia (1995) Valencia (1995) Extremadura (1995) Extremadura (1995) Qalicia(1995) Qalicia(1995) LaRioja(1995) LaRioja(1995) Madrid (1995) Madrid (1995) Murcia(1995) Murcia(1995) Navarra (1995) Navarra (1995) Baskimaa (1995) Baskimaa (1995) Yhteensa Yhteensa PESCA PESCA Espanja (1994) Espania (1994) $m am Verkko: IBEX Le6n-1998: elintarvikeala (1997) Verkko: IBEX Le6n-1998: elintarvikeala (1997) Espanja (1996) Espanja (1996) Yhteensa Yhteensa mam mam ' ' Espanja (1996) Espanja (1996) REGIS REGIS Kananansaaret (1995) Kananansaaret (1995) mmsx mmsx Espania (1997) Espanja (1997) RES1DER RES1DER Espania (1996) Espan|a (1996) RKTBX RKTBX Fspanja(1993) Fspanja(1993) URBAN URBAN Espanja (1995) Espanja (1995) Yhteensa Yhteensa jwrERiREa |!NrT^)RRIEia«HU5W Espanja/Marokko (1996) Espanja/Marokko (1996) Ranska/Espanja (1996) Ranska/Espanja (1996) Espanja/Portugal (1995) Espanja/Portugal (1995) ''MMMMMWMm. ;Mi ''MMMMMWMm. ;Mi Espanja/Portugal (REQEN Maakaasu) (1995) Espanja/Portugal (REQEN Maakaasu) (1995) ' ' 408,26 408,26 585,90 585,90 994,2 994,2 157,00 157,00 175,77 175,77 332,8 332,8 326,8 326,8 122. 5 122. 5 147,3 147,3 776,4 776,4 374,6 374,6 184,7 184,7 113,1 113,1 162,8 162,8 82,1 82,1 1. 841,0 1. 841,0 71. 345,1 71. 346,1 46,5 46,5 306,2 306,2 151,1 151,1 39,7 39,7 49,5 49,5 57,8 57,8 27,1 27,1 677,9 677,9 30. 643,8 30. 643,8 Rfenlufci Rfenlufci 461,9 461,9 293,2 293,2 671. 0 671. 0 450,1 450,1 194,6 194,6 137,4 137,4 X\b X\b 11,3 11,3 30,8 30,8 20,1 20,1 122,9 122,9 fl0,7 fl0,7 68,1 68,1 77,6 77,6 62,2 62,2 119,5 119,5 18,4 18,4 14,1 14,1 24,3 24,3 21,5 21,5 12,6 12,6 77,8 77,8 iV. 5 iV. 5 13,0 13,0 3,1 3,1 12,3 12,3 6,4 6,4 53,5 53,5 "~ 46,~4 "~ 46,~4 13,6 13,6 23,6 23,6 27,2 27,2 43,8 43,8 3,7 3,7 3,6 3,6 9,5 9,5 5,9 5,9 2,5 2,5 1. 081,7 1. 081,7 373,6 373,6 93,0 93,0 41,5 41,5 1,0 1,0 1. 383,1 1. 383,1 1. 384,1 1. 384,1 0. 6 0. 6 251,1 251,1 251,7 251,7 40,05 40,05 32,48 32,48 72,6 72,6 22,3 22,3 5,2 5,2 57,8 57,8 8,9 8,9 2,2 2,2 5,3 5,3 9,7 9,7 2,2 2,2 91,78 91,78 83,16 83,16 174,9 174,9 58% 58% 47% 47% 63% 63% 36,70 36,70 31,10 31,10 67,8 67,8 80,70 80,70 71,64 71,64 162,3 162,3 82,0 82,0 67% 67% 23. 2 23. 2 65,9 65,9 23,5 23,5 217,2 217,2 71,3 71,3 21,9 21,9 24,5 24,5 51,1 51,1 16,3 16,3 5 1% 5 1% 7 1% 7 1% 47% 47% 55% 55% 50% 50% 88% 88% 60% 60% 63% 63% 68% 68% 3,0 3,0 51,6 51,6 13,9 13,9 2. 3 2. 3 6,2 6,2 7,4 7,4 3,7 3,7 16. 5 16. 5 161,7 161,7 59,8 59,8 17,3 17,3 20,1 20,1 42,8 42,8 13,0 13,0 88,3 88,3 331,2 331,2 4. 889,9 4. 889,9 Matoart" Matoart" *m *m 16. 863,6 16. 863,6 1994-1997 19*4-1997 11 HI j 11 11 IM J 11 5 1% 5 1% 4 1% 4 1% 46% 46% •* •* 54% 54% 35% 35% 53% 53% 40% 40% 43% 43% 4 1% 4 1% 74% 74% 48% 48% 49% 49% 62% 62% % % 91,3 91,3 6. 414,2 6. 414,2 425,7 425,7 20. 768,7 20. 768,7 i mmm i mmm «97 1997 1994-19$? m m WW WW "" "" 57. 4 57. 4 52. 8 52. 8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 10,3 10,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 6 0. 6 c,6 c,6 20,1 20,1 0,0 0,0 8,3 8,3 0,0 0,0 0,0 0,0 7,7 7,7 1. 1 1. 1 0,0 0,0 47,6 47,6 3. 8 3. 8 0,6 0,6 57,6 57,6 68,3 68,3 139. 2 139. 2 47% 47% 74. 7i 74. 7i 117. 5 117. 5 40% 40% 167. 5 167. 5 37% 37% 51. 3 51. 3 116. 0 116. 0 26% 26% 10,3 10,3 '. V,f\ '. V,f\ 1. 1,0 1. 1,0 3. 1 3. 1 12. 3 12. 3 1. 1 1. 1 10. 0 10. 0 4,9 4,9 2,2 2,2 23. 6 23. 6 24,0 24,0 11. 8 11. 8 3,7 3,7 3. 6 3. 6 9. 5 9. 5 5,9 5,9 2,5 2,5 169,1 169,1 13%. 13% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 16% 16% 19% 19% 1 1% 1 1% 16% 16% 100% 100% 88% 88% 27% 27% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 46% 46% 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 2. 7 2. 7 0. 0 0. 0 2. 9 2. 9 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 5. 3 5. 3 0,0 0,0 5. 0 5. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 2. 0 2. 0 0,3 0,3 0. 0 0. 0 16,2 16,2 \2 \2 1. 2 1. 2 3. 7 3. 7 0. 5 0. 5 7. 9 7. 9 2. 5 2. 5 1. 1 1. 1 7,1 7,1 7. 2 7. 2 6. 8 6. 8 1. 1 1. 1 1. 1 1. 1 2. 9 2. 9 1. * 1. * 0. 71 0. 71 62,9 62,9 rv rv ;*>% ;*>%. 10%. 10% 40%. 40%. 30% 30% 8% 8% 15% 15% 5% 5% 8% 8% 30% 30% 27% 27% 15% 15% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 17% 17% 10,7 10,7 26% 26% 1. 9 1. 9 5. 4 5. 4 13% 13% 0,6 0,6 92,9 92,9 93,6 93,6 100% 100% 37% 37% 37% 37% 0,3 0,3 56. 7 56. 7 i_ i_ *~ *~ 66,9 66,9 0. 3 0. 3 74. J 74. J 74,« 74,« 40% 40% 30% 30% Stti Stti 60,0 60,0 34,2 34,2 0. 0 0. 0 32,7 32,7 95% 95% 9. 8 9. 8 26. 1 26. 1 76% 76% 385,5 385,5 216,9 216,9 56. 6 56. 6 23,8 23,8 464. 3 464. 3 73. 6 73. 6 361,1 361,1 90,4 90,4 248,7 248,7 162,6 162,6 6. 267,8 6. 267,8 2. 011,6 2. 011,6 185,3 185,3 142,6 142,6 755,3 755,3 548,2 548,2 101,4 101,4 62,4 62,4 552,0 552,0 220,0 220,0 41,9 41,9 23,8 23,8 34,5 34,5 43,7 43,7 0,0 0,0 363,7 363,7 23,0 23,0 10,3 10,3 0,0 0,0 23. 0 23. 0 117,3 117,3 54% 54% 26. 5 26. 5 86. 4 86. 4 40% 40% 23. 8 23. 8 100% 100% 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0% 0% 42,1 42,1 57% 57% 29,9 29,9 33. 7 33. 7 46% 46% 82,2 82,2 9 1% 9 1% 18,5 18,5 52,7 52. 7 58% 58% 56,0 56,0 934,3 934,3 37,1 37,1 19,1 19,1 240,2 240,2 216,4 216,4 34% 34% 46% 46% 37% 37% 3 1% 3 1% 44% 44% 98% 98% 10,2 10,2 298,0 298,0 22,6 22,6 7,2 7,2 50,5 50,5 17,8 17,8 44,3 44,3 819,6 819,6 29,7 29,7 11,7 11,7 154,4 154,4 180,3 180,3 27% 27% 3 1% 3 1% 29% 29% 19% 19% 28% 28% 82% 82% 196 196 YOA Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) YOA Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) 1 172,7 1 172,7 RANSKA RANSKA dnjetonat tfnjelniat RafccKwfs* RafccKwfs*. «l. «l. I88f I88f 1884. 18*7 1884. 18*7 (2J (2} %• ' " ttiksitf 'i " ttiksitf 'i , 199? ; , 199? ; Jfc&sHt j Jfc&sHt j IfflWi IfflWi t w o i i 'i twoite'i YOA Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) YOA Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) YOA Korsika (1994) YOA Korsika (1994) YOA Guadeloupe (1994) YOA Guadeloupe (1994) YOA Guyana (1994) YOA Guyana (1994) YOA Martinique (1994) YOA Martinique (1994) YOA Reunion (1994) YOA Reunion (1994) Tekninen apu Tekninen apu Yhteensa Yhteensa tiB. vi»Jn«'2 tftVOirttiS Alueelliset yhtenalset ohjelma-aslaklrjat Alueelliset yhtenalset ohjelma-aslaklrjat YOA Alsace 1997-1999 (1997) YOA Alsace 1997-1999 (1997) YOA Aquitaine 1997-1999 (1997) YOA Aquitaine 1997-1999 (1997) YOA Auvergne 1997-1999 (1997) YOA Auvergne 1997-1999 (1997) YOA Basse-Normandie 1997-1999 (1997) YOA Basse-Normandie 1997-1999 (1997) YOA Bourgogne 1997-1999 (1997) YOA Bourgogne 1997-1999 (1997) YOA Bretagne 1997-1999 (1997) YOA Bretagne 1997-1999 (1997) YOA Centre 1997-1999 (1997) YOA Centre 1997-1999 (1997) YOA Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) YOA Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) YOA Franche-Comte 1997-1999 (1997) YOA Franche-Comte 1997-1999 (1997) YOA Haute-Normandie 1997-1999 (1997) YOA Haute-Normandie 1997-1999 (1997) YOA Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) YOA Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) YOA Lorraine 1997-1999 (1997) YOA Lorraine 1997-1999 (1997) YOA Midi-Pyn$n$es 1997-1999 (1997) YOA Midi-Pyn$n$es 1997-1999 (1997) YOA Pays-de-la-Loire11997-1999 (1997") YOA Pays-de-la-Loire11997-1999 (1997") YOA Picardie 1997-1999 (1997) YOA Picardie 1997-1999 (1997) YOA Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) YOA Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1997-1999 (1997) YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1997-1999 (1997) YOA Rhdne-Alpes 1997-1999 (1997) YOA Rhdne-Alpes 1997-1999 (1997) YOA Alsace 1994-1996 (1994) YOA Alsace 1994-1996 (1994) YOA Aquitaine 1994-1996 (1994) YOA Aquitaine 1994-1996 (1994) YOA Auvergne 1994-1996 (1994) YOA Auvergne 1994-1996 (1994) YOA Basse-Normandie 1994-1996 (1994) YOA Basse-Normandie 1994-1996 (1994) YOA Bourgogne 1994-1996 (1994) YOA Bourgogne 1994-1996 (1994) YOA Bretagne 1994-1996 (1994) YOA Bretagne 1994-1996 (1994) YOA Centre 1994-1996 (1994) YOA Centre 1994-1996 (1994) YOA Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) YOA Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) YOA Franche-Comte 1994-1996 (1994) YOA Franche-Comte' 1994-1996 (1994) YOA Haute-Normandie 1994-1996 (1994) YOA Haute-Normandie 1994-1996 (1994) YOA Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) YOA Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) YOA Lorraine 1994-1996 (1994) YOA Lorraine 1994-1996 (1994) YOA Midi-Pyten£es 1994-1996 (1994) YOA Midi-Pyr<§n£es 1994-1996 (1994) YOA Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) YOA Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) YOA Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) YOA Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) YOA Picardie 1994-1996 (1994) YOA Picardie 1994-1996 (1994) YOA Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) YOA Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1994-1996 (1994) YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur 1994-1996 (1994) YOA Rhdne-Alpes 1994-1996 (1994) YOA Rhdne-Alpes 1994-1996 (1994) Uselta alueita koskevat YOA:t Uselta alueita koskevat YOA:t YOA Tekninen apu 1997-1999 (1997) YOA Tekninen apu 1997-1999 (1997) Yhteens« Yhteensa T«y«ft88 T«V6ft88 YOA Ranska (1994) YOA Ranska (1994) Tavo«*4 r«vafc*4 YOA Ranska (1994) YOA Ranska (1994) t«v<>jfe'Iftfn««teiw» t«v<>jfe'Iftfn««teiw» Arviot Ranska, aset 2328/91 (1995) Arviot Ranska, aset 2328/91 (1995) YOA Ranska, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Ranska, aset. 866 ja 867/90 (1995) Yhteensa Yhteensa f ^ t * * * * * ^ * ^* f ^ t * * * * * ^ * ^* YOA Ranska (1994) YOA Ranska (1994) TavoJt*8o f*va!t*8t> YOA Alsace (1994) YOA Alsace (1994) YOA Aquitaine (1994) YOA Aquitaine (1994) YOA Auvergne (1994) YOA Auvergne (1994) YOA Basse-Normandie (1994) YOA Basse-Normandie (1994) YOA Bourgogne (1994) YOA Bourgogne (1994) YOA Bretagne (1994) YOA Bretagne (1994) YOA Centre (1994) YOA Centre (1994) YOA Champagne-Ardenne (1994) YOA Champagne-Ardenne (1994) YOA Franche-Comte" (1994) YOA Franche-Comte" (1994) YOA Haute-Normandie (1994) YOA Haute-Normandie (1994) 1. 269,9 1. 269,9 697,8 697,8 832,3 832,3 309,5 309,5 660,4 660,4 1. 281,9 1. 281,9 0,6 0,6 449,0 449,0 253,4 253,4 351,9 351,9 164,9 164,9 329,8 329,8 673,2 673,2 0,3 0,3 9. 1 9. 1 27,2 27,2 78,4 78,4 21,3 21,3 37,1 37,1 0,0 0,0 0,2 0,2 192,4 192,4 105,2 105,2 191,5 191,5 72,3 72,3 135,4 135,4 270,6 270,6 43% 43% 42% 42% 54% 54% 44% 44% 4 1% 4 1% 40% 40% 0,4 0,4 103% 103% 62,0 62,0 27,9 27,9 82,4 82,4 24,4 24,4 34,7 34,7 51,8 51,8 0,1 0,1 5. 052,4 5. 052,4 2. 222,7 2. 222,7 173,3 173,3 967,8 967,8 44% 44% 283,4 283,4 21,9 21,9 132,5 132,5 82,3 82,3 80,3 80,3 69,7 69,7 118,3 118,3 38,0 38,0 113,8 113,8 56,2 56,2 164,2 164,2 98,9 98,9 173. 6 173. 6 53,0 53,0 375,4 375,4 162,5 162,5 139,6 139,6 62,9 62,9 154,4 154,4 148,9 148,9 19,9 19,9 100,2 100,2 52,9 52,9 49,3 49,3 36,5 36,5 82,9 82,9 16,3 16,3 55,7 55,7 48,5 48,5 149,0 149,0 56,1 56,1 98,1 98,1 41,4 41,4 303,0 303,0 130,2 130,2 122,4 122,4 54,1 54,1 99,4 99,4 65,8 65,8 21,9 21,9 41,3 41,3 26,2 26,2 26,8 26,8 18,8 18,8 38,0 38,0 38,0 38,0 36. 4 36. 4 18. 0 18. 0 51,2 51,2 34,1 34,1 45,9 45,9 15,3 15,3 "" 1Î4. 8 "" 1*14. 8 49,6 49. 6 44,7 44. 7 20,1 20,1 48,2 48,2 54,8 54,8 " " 0,0 0,0 -0. 9 -0. 9 1,3 1,3 3. 5 3. 5 -1,0 -1,0 0,0 0,0 -1,6 -1. 6 5,3 5,3 0,0 0,0 12,2 12,2 -0,8 -0,8 -5,8 -5,8 0,0 0,0 0,1 0,1 -0,2 -0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 4,8 4,8 -1,6 -1,6. 11,0 11,0 20,6 20,6 13,1 13,1 13,4 13,4 9,4 9,4 19,0 19,0 19,0 19,0 18. 2 18. 2 9. 0 9. 0 25. 6 25. 6 17,1 17,1 23,0 23,0 7. 7 7. 7 ' "" 57. 4 ' "" 57. 4 24. 8 24. 8 22. 3 22. 3 10. 1 10. 1 24,1 24,1 "27. 4 "27. 4 0. 0 0. 0 1. 1 1. 1 17. 8 17. 8 13. 3 13. 3 7. 4 7. 4 21. 5 21. 5 0. 0 0. 0 6. 5 6. 5 0. 8 0. 8 23,9 23,9 13,0 13,0 21,6 21,6 7. 0 7. 0 147. 1 147. 1 45. 7 45. 7 40,3 40,3 16. 6 16. 6 53. 1 53. 1 38. 5 38. 5 21,9 21,9 41,3 41,3 26,2 26,2 26,8 26,8 18,8 18,8 38,0 38,0 38,0 38,0 36,4 36,4 18,0 18,0 51,2 51,2 34,1 34,1 45,9 45,9 15,3 15,3 114,8 114,8 49. 6 49. 6 44,7 44,7 20,1 20,1 48,2 48,2 54,8 54,8 19,9 19,9 99,3 99,3 52,9 52,9 49. 3 49. 3 36,5 36,5 82,9 82,9 16,3 16,3 55,7 55,7 48,5 48,5 100% 100% 3 1% 3 1% 32% 32% 33% 33% 27% 27% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 32% 32% 3 1% 3 1% 35% 35% 26% 26% 29% 29% 3 1% 3 1% 30% 30% 32% 32% "32% "32% 3 1% 3 1% 37% 37% 100% 100% 99% 99% 100",, 100",, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 149,0 149,0 100°*. 100°*. 55. 3 55. 3 95,5 95,5 41,4 41,4 303,0 303,0 128,1 128,1 122,4 122,4 54,1 54,1 99,4 99,4 65,8 65,8 99% 99% 97% 97% 100% 100% 100% 100% 98% 98% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 98,4 98,4 498,0 498,0 231,2 231,2 234,9 234,9 204,8 204,8 317,4 317,4 126,1 126,1 297,5 297,5 123,6 123,6 503,6 503,6 342,0 342,0 381,1 381,1 175,3 175,3 395,8 395,8 480,8 480,8 187,6 187,6 428,4 428,4 429,2 429,2 47,3 47,3 372,4 372,4 109,5 109,5 155,9 155,9 122,4 122,4 228,9 228,9 128,4 128,4 245,1 245,1 117,4 117,4 428,9 428,9 231,9 231,9 214,2 214,2 152,5 152,5 925,0 925,0 364,5 364,5 479,2 479,2 130,5 130,5 264,7 264,7 220,7 220,7 to to ' ' 167,2 167,2 88,3 88,3 160,8 160,8 61,9 61,9 95,3 95,3 247,7 247,7 0,2 0,2 821,3 821,3 11,0 11. 0 20,6 20,6 13,1 13,1 13,4 13,4 9,4 9,4 19,0 19,0 19,0 19,0 18,2 18,2 wo 9. 0 25,6 25,6 17. 1 17. 1 23. 0 23. 0 7,7 7,7 57,4 57,4 24,8 24,8 22. 3 22. 3 10. 1 10. 1 24,1 24,1 27. 4 27. 4 15,9 15,9 84,4 84,4 46. 8 46. 8 41,3 41,3 31. 3 31. 3 68. 0 68. 0 13. 2 13. 2 45. 0 45. 0 34. 4 34. 4 129. 9 129. 9 47,0 47,0 84. 7 84. 7 27,2 27,2 249. 8 249. 8 1 0 *. - 1 0 *. - 102,8 102,8 47,0 47,0 81. 0 81. 0 54. 3 54,3 iiTnTififrii iiTnTififrii 37% 37% 35% 35% 46% 46% 38% 38% 29% 29% 37% 37% 54% 54% 37% 37% 50% 50% 16% 16% 16% 16% 17% 17% 14% 14% 16% 16% 50% 50% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 17% 17% 13% 13% 14% 14% 15% 15% 15% 15% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 18% 18% 80",, 80",, 84% 84% 88% 88% 84% 84% 86% 86% 82% 82% 8 1% 8 1% $ 1% $ 1% 7 1% 7 1% 87% 87% 84% 84% 86% 86% 66% 66% 32% 32% *4%j *4%j £-!% £-!% 67%i 67%i 8 1% 8 1% 83% 83% 50", 50", 1% 1% 2,0 2,0 1,0 1,0 I I 11. 669,3 11. 669,3 3. 828,8 3. 828,9 1,0 1,0 760,2 760,2 1,0 1,0 100°* 100°* 05 05 0. 5 0,5 2. 320,3 2. 320,3 6 1% 6 1% 849,8 849,8 1. 685,3 1. 685,3 7 753,93 7 753,93 2613,61 2613,61 221,02 221,02 1 421,01 1 421,01 54,37% 54,37% 274. 77 274. 77 1 181 « 1 181 « 4 0. 4 0. 1. 820,1 1. 820,1 653. 4 653. 4 98,0 98,0 285,1 285,1 44% 44% 83,1 83,1 180*^ 180*^ 4 675,5 4 675,5 1. 4CM. 5 1. 4CM. 5 6. 080,1 6. 080,1 •1. 521,6 •1. 521,6 258,9 258,9 1. 780,5 1. 780,5 339,5 339,5 45,5 45,5 386,0 386,0 997,0 997,0 126. 5 126. 5 1. 123,6 1. 123,6 66% 66% 49% 49% 63% 63% 319,7 319,7 48,5 48,5 368,1 368,1 | | 722,5 722,5 94 94 817, 817, „ «. ,« „ «. ,« 28' , 28' , j j 47sl 47sl J S% J S% 842,99 842,99 189,90 189,90 31,61 31,61 94,88 94,88 50% 50% 25,29 25,29 66,42 66,42 J5% J5% 4,2 4,2 68,8 68,8 38,0 38,0 22,6 22,6 0,0 0,0 45,2 45,2 14,5 14,5 5,3 5,3 9,8 9,8 1,2 1. 2 22,4 22,4 152,9 152,9 100,6 100,6 66,0 66,0 49. 4 49. 4 104,3 104,3 36. 6 36. 6 11,9 11,9 41,0 41,0 3,5 3,5 46% 46% 67% 67% 6 1% 6 1% 50% 50% 44% 44% 55% 55% 44% 44% 4 1% 4 1% 52% 52% 3 1% 3 1% 3,1 3,1 47,0 47,0 33,5 33,5 19,2 19,2 4,3 4,3 41,3 41,3 10,5 10,5 4,6 4,6 11,9 11,9 2,0 2,0 13,7 13,7 98,6 98,6 82,0 82,0 51,2 51,2 35,1 35,1 89,3 89,3 22,2 22,2 10,3 10,3 28,3 28,3 2,8 2,8 28% 28% 43% 43% 49% 49% 38% 38% 3 1% 3 1% 47% 47% 26% 26% 35% 35% 36% 36% 25% 25% 170,5 170,5 782,6 782,6 730,4 730,4 433,4 433,4 409,3 409,3 518,2 518,2 260,3 260,3 102,3 102,3 439,8 439,8 32,9 32,9 48,8 48,8 229,9 229,9 166,0 166,0 133,3 133,3 112,7 112,7 188,9 188,9 84,1 84,1 29,3 29,3 78,1 78,1 11,2 11,2 197 197 mm* mm* {hyuftksymhfvuasfy {hyuftksymhfvuasfy YOA Languedoc-Roussillon (1994) YOA Languedoc-Roussillon (1994) YOA Limousin (1994) YOA Limousin (1994) YOA Lorraine (1994) YOA Lorraine (1994) YOA Midi-Pyr6n6es (1994) YOA Midi-Pyr6n6es (1994) YOA Pays de la Loire (1994) YOA Pays de la Loire (1994) YOA Poitou-Charentes (1994) YOA Poitou-Charentes (1994) YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur (1994) YOA Provence-Alpes-C6te d'Azur (1994) YOA Rhone-Alpes (1994) YOA Rhone-Alpes (1994) YOA Tekninen apu (1997) YOA Tekninen apu (1997) YOA Massif Central (1995) YOA Massif Central (1995) YOA Massif des Pyten^es (1995) YOA Massif des Pyten^es (1995) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA *tm Ajol* {hyvaksymlsvuesty {hyvaksymlsvuesty ADAPT ADAPT Ranska(1995) Ranska(1995) EMPLOYMENT EMPLOYMENT Ranska(1994) Ranska(1994) imm imm Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Alsace (1996) Alsace (1996) Centre (1996) Centre (1996) Champagne-Ardenne (1996) Champagne-Ardenne (1996) Douai, Valenciennes (1996) Douai, Valenciennes (1996) Haute-Normandie (1996) Haute-Normandie (1996) Lorraine (1996) Lorraine (1996) Midi-Pyren6es(1996) Midi-Pyren6es(1996) Pays-de-la-Loire (1996) Pays-de-la-Loire (1996) Rhone-Alpes (1996) Rhone-Alpes (1996) Aquitaine (1995) Aquitaine (1995) Auvergne (1995) Auvergne (1995) Basse-Normandie (1995) Basse-Normandie (1995) Bourgogne (1995) Bourgogne (1995) Bretagne(1995) Bretagne(1995) Korsika (199*5) Korsika(1995) " "" "~ Franche-Comte (19957 Franche-Comte (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Limousin (1955) Limousin (1955) Poitou-Charentes (1995) Poitou-Charentes (1995) Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) Yhteensa Yhteensa MfcCA MfcCA Ranska(1995) Ranska(1995) s»»e s»»e Korsika (1995) Korsika(1995) Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet (1995) Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet (1995) YhteensS Yhteensa REC8AA REC8AA Nord-Pas-de-Calais (1996) Nord-Pas-de-Calais (1996) Bourgogne (1995) Bourgogne (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Lorraine (1995) Lorraine (1995) Midi-Pyr6nees(1995) Midi-Pyr6nees(1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) Rhone Aipes( 1995)" Rhone Alpes( 1995) Yhteensa Yhteensa neoifi:. •;,'. Rfioifi:. ;. Guadeloupe (1996) Guadeloupe (1996) Guyana (1996) Guyana (1996) Martinique (1996) Martinique (1996) Reunion (1995) Reunion (1995) Yhteensa Yhteensa KONVBR K0NVBK Alsace (1995) Alsace (1995) Aquitaine (1995) Aquitaine (1995) Auvergne (1995) Auvergne (1995) Basse-Normandie (1995) Basse-Normandie (1995) Bretagne(1995) Bretagne(1995) Centre (1995) Centre (1995) Champagne-Ardenne (1995) Champagne-Ardenne (1995) lle-de-France(1995) lle-de-France(1995) Kold?*ttrtf. Koto?*tttf*. ftustantu ftustantu 1997 1997 344,3 344,3 569,6 569,6 320,9 320,9 857,2 857,2 342,8 342,8 450,8 450,8 290,8 290,8 851,8 851,8 2,0 2,0 27,4 27,4 17,8 17,8 to i to i 119,9 119,9 129,7 129,7 96,8 96,8 283,1 283,1 123,7 123,7 130,1 130,1 95,7 95,7 172,1 172,1 1,0 1,0 12,7 12,7 8,6 8,6 36,8 36,8 28,8 28,8 22,4 22,4 51,0 51,0 37,8 37,8 22,1 22,1 24,0 24,0 26,2 26,2 1,0 1,0 1,4 1,4 0,0 0,0 7. 956,0 7. 956,0 2. 266,7 2. 266,7 41. 073,8 41. 073,8 13. 644,6 13. 644,6 461,1 461,1 2. 130,2 2. 130,2 KbkOttttf*. KbkOttttf*. fcxictemw fcxictemw MfeMMM MfeMMM 188T 188T •MnMfMa*' ttutlXttlyL " T T r T rT " T T r T rT 1894*1887 1894*1897 to to 64,0 64,0 82,7 82,7 53,6 53,6 123,7 123,7 68,0 68,0 64,6 64,6 47,2 47,2 72,0 72,0 1,0 1,0 3,8 3,8 1,1 1,1 1. 170,2 1. 170,2 7. 382,8 7. 382,8 M a f t i t f l r tl M a f t i t f l r tl 1894*1997 1894*1997 J2) J2). MM. MM 53% 53% 64% 64% 55% 55% 44% 44% 55% 55% 50% 50% 49% 49% 42% 42% 100% 100% 30% 30% 13% 13% 6 2% 6 2% 6 5% 6 5% % % % % ' MaksuV ' MaksuV 199? 199? 18844887 1 8 8 * 4 8 87 i i to i to i 47,8 47,8 25,8 25,8 18,5 18,5 22,6 22,6 33,6 33,6 32,1 32,1 21,4 21,4 17,2 17,2 11. 7 11. 7 0,3 0,3 1,4 1,4 0,0 0,0 % % 40% 40% 50% 50% 45% 45% 32% 32% 45% 45% 40% 40% 37% 37% 24% 24% 30% 30% 22% 22% 6% 6% 38% 38% 42% 42% ' % ' % 64,6 64,6 43,8 43,8 91,4 91,4 56,0 56,0 52,1 52,1 35,4 35,4 41,9 41,9 0,3 0,3 2,8 2,8 0,5 0,5 362,1 362,1 2. 246,6 2. 246,6 870,2 870,2 6. 622,2 5. 622,2 199? 199? 199*4887 199*4887! 25,8 25,8 21. 1 21. 1 0,4 0,4 1. 1 1. 1 1. 1 1. 1 0,5 0,5 1,3 1,3 0,5 0,5 1,5 1,5 3,0 3,0 "" 1,5 1,5 2. 2 2. 2 3,6 3,6 2,7 2,7 2. 1 2. 1 1,8 1,8 2. 6 2. 6 " "O. O 0. 0 1,2 1,2 2. 7 2. 7 3,0 3,0 1> 1> 2. 81 2. 81 37,4 37,4 0,0 0,0 0,4 0,4 0,0 0,0 6,7 6,7 7,1 7,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 """O. O 0,0 0,2 0,2 11,5 11,5 0,0 0,0 3,5 3,5 " 8 ,7 8,7 23,7 23,7 0,0 0,0 1. 1 " 1. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1" 1,1' To 1,0 0,5 0,5 2. 3 2. 3 680,9 680,9 278. 4 278. 4 382,1 382,1 191,2 191,2 0,7 0,7 9,9 9,9 17,7 17,7 8,5 8,5 4,5 4,5 2,8 2,8 Ï 9. 3 19,3 65,6 65,6 22,6 22,6 33,5 33,5 46,3 46,3 36,6 36,6 28,1 28,1 24,8 24,8 34,5 34,5 7,2 7,2 14,0 14,0 40,9 40,9 50,1 50,1 62,4 62,4 29,8 29,8 0,4 0,4 4,4 4,4 7,7 7,7 2JP 2JP 2. 0 2. 0 1. 3 1. 3 9. 0 9. 0 25. 5 25. 5 11. 2 11. 2 " Î 5. 8 Î 5. 8 20,9 20,9 15,5 15,5 12,3 12,3 10,3 10,3 17,1 17,1 3,0j 3,0 7:6 7,0 17,4~i 17,4~i 18,2 18,2 11. 9 11. 9 14,9 14,9 669,8 669,8 228,6 228,6 81,3 81,3 28,3 28,3 8,6 8,6 25,1 25,1 98,3 98,3 132,1 132,1 39,3 39,3 3,1 3,1 2,7 2,7 25,1 25,1 4,4 4,4 2,0 2,0 2,6 2,0 78,7 78,7 123,9 123,9 "47,3 47,3 123. 8 "123. 8 204:6 204,0 498,8 498,8 20,0 20,0 "69,9 69,9 3,8 3,8 6,8 6,8 ~12~è ~12~è 28*9 28,9 6,7 6,7 28,8 28,8 3. 0 3. 0 6,3 6,3 49,2 49,2 68,5 68,5 16,9 16,9 1. 5 1. 5 1,0 1,0 10,9 10,9 1. 1 1. 1 1. 0 1. 0 1. 0 1. 0 33,6 33,6 61,3 61,3 28,4 28,4 60,8 60,8 115,6 115,6 266,1 266,1 4,3 4,3 14,3 14,3 1. 5 1. 5 3,4 3,4 6. 2" 6. 2" 5,2 5. 2 3,0 3,0 8,1 8,1 198 198 72,7 72,7 26% 26% 18,1 18,1 41,6) 41,6) 15% 15% 70. 7 70. 7 37% 37% 29. 9 29. 9 56. 6| 56. 6| 30% 30% 0,4 0,4 4,4 4,4 7,5 7,5 2. 7 2. 7 2,6 2,6 1. 3 1. 3 9,0 9,0 25. 0 25. 0 10. 8 10. 8 15,3 15,3 20,9 20,9 15,5 15,5 12,3 12,3 10,3 10,3 16,7 16,7 3. 0 3. 0 7. 0 7. 0 17,1 17,1 18. 0 18. 0 11,5 11,5 14,9 14,9 225,7 225,7 100% 100% 99% 99% 97% 97% 98% 98% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 98% 98% 96% 96% 97% 97% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 98". 98". 100",, 100",, 100% 100% 98%1 98%1 99% 99% 97% 97% 100% 100% 88% 88% 28. 3 28. 3 100% 100% 3,0 3,0 6,3 6,3 13,6 13,6 22,9 22,9 16. 9 16. 9 1,5 1,5 1. 0 1. 0 10,9 10,9 1. 1 1. 1 1,0 1,0 1,0 1,0 100% 100% 100% 100% 28% 28% 38% 38% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100",, 100",, 33,6 33,6 100% 100% 19. 6 19. 6 28. 4 28. 4 11^8 11,8 24,9 24,9 84,6 84,6 4. 3 4. 3 14,3 14,3 1,5 1,5 2. 0 2. 0 6,2 6,2 5,2 5,2 3,0 3,0 7. 8 7. 8 32% 32% 100% 100% 19% 19% 22% 22% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 60"^ 60"^ 100% 100% 100% 100% 100% 100% 96% 96% 0. 1 0. 1 0. 4 0. 4 0,3 0,3 0. 1 0. 1 0. 4 0. 4 0. 2 0. 2 0. 2 0. 2 o. *» o. *» 0,3 0,3 0,7 0,7 7. 0 7. 0 0. 9 0. 9 0,6 0,6 0,5 0,5 0. 8 0. 8 0. 0 0. 0 0. 4 0. 4 1. 7 17 2,8 2,8 0. 5 0. 5 0. 8 0. 8 0. 1 0. 1 2. 1 2. 1 2. 3 2. 3 0,8 0,8 0. 6 0. 6 0. 4 0. 4 3,4 3,4 7. 5 7. 5 4,9 4,9 4. 6 4. 6 12. 2 12. 2 4. 9 4. 9 3. 9 3. 9 3. 4 3. 4 5. 0 5. 0 1,0 1,0 2. 1 2. 1 6. 1 6. 1 7,5 7,5 A 8 A 8 4. 5 4. 5 19,8 19,8 80,8 80,8 40% 40% 47% 47% 29% 29% 29% 29% 30% 30% 30% 30% 36% 36% 29% 29% 44% 44% 29% 29% 56% 56% 32% 32% 32% 32% 32% 32% 29% 29% 32% 32% 30% 30% 35% 35% 4 1% 4 1% 32% 32% 30% 30% 36% 86% 8. 5 8. 5 30% 30% 0. 0 0. 0 V. V. 0. 1 0. 1 , , 0. 0 0. 0 4. 9 4. 9 6,1 6,1 0. 0 0. 0 0. 5 0. 5 0. 1 0. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,6 8. 1 8. 1 0. 6 0. 0 0,5 0. 5 6,8 6,8 1 Bf< 1 Bf< 0,0 0. 0 4,4 4,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 "6,6 0,0 0. 0 0. 0 1,4 1,4 i i 0. 9 0. 9 1 1. 9 1. 9 1 7. 1 7. 1 9,8 9,8 8. 4 8. 4 1. 2 1. 2 0,5 0,5 5. 5 5. 5 0,6 0,6 0,5 0,5 0,5 0,5 17. 2 17. 2 12. 1 12. 1 8. 5 8. 5 4. 7 4. 7 14. 9 14. 9 40,2 40,2 2. 1 2. 1 10. 9 10. 9 0,8 0,8 1. 0 1. 0 2,6 2,6 2. 1 2. 1 1. 2 1. 2 4,2 4,2 30%. 30%. 30% 30% 14% 14% 17% 17% 50% 50% 80% 80% 5C% 5C% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 6 1% 6 1% • •. : : • • " " : : • • : : •: •:. 20% 20% 30% 30% 8% 8% 13% 13% 16% 16% 50% 50% 77% 77% 50% 50% 30% 30% ~" 42% ~" 42% 40% 40% 4 1% 4 1% 52% 52% mm mm {hyva:ksynil*vutisfy {tiyv8ksymi*vutisfy Kt>kW*r»- Kt>kW*r*- fcustenfl. kustann. 1997 1997 1994-1887 199*4997! to to Languedoc-Roussillon (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Limousin (1995) Limousin (1995) Lorraine (1995) Lorraine (1995) Midi-Pyrenees (1995) Midi-Pyrenees (1995) Nord-Pas-de-Calais (1995) Nord-Pas-de-Calais (1995) Picardie (1995) Picardie (1995) Poitou-Charentes (1995) Poitou-Charentes (1995) Provence-Alpes-C&te d'Azur (1995) Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) Rhone-Alpes (1995) Rhone-Alpes (1995) Yhteensa Yhteensa $ J t 8 i S § ' $ " ^^ i j i S r f l S i f t S^ Basse-Normandie (1996) Basse-Normandie (1996) Nord-Pas-de-Calais (1996) Nord-Pas-de-Calais (1996) Bourgogne (1995) Bourgogne (1995) Lorraine (1995) Lorraine (1995) Picardie (1995) Picardie (1995) Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) Rhone-Alpes (1995) Rhone-Alpes (1995) Yhteensa Yhteensa MftlX MftlX Ranska (1993) Ranska(1993) YR&AH MRBAH Bourgogne (Chalons-sur-Sa6ne) (1997) Bourgogne (Chalons-sur-Sa6ne) (1997) Korsika(Bastia)(1997) Korsika(Bastia)(1997) lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) RheVie-Alpes (Saint-Etienne) (1997) RheVie-Alpes (Saint-Etienne) (1997) Alsace (Mulhouse) (1996) Alsace (Mulhouse) (1996) lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) lle-de-France (Les Mureaux) (1996) lle-de-France (Les Mureaux) (1996) Marseille (1996) Marseille (1996) Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-fourcoing) (1996) Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-fourcoing) (1996) Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) Picardie (Amiens) (1996) Picardie (Amiens) (1996) RhCHie Alpes (Lyon-Est) (1996) RhCHie Alpes (Lyon-Est) (1996) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA wsmmmm wsmmmm Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/Alankomaat: Rein-Maas (19&7> (19&7> Belgia/Ranska/Luxemburg Vallonia-Lorrairte-Luxemburg Belgia/Ranska/Luxemburg Vallonia-Lorrairte-Luxemburg (1996) (1996) Belgia/Ranska. Ardennit (1996) Belgia/Ranska. Ardennit (1996) RanskaTBelgia: Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) Ranska/Belgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) RanskaTBelgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) Ranska/Espanja (1996) Ranska/Espanja (1996) Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) Ranska/italia: Korsika/Toscana (1996) Ranska/italia: Korsika/Toscana (1996) Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie ja East Sussex (1996) ja East Sussex (1996) Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) ltalia/Ranska(1996) ltalia/Ranska(1996) Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Ranska/Saksa: PAMINA(1995) Ranska/Saksa: PAMINA(1995) Raaska/Sveitsi: Franche-Comte (1995) Raaska/Sveitsi: Franche-Comte (1995) Ranska Sveitsi Rhone-Alpes (1995) Ranska Sveitsi Rhone-Alpes (1995) IRLANTI IRLANTI 1887 1887 " ' ' • ' ' f T f 'T " ' ' • ' ' f T f 'T 1894*1897 1894*1897 to, to, 0,0 0,0 0,8 0,8 2,8 2,8 1,0 1,0 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 2,6 2,6 0,0 0,0 3,1 3,1 4,8 4,8 3,9 3,9 5,1 5,1 1. 1 1. 1 10,0 10,0 1,5 1,5 8,5 8,5 2,2 2,2 % % 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 13,8 13,8 84,5 84,5 88% 88% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 5,1 5,1 14,4 14,4 1,8 1,8 31,1 31,1 2,5 2,5 5,2 5,2 2,2 2,2 62,3 62,3 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 3,1 3,1 4,8 4,8 3,9 3,9 5,1 5,1 1. 1 1. 1 10,0 10,0 1,5 1,5 8,5 8,5 2,2 2,2 86,2 86,2 5,1 5,1 14,4 14,4 1. 8 1. 8 31,1 31,1 2,5 2,5 5,2 5,2 2,2 2,2 62,3 62,3 10,1 10,1 28,1 28,1 8,6 8,6 16,1 16,1 2,2 2,2 21,7 21,7 3,1 3,1 16,9 16,9 7,2 7,2 291,6 291,6 21,7 21,7 45,7 45,7 3,7 3,7 73,5 73,5 7,2 7,2 15,3 15,3 6,1 6,1 173,2 173,2 126,2 126,2 39,5 39,5 30,3 30,3 37,3 37,3 94% 94% 14,0 14,0 6,5 6,5 18,5 18,5 16,4 16,4 15,1 15,1 20,9 20,9 22,8 22,8 17,0 17,0 _. _. „ _. _. „ 17,6 17,6 9,7 9,7 20:*i 20"§ ""26. fi 26. fi 220,4 220,4 3. 226,2 3. 226,2 5,3 5,3 3,5 3,5 5,3 5,3 5,3 5,3 5,3 5,3 7,0 7,0 8,9 8,9 7,0 7,0 7. 0 7. 0 7. 0 7. 0 4,9 4,9 7,0 7,0 7,0 7,0 5,3 5,3 3,0 3,0 5,3 5,3 4,3 4,3 3,9 3,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 5*6 Ô~G 1. 6 1. 6 0,4 0,4 0,0 0,0 0. 0 0. 0 80,6 80,6 1. 363,1 1. 363,1 23,8 23,8 183,4 183,4 426,7 426,7 137,1 137,1 62,2 62,2 27,8 27,8 38,3 38,3 148,4 148,4 142,6 142,6 71,8 71,8 58,2 58,2 80,8 80,8 95,3 95,3 159,1 159,1 51,4 51,4 46,5 46,5 22,1 22,1 14. 2 14. 2 "Ï1*6 "Ï1*6 30,2 30,2 12,5 12,5 18,0 18,0 71,5 71,5 62,4 62,4 33,7 33,7 18,6 18,6 34,1 34,1 45,1 45,1 57,0 57,0 25,2 25,2 23,3 23,3 11. 1 11. 1 7,1 7,1 5. 4 5. 4 15,5 15,5 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 1 1. 1 0,0 0,0 10,3 10,3 0,6 0,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 -0,5 -0,5 0,0 0,0 1. 0 1. 0 0,0 0,0 " "o,o " o ,0 " 5,3 5,3 3,0 3,0 5,3 5,3 4. 3 4. 3 3,9 3,9 7,0 7,0 8,9 8,9 7. 0 7. 0 7,0 7,0 7,0 7. 0 4,9 4,9 7,0 7,0. '. I1. '. I1 77,6 77,6 800,2 800. 2 100% 100% 86% 86% 100% 100% 80% 80% 74% 74% 100% 100% 100% 100% \ \ 100°,. 100°,. 1017V 1017V 100% 100% 100",, 100",, 100% 100% U V% U V% 96% 96% 68% 68% 15,5 15,5 1 1% 1 1% 26. 2 26. 2 12,5 12,5 18,0 18,0 10,0 10,0 19. 1 19. 1 33,1 33. 1 18,2 18,2 34,1 34,1 7,6 7,6 15,1 15,1 22,9 22,9 23. 3 23. 3 11,1 11,1 7,1 7,1 4,3 4,3 87% 87% 100% 100% 100°* 100°* 14% 14% 3 1% 3 1% 98% 98% 98% 98% 100% 100% 17% 17% 26% 26% 91 % 91 % 100% 100% 100% 100% 100% 100% 80", 80", 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 0,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,6 6,6 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 1. 3 1. 3 2,7 2,7 1. 5 1. 5 2,7 2,7 2,1 2,1 2. 0 2. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,5 0,5 0,1 0,1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 4 1. 4 0,0 0,0 0,5 0,5 ! ! 1. 5 1. 5 I I 7. 2 7. 2 0. 2 0. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,3 0,3 0,0 0,0 0,4 0,4 I I 0,0 0,0 0,3 0,3 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1. 6 1. 6 2,0 2,0 1. 2 1. 2 2,0 2,0 0,6 0,6 4,7 4,7 0,8 0,8 2,9 2,9 1,1 1,1 41,8 41,8 2,6 2,6 7,2 7,2 0,9 0,9 15,6 15,6 1,2 1,2 1,6 1,6 0,7 0,7 29,7 29,7 50% 50% 42% 42% 30% 30% 40% 40% 50% 50% 47% 47% 50% 50% 35% 35% 50% 50% 48% 48% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 49% 49% 30% 30% 34% 34% 48% 48% 4. 7 4. 7 12% 12% 50% 50% 43% 43% 50% 50% 40% 40% 37% 37% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30",. 30",. 30% 30% 48",, 48",,. «)"•„. «)"•„ X'% X'% 36% 36% 27% 27% 1 1 0% 0% 45% 45% 30% 30% 50% 50% 9% 9% 19% 19% 30% 30% 2$% 2$% 30% 30% 2. 7 2. 7 1,5 1,5 2,7 2,7 2,1 2,1 2. 0 2. 0 2,1 2,1 2,7 2,7 2,1 2,1 2,1 2,1 2. 1 2. 1 2. 4 2. 4. ',1. ',1 0. 0 0. 0 13. 5 13. 5 3. 7 3. 7 9,0 9,0 ' ' 615 615 1 1. 7 1 1. 7 10. 1 10. 1 5s 5 5s 5 10. 2 10. 2 i i 3. 8 3. 8 * " - " ~ 8% * " - " ~ 8% 7,5 7,5 7,4 7,4 7. 2 7. 2 3. 3 3. 3 2,2 2,2 1,. 1,. 13% 13% 29% 29% 31",, 31",, 3 3 ,,• ,,• 11,1 11,1 108. 7 108. 7 3*. 7 3*. 7 369. 8 369. 8 dhjelmat dhjelmat (hyvftksymfevuosf) (hyvftksymfevuosf) Kokonals* Kofconals* towtnnn>, towtnnn>, Rfcfttuk) Rfcrttuk) 199? 199? M*k*u«lt M*k*u«lt 1994x188? 1994*199? TftvotaH T»V6it<M ' TO Tekninen apu (1996) TO Tekninen apu (1996) ' " SR Tallaghtin sairaala (1995) SR Tallaghtin sairaala (1995) ' ' " "" " TO Maatalous, maaseudun kehittaminen (1994) TO Maatalous, maaseudun kehittaminen (1994) TO Paikallinen kehittaminen (1994) TO Paikallinen kehittaminen (1994) TO Teollisuus (1994) TO Teollisuus (1994) TO Taloudelliset inlrastruktuurit (1994) TO Taloudelliset infrastruktuurit (1994) TO Kalaslus'(1994)""" " TO Kalaslus'(1994)""" " TO Inhimilliset voimavarat (1994) TO Inhimilliset voimavarat (1994). 1*1. 1*1 9,5 9,5 39,4 39,4 933,1 933,1 262,6 262,6 12. 6 12. 6 131,3 131,3 1. 816,6 1. 816,6 442,2 442,2 1. 872,6 1. 872,6 1. 043,3 1. 043,3 346,9 346,9 " 170,3 " 170,3 4. 670,1 4. 670,1 10*9,7 109,7 79. 1 79. Ï 1 789,1 1 789,1 199 199 Makfut Makyut 188t 188T "Miiksu*' "Miiksu*' 1884*1*, 1884. 1*, Ml lam. „W),j 0,0 0,0 0,0 0,0 277,8 277,8 15,1 15,1 30,8 30,8 21,6 21,6 23,3" 23,3" " " 265,1" 265,1" 9,5 9,5 39,4 39,4 784,6 784,6 141,1 141,1 599,2 599,2 100% 100% 100% 100% 84% 84% 54% 54% 57% 57% 48. 9 48. 9 45% 45% " " 53,"l 53,"l "1126,2 "1126,2 67% 67% 63% 63% 0,0 0,0 0,0 0,0 120,5 120,5 52,4 52,4 157,4 157,4 19,0 19,0 23,7 23,7 2,8 2,8 31,5 31,5 612,3 612,3 126,5 126,5 520,6 520,6 41,2 41,2 47,6 47,6 297,4 297,4 1 057,8 1 057,8 30% 30% 80% 80% 66% 66% 48% 48% 50% 50% *38% *38% 60% 60% 55% 59% mm mm {hyvaksytnlsvuosty {hyvaksytnlsvuosty fctfSfcHMW fctf*UHMW ftftfeftki ftftfeftki ft§ftfr*#tfc ft§*M#tfc 1 8 97 1 8 97 1884*1897 1884*1897 1 9 97 1 9 97 % % 11. 863,7 11. 863,7 6. 708,4 6. 708,4 721,6 721,6 3. 583,1 3. 583,1 6 3% 6 3% OhWttw* OhWttw* $hyva*«yn*tavuasi* $hyva*«yn*tavuasi* TO YmpSristopalvelut (1994) TO YmpSristopalvelut (1994) TOMatkailu(1994) TOMatkailu(1994) TOLiikenne(1994) TOLiikenne(1994) Tekninen apu Tekninen apu YHTEENSA YHTEENSA mm mm Irlanti (1995) Irlanti (1995) EMPLOYMENT EMPLOYMENT Irlanti (1994) Irlanti (1994) imm imm Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Irlanti (1995) Irlanti (1995) Yhteensa Yhteensa PE$CA PE$CA Irlanti (1994) Irlanti (1994) SME SME Irlanti (1W5) Irlanti (1W5) R6TBX HBTRX Irlanti (1993) Irlanti (1993) URBAN URBAN Irlanti (1996) Irlanti (1996) YHTEENSA YHTEENSA PEACE PEACE Irlanti/Pohjois-lrlanti (1995) Irlanti/Pohjois-lrlanti (1995) INT1JftRfcd/ft6cS£N INTS^RlSd/ftEtSeN Irlanti/UK: Pohjois-lrlanti (1995) Irlanti/UK: Pohjois-lrlanti (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) ITALIA ITALIA OhjtfWai OhjtfWai <hyvftk*ytnHWcHl) <hyvftk*ytnl«VMcHl) T»voJt«l T»voJt«l Alueelliset tolmenpideohjelmat Alueelliset tolmenpideohjelmat TOPianura(3)(1997) TOPianura(3)(1997) Globaalituki Brindisin kriisialue (3) (1997) Globaalituki Brinclisiri kriisialue (3) (1997) Globaalituki Crotone (3) (1996) Globaalituki Crotone (3) (1996) Globaalituki Manfredonia (3) (1996) Globaalituki Manfredonia (3) (1996) TOAbruzzo(1995) TOAbruzzo(1995) TOAbruzzo(1)(1995) TOAbruzzo(1)(1995) TO Calabria (1) (1995) TO Calabria (1) (1995) TO Campania (1995) TO Campania (1995) SR Gioia fauron satama (3) (1995) SR Gioia fauron satama (3) (1995) TOPuglia(1995) TOPuglia(1995) TOSisilia(1995) TOSisilia(1995) TOBasilicata(1994) TOBasilicata(1994) TO Calabria (1994) TO Calabria (1994) TO Molise (1994) TO Molise (1994) TO Sardinia (1994) TO Sardinia (1994) Useaa aluetta koskevat TO:t Useaa aluetta koskevat TO:t TOYmparist6(3)(1997) TOYmparist6(3)(1997) TO llmailu- ja satamainfrastrukluurit (3) (1997) TO llmailu- ja satamainfrastrukluurit (3) (1997) TO Puistohankkeet (2) (1997) TO Puistohankkeet (2) (1997) SO Kiijallisuuspuistot (3) (1997) SO Kiijallisuuspuistot (3) (1997) TO Vatkstftnsuojelu (3) (1997) TO Vatkstftnsuojelu (3) (1997) TO Hedelma- ja vihannestuottajajarjestfijen tuki (1) (1997) TO Hedelma- ja vihannestuottajajarjestfijen tuki (1) (1997) rO"MFOAN"(1996) rO"MFOAN"(1996) U )l iioirjia(3)(1UU0) U )l iioirjia(3)(1UU0) 10 Tioirilrastiuktuuiit (3) (1996) 10 Tioirilrastiuktuuiit (3) (1996) IO 1 Hiillisiuis ja palvelut (1995) IO 1 Hiillisiuis ja palvelut (1995) IOVesiv. it. it (1995) IOVesiv. it. it (1995) lPM;vtk. iilti(1995) lPM;itk. iilti(1995) TO Maatalousneuvonta (1) (1995) TO Maatalousneuvonta (1) (1995) TO "Kiireellinen" tyollisyys (1994) TO "Kiireellinen" tyollisyys (1994) TO Tekninen apu (2) (1994) TO Tekninen apu (2) (1994) TO Kouluttajien koulutus (1994) TO Kouluttajien koulutus (1994) TO Siirtolaisten koulutus (1994) TO Siirtolaisten koulutus (1994) TO OpetusministeriS (1994) TO Opetusministerifi (1994) TOKalastus(1994) TOKalastus(1994) TO Tutkimus - kehittciminen (1994) TO Tutkimus - kehittciminen (1994) TO ainoastaan EMOTR sta (1 ) TO ainoastaan EMOTR sta TO ainoastaan ESR:sta (2) TO ainoastaan ESR:sta Tuki ainoastaan EAKRsta (3) Tuki ainoastaan EAKRsta K<*W?tt*ht- tetiCtftHnv tCtiCtftHnv 125,6 125,6 848,4 848,4 1. 426,6 1. 426,6 0,5 0,5 m m 78,0 78,0 463,4 463,4 900,8 900,8 0,5 0,5 isst ' ' 1887 1984*1897 1984*1897 '"WMtf'" '"WMtf'" 1 9 97 1 9 97 199*49971 199*49971 % % ; ; m 34,0 m 34,0 256,4 256,4 496,3 496,3 AA% AA% 55% 55% 55% 55% 0,5 0,5 100% 100% 0,0 0,0 87,5 87,5 0,0 0,0 0,3 0,3 1. 2 1. 2 74,1 74,1 146,6 146,6 0,1 0,1 882,4 882,4 to i to i 32,0 32,0 224,0 224,0 466,3 466,3 0,1 0,1 3. 162,8 3. 162,8 4 1% 4 1% 48% 48% 52% 52% 2 1% 2 1% 66% 66% % % inSffllf. inSffllf. 1994*1997 199*4997 I. :;,!*},,,,/ I. :;,!*},,,,/ '. wirTlj' '. wirTlj' 37,3 37,3 27,8 27,8 II7. I IIJ. I 1. 5 1. 5 166,7 166,7 168,2 168,2 88,6 88,6 1,1 1,1 68,4 68,4 68,6 68,6 14,4 14,4 7,8 7,8 i i [ [ 6<";1 6<";1 28. 8 28. 8 22,9 22,9 11. 5 11. 5 27,7 27,7 463,5 463,5 20. 8 20. 8 264,8 264,8 I I 412,4 412,4 301,7 301,7 265,7 265,7 146,9 146,9 160,2 160,2 84,6 84,6 6,9 6,9 12,4 12,4 1. 1 1. 1 0,0 0,0 1. 1 1. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 3. 7 3. 7 10. 4 10. 4 34,6 34,6 53,3 53,3 35,9 35,9 13,6 13,6 14,3 14,3 5 1% 5 1% 6,6 6,6 12. 6 12. 6 45% 45% 41,8 41,8 47% 47% 16,9 16,9 33,9 33,9 38% 38% 1. 1 1. 1 7,5 7,5 8,6 8,6 100% 100% 1 1% 1 1% 12% 12% 7. 2 7. 2 8 1% 8 1% 0,3 0,3 0,0 0,0 0,3 0,3 2. 3 2. 3 0,3 0,3 3,8 3,8 4,1 4,1 30% 30% 5% 5% 6% 6% W W 46% 46% :. :. " " • • " " : : : : " " ": ": 28. 8 28. 8 100", 100", 13. 2 13. 2 21. 9 21. 9 76% 76% 11. 8 11. 8 103% 103% 4. 1 4. 1 12. 2 12. 2 124,7 124,7 59". , 59". 4 9% 4 9% 3. 1 3. 1 46,6 46,6 « « 4. 0 4. 0 88,1 88,1 7 1% 7 1% 19% 19% 36% 36% 176. 3 176. 3 58% 58% 81. 2 81. 2 136. 6 136. 6 46% 46% 64. 0 64. 0 25. 4 25. 4 40% 40% 30% 30% 0. 5 0. 5 14. 2 14. 2 14. 6 14. 6 20. 1 20. 1 9% 9% 24% 24% ftRitttukJ. ftRitttukJ. N W W t S lt N W W t S lt 1887 1887 m m MftftltifW, MitfiltrtM 1984-1887 1984-1887 Mi Mi % % MMMkMf MMMkMf Mfrtfltlt Mfrtfltlt ,wro, ,wro, 1897 1887 1984-19f7 1994-1917 m m %. %. 55,3 55,3 73,2 73,2 90,9 90,9 60,6 60,6 365,7 365,7 187,6 187,6 502,0 502,0 25,0 25,0 25,0 25,0 35,0 35,0 25,0 25,0 165,5 165,5 93. 9 93. 9 241. 0 241. 0 2964,9 2964,9 1 376. 7 1 376. 7 25. 0 25. 0 25,0 25,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 -1,4 -1,4 31,1 31,1 278,4 278,4 25. 0 25. 0 25,0 25,0 35,0 35,0 25,0 25,0 100",. 100",. 100% 100% 100% 100% H VV H VV 165. 5 165. 5 100% 100% !»2,J« !»2,J« 10/. 3 10/. 3 455,6 455,6 98% 98% 46% 46% 33% 33% " " 0,6 " " 0,6 40,6 40,6 1*00% 1*00% 348,4 348,4 395,1 395,1 188,7 188,7 166. 8 166. 8 93,9 93,9 192,6 192,6 5,7 5,7 5,0 5,0 26,2 26,2 18,0 18,0 20,0 20,0 0,0 0,0 18,0 18,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 509. 4 509. 4 197,8 197,8 0,0 0,0 13. 0 13. 0 144. 7 144. 7 30,9 30,9 74,9 74,9 4. 8 4. 8 85,2 85,2 31. 4 31. 4 269. 1 269. 1 552. 1 552. 1 715. 3 715. 3 352. 1 352. 1 290. 8 290. 8 153,6 153,6 461. 7 461. 7 5,7 5,7 5,0 5,0 26,2 26,2 18,0 18,0 20,0 20,0 0,0 0,0 21. 7 21. 7 45,3 45,3 28. 8 28. 8 2 513. 3 2 513. 3 453,2 453,2 22,2 22,2 78,9 78,9 177,4 177,4 37. 9 37. 9 91,8 91,8 11. 0 11. 0 173,7 173,7 98. 0 98. 0 335,0 335,0 48% 48% 53% 53% 60% 60% 50% 50% 53% 53% 48% 48% 12% 12% 100% 100% 50% 50% 100% 100% 33% 33% 0"„ 0"„ 30% 30% 27% 27% 12% 12% 97% 97% 52% 52% 17", 17", 49% 49% 50% 50% 50% 50% 50"/. 50"/. 46')', 46')', 58% 58% 4 1% 4 1% 43% 43% Î20. 6 Î20. 6 2. 409,6 2. 409,6 2560,1 2560,1 1. 125,0 1. 125,0 1. 313,9 1. 313,9 523,5 523,5 1. 808,6 1. 808,6 107,1 107,1 10,0 10,0 69,9 69,9 29,3 29,3 120,3 120,3 8,2 8,2 120,0 120,0 485,0 485,0 498,0 498,0 5 359,1 5 359,1 2 008,3 2 008,3 274,9 274,9 231,4 231,4 474,3 474,3 101,3 101,3 245,3 245,3 32,0 32,0 471,0 471,0 477,8 477,8 1. 258,2 1. 258,2 "46. 6 "46. 6 1. 148,4 1. 148,4 1. 337,2 1. 337,2 583,2 583,2 580,3 580,3 292,0 292,0 967,1 967,1 48,0 48,0 5,0 5,0 52,4 52,4 18,0 18,0 60,0 60,0 4,1 4,1 72,0 72,0 1 /0. 0 1 /0. 0 249,0 249,0 2 592. 7 2 592. 7 871,0 871,0 130,0 130,0 162,0 162,0 355,7 355,7 76,0 76,0 184,0 184,0 24,0 24,0 300,0 300,0 238. 9 238. 9 784,0 784,0 200 200 0,0] 0,0] 0. 0 0. 0 10. 5! 10. 5! 0. 0 0. 0 43,5 43,5 2*,l 2*,l 3. ». » 3. ». » 59. 6 59. 6 12. 0 12. 0 194. 0 194. 0 243. 6 243. 6 141. 9 141. 9 23. 0 23. 0 57. 8 57. 8 149,2 149,2 2,9 2,9 2,5 2,5 13. 1 13. 1 0,0 0,0 10,0 10,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 7. 8 7. 8 76,6 76,6 0,0 0,0 25,1 25,1 55,4 55,4 5. 5 5. 5 0,0 0,0 2. 4 2. 4 90. 2 90. 2 21,8 21,8 129,2 129,2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 10. 5 10. 5 12,5 12,5 11 \6 11 \6 74,4 74,4 76,1 76. 1 149. 3 149. 3 1 1 3^. 0 3^. 0 286. 9 286. 9 450. 3 450. 3 236. 3 236. 3 103,2 103,2 96. 9 96. 9 286. 0 286. 0 0"*, 0"*, 0% 0% 30% 30% 50% 50% TV M% 7*,*% 7*,*% 3 1% 3 1% 1 1% 1 1% 80% 80% 25% 25% 34% 34% 4 1% 4 1% 16% 16% 33% 33% 30% 30% 2. 9 2. 9 6% 6% 2. 5, 2. 5, """" 50% """" 50% 13. 1 13. 1 0. 0 0. 0 10. 0 10. 0 0,0 0,0 1. 8 1. 8 22. 7 22. 7 14. 4 14. 4 1 707,4 1 707,4 204,2 204,2 11. 1 11. 1 68. 4 68. 4 71. 7 71. 7 9. 0 9. 0 8. 5 8. 5 6. 5 6. 5 133. 9 133. 9 57,0 57,0 162,1 162,1 25% 25% 0% 0% 17% 17% 0% 0% 3% 3% 13% 13% 6% 6% 66",, 66",, 23% 23% 9% 9% 42% 42% 20% 20% 12% 12% 5% 5% 21% 21% 45% 45% 24% 24% 2 1% 2 1% mm** mm** TOTeleviestinta(1994) TOTeleviestinta(1994) TO Rautatieliikenne (1994) TO Rautatieliikenne (1994) Tekninen apu Tekninen apu Yhteensa Yhteensa is-s^it wm*& YOA Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) YOA Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) YOA Friuli-Venezia Giulia 1997-1999 (1997) YOA Friuli-Venezia Qiulia 1997-1999 (1997) YOA Lazio 1997-1999 (1997) YOA Lazio 1997-1999 (1997) YOA Liguria 1997-1999 (1997) YOA Liguria 1997-1999 (1997) YOA Lombardia 1997-1999 (1997) YOA Lombardia 1997-1999 (1997) YOA Marche 1997-1999 (1997) YOA Marche 1997-1999 (1997) YOA Umbria 1997-1999 (1997) YOA Umbria 1997-1999 (1997) YOA Piemonte 1997-1999 (1997) YOA Piemonte 1997-1999 (1997) YOA Toscana 1997-1999 (1997) YOA Toscana 1997-1999 (1997) YOA Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) YOA Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) YOA Veneto 1997-1999 (1997) YOA Veneto 1997-1999 (1997) YOA Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) YOA Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) YOA Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) YOA Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) YOA Lazio 1994-1996 (1994) YOA Lazio 1994-1996 (1994) YOA Liguria 1994-1996 (1994) YOA Liguria 1994-1996 (1994) YOA Lombardia 1994-1996 (1994) YOA Lombardia 1994-1996 (1994) YOA Marche 1994-1996 (1994) YOA Marche 1994-1996 (1994) YOA Umbria 1994-1996 (1994) YOA Umbria 1994-1996 (1994) YOA Piemonte 1994-1996 (1994) YOA Piemonte 1994-1996 (1994) YOA Toscana 1994-1996 (1994) YOA Toscana 1994-1996 (1994) YOAValle d'Aostai 994-1996 (1994) Y O A V a l l e d ' A o s t ai 994-1996 (1994) YOA Veneto 1994-1996 (1994) YOA Veneto 1994-1996 (1994) - • - - • - Yhteensa Yhteensa T*Vofe*8 T»V9fe*8 Alueelllset toimenpldeohjelmat Alueelllset toimenpldeohjelmat TOAbruzzo(1997) TOAbruzzo(1997) TO Bolzano (1994) TO Bolzano (1994) TO Emilia-Romagna (1994) TO Emilia-Romagna (1994) TO Friuli-Venezia Giulia (1994) TO Friuli-Venezia Giulia (1994) TO Lazio (1994) TO Lazio (1994) TO Liguria (1994) TO Liguria (1994) TO Lombardia (1994) TO Lombardia (1994) TO Marche (1994) TO Marche (1994) TO Umbria (1994) TO Umbria (1994) TO Piemonte (1994) TO Piemonte (1994) TO Toscana (1994) TO Toscana (1994) TOTrento(1994) TOTrento(1994) TO Valle d'Aosta (1994) TO Valle d'Aosta (1994) TO Veneto (1994) TO Veneto (1994) Useaa aluetta koskevat TO:t Useaa aluetta koskevat TO:t TO Useaa aluetta koskeva (1997) TO Useaa aluetta koskeva (1997) TO Uutta luovat toimet (1994) TO Uutta luovat toimet (1994) TO Tekninen apu (1994) TO Tekninen apu (1994) f6*Koiiiuius(1994J" f6*KoiiiuTus(1994J" Yhteensa Yhteensa tavoit«4 t a V 0 l t »4 YOA Tyoministenfi (1994) YOA Tyoministenfi (1994) T#¥9H»6*«rtd»rtar<*rt T#V9lte6*«rm«rtflr0trt Alueelllset toimenpldeohjelmat Alueelllset toimenpldeohjelmat ' ' TO Bolzano, aset 867/90 (1996) TO Bolzano, aset 867/90 (1996) TO Emilia-Romagna, aset 866/90 (1996) TO Emilia-Romagna, aset 866/90 (1996) TO Friuli-Venezia Giulia, aset 866/90 (1996) TO Friuli-Venezia Qiulia, aset 866/90 (1996) TO Friuli-Venezia Giulia, aset. 867/90 (1996) TO Friuli-Venezia Giulia, aset. 867/90 (1996) TO Lazio, aset. 866/90 (1996) TO Lazio, aset. 866/90 (1996) TO Lazio, aset. 867/90 (1996) TO Lazio, aset. 867/90 (1996) TO Liguria, aset. 866/90 (1996) TO Liguria, aset. 866/90 (1996) TO Liguria, aset"1)67/9*6'~""'996~) TO Liguria, aset"1)67/9*6'~""'996~) TO Lombardia, asei 866/90 (1996) TO Lombardia, asei 866/90 (1996) TO Lombardia,"aset. 867/90"(1996)'""' TO Lombardia,"aset 867/90"(1996)'""' TO Marche, aset" 866/90"(1996) TO Marche, aset" 866/90"(1996) TO Marche, aset 867/90 (1996) TO Marche, aset 867/90 (1996) TO Marche Water Zoo^ aset: 866/90 (1996) TO Marche Water Zoo^ aset: 866/90 (1996) TO Umbria" a s e r 8 6 6 / 90 (1996) TO Umbria" a s e r 8 6 6 / 90 (1996) TO Umbria, aset 867/90 (1996) TO Umbria, aset 867/90 (1996) TO Piemonte, aset 866/90 (1996) TO Piemonte, aset 866/90 (1996) TO Piemonte, aset 867/90 (1996) TO Piemonte, aset 867/90 (1996) TO Toscana, aset 866/90 (1996) TO Toscana, aset 866/90 (1996) TO T oscana, aset 867/90 (1996) TO Toscana. " aset 867/90 (1996) TOT rento, aset. 866/90 (1996) TOTrento. aset. 866/90 (1996) fSttftMlnv fSttftMlnv 1. 076,1 1. 076. 1 1. 981,6 1. 981,6 to to 376,7 376,7 791,0 791,0 1,1 1,1 28. 600,8 28. 600,8 1. 1 1. 1 14. 600,8 14. 600,8 ,*m ,*m 65,7 65,7 259,5 259,5 0,5 0,5 3. 843,3 3. 843,3 lUuli'uiiHifc" lUuli'uiiHifc" 1984*19*7 1984*1887. ,; m. ,; m 301,6 301,6 „mn, „mn, 8 0% 8 0% MMteui"' MtifigtiT 1997 1997 91,3 91,3 62,0 62,0 0,2 0,2 199«VI997i 199«VI997i to i to i 264,0 264,0 370,2 370,2 0,3 0,3 1. 691,3 1. 691,3 6. 072,9 6. 072,9 7,1 7,1 0,0 0,0 0,0 0,0 20,7 20,7 17,0 17,0 15,5 15,5 8,5 8,5 49,5 49,5 25,4 25,4 6,8 6,8 24,8 24,8 0,0 0,0 -1. 7 -1. 7 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 -4,4 -4,4 -7,4 -7,4 56,3 56,3 48,1 48,1 -2. 8 -2. 8 0. 0 0. 0 7. 1 7. 1 0. 0 0. 0 0,0 0,0 20,7 20,7 17,0 17,0 15,5 15,5 8,5 8,5 49,5 49,5 25,4 25,4 e',8 e',8 24,8 24,8 6,0 6,0 10,3 10,3 26,3 26,3 49,5 49,5 11,6 11,6 6,1 6,1 10,1 10,1 102,8 102,8 85. 8 85. 8 0. 2 0. 2 24,5 24,5 263,6 263,6 608,6 608,6 3,2 3,2 9. 3 9. 3 0,0 0,0 15,1 15,1 24,7 24,7 11,4 11,4 0. 0 0. 0 6. 9 6. 9 3. 4 3. 4 r r 18. 4 18. 4 3,2 3,2 14. 2 14. 2 59,5 59,5 22,0 22,0 33,9 33,9 17,1 17,1 13,1 13,1 9. 8 9. 8 8. 4 8. 4 51. $ 51. $ 14,1 14,1 1 1 24. 1 24. 1 '% '% WW WW 70% 70% 47% 47% 28% 28% 36% 36% 50% 50% 0% 0% 0% 0% 16% 16% 50% 50% 50% 50% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 50% 50% 23% 23% 50% 50% 73% 73% 45% 45% 6 1% 6 1% 55% 55% 50% 50% 58% 58% 72% 72% 76% 76% 42% 42% 50% 50% 34% 34% 15% 15% 58% 58% 32",. 32",. 4 1% 4 1% 28% 28% 40% 40% 7% 7% 27% 27% 28% 28% 4C%1 4C%1 °' " °' " 59% 59% 39% 39% 22% 22% 7. 1 7. 1 3. 7 3. 7 7,3 7,3 13,6 13,6 4. 8 4. 8 0,0 0,0 16,1 16,1 161,0 161,0 16. 7 16. 7 4. 9 4. 9 23,8 23,8 13. 6 13. 6 so",, so",, 9,3 9,3 3,0 3,0 36. 4 36. 4 363,6 363,6 27% 27% 644,7 644,7 1,1 1,1 8. 606,8 8. 606,8 14,2 14,2 28,0 28,0 14,8 14,8 41,4 41,4 34,0 34,0 31,0 31,0 17,0 17,0 99,0 99,0 50,9 50,9 13,5 13,5 49,5 49,5 12,0 12,0 18,5 18,5 59,0 59,0 81,6 81,6 21. 1 21. 1 16,6 16,6 24,8 24,8 143,4 143,4 113. 6 113. 6 3,3 3,3 48. 9 48. 9 936,3 936,3 6,4 6,4 15,7 15,7 99,3 99,3 34,1 34,1 78. 2 78. 2 27. 0 27. 0 112. 0 112. 0 23,5 23,5 19,5 19,5 78,2 78,2 42,0 42,0 18,1 18,1 6,3 6,3 69,3 69,3 27,1 27,1 30. 2 30. 2 19,8 19,8 116. 0 116. 0 822,6 822,6 82% 82% 100% 100% 68% 6 8% 100% 100% 7 1% 7 1% 19% 19% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 32% 32% 32% 32% 32% 32% 100% 100% 46% 46% 100% 100% 131% 131% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 135% 135% 142% 142% 100% 100% 100% 100% 599% 599% 100% 100% 63% 63% 30% 30% 64",, 64",, 54"„ 54"„ 64",, 64",, 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 5 1% 5 1% 64% 64% 100% 100% 56% 56% 56"„ 56"„ 56"„ 56"„ 6 1% 6 1% 41,0 41,0 110,1 110,1 187,1 187,1 339,7 339,7 88,2 88,2 86,1 86,1 125,6 125,6 976,4 976,4 511,2 511,2 30,5 30,5 303,6 303,6 39,3 39,3 59,0 59,0 158,4 158,4 219,2 219,2 73,2 73,2 32,0 32,0 37,3 37,3 449,1 449,1 403,1 403,1 1,6 1,6 152,7 152,7 14,2 14,2 39,2 39,2 76,9 76,9 129,5 129,5 34,0 34,0 31,0 31,0 53,1 53,1 309,5 309,5 158,9 158,9 13,5 13,5 107,8 107,8 12,0 12,0 14,1 14,1 59,0 59,0 81,6 81,6 21,1 21,1 12,3 12,3 17,4 17,4 143,4 143,4 113,6 113,6 0*6 0*6 48. 9 48. 9 14,2 14,2 28,0 28,0 14,8 14,8 41,4 41,4 34,0 34,0 31,0 31,0 17,0 17,0 99,0 99,0 50,9 50,9 13,5 13,5 49,5 49,5 0,0 0,0 -2,8 -2,8 6,5 6,5 16,4 16,4 -2,0 -2,0 0,0 0,0 -3,8 -3,8 14,6 14,6 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 4. 424,4 4. 424,4 1. 491,8 1. 491,8 422,3 422,3 45,8 45,8 54,4 54,4 409,8 409,8 118,6 118,6 271,7 271,7 94,0 94,0 389,1 389,1 81,7 81,7 67,7 67,7 271,6 271,6 145,8 145,8 62,7 62,7 30,1 30,1 240,7 240,7 60,3 60,3 118,9 118,9 77,8 77,8 456,8 456,8 21,2 21,2 24,5 24,5 184,4 184,4 53,4 53,4 122,3 122,3 42,3 42,3 175,1 175,1 36,8 36,8 30,5 30,5 122,2 122,2 65,6 65,6 28,2 28,2 12,4 12,4 108,3 108,3 27,1 27,1 53,5 53,5 35. 0 35. 0 205,6 205,6 2. 987,6 2. 987,6 1. 348,4 1. 348,4 6. 4 6. 4 9. 3 9. 3 24,7 24,7 20,3' 20,3' 59,9 59,9 7,2 7,2 85,8 85,8 17,8 17,8 9,6 9,6 23,2 23,2 22,0 22,0 5,0 5,0 1,5 1,5 36,3 36,3 27,1 27,1 21 ",T 21 ",T """13*8 """13*8 81,2 81,2 472,2 472,2 903,7 903,7 406,7 406,7 164,4 164,4 263. 3 263. 3 65% 65% "85" "85" 135. 1 1361 33% 33% 0,4 0,4 8,8 8,8 3,4 3,4 0,5 0,5 8,0 8,0 0,7 0,7 2,3 2,3 6*3 6*3 26,5 26,5 1,2 1,2 16,3 16,3 0. 3 0. 3 0,8 0,8 4,1 4,1 0,4 0,4 15,2 15,2 1,2 1,2 10,0 10,0 1,0 1,0 6. 5 6. 5 100% 100% 100% 100% 100",, 100",, 100",, 100",, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100",", 100",", wm wm KX7X KX7X 100"i 100"i i o ax i o ax 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 ' "" 0,0 ' "" 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,( 0,( 0,0 0,0 o,c o,c 0,( 0,( o,c o,c 1 1 3C 3C 30". | 30". | 30% 30% 30% 30% 30°'„ 30°'„ 30". ! 30". ! 30"„ 30"„ 30% 30% :»% :»% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 50% 50% 30% 30% 30% 30% 30' Y„ 30' Y„ 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 0,1 0,1 2,7 2,7 1. 0 1. 0 0,2 0,2 2,4 2,4 0. ; 0. ; o,, o,, 6,1 6,1 8,0 8,0 0,4 0,4 4,9 4,9 0,1 0,1 0,4 0,4 1,2 1,2 0,1 0,1 4,6 4,6 0,4 0,4 3,0 3,0 o,: o,: 2,C 2,C 1,6 1,6 44,2 44,2 13,3 13,3 " " l ,7 " " l ,7 32,1 32,1 2,7 2,7 7,5 7,5 1,1 1,1 132,6 132,6 4,6 4,6 62. 7 62. 7 1. 2 1. 2. _. _ 20"*4 20"*4 1,6 1,6 82,7 82,7 4,8 4,8 53,0 53,0 4,1 4,1 30,8 30,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 " " " 0,0 " 0,0 0,0 0,0 "6,0 "6,0 "6,0 "6,0 o,6 o,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0:0 0:0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 8,8 8,8 3,4 3,4 6,5 6,5 8,0 8,0 0,7 0,7 2,3 2,3 0,3 0,3 26^5 26^5 1,2 1,2 16,3 16,3 0,3 0,3 0,8 0,8 " " 4. Ï " " 4 ,i 0,4 0,4 15,2 15,2 1,2 1,2 10,0 10,0 1,0 1,0 6,5 6,5 201 201 thyvBksymfevuttfl} thyvgksymfevuttfl} fcn$taniu 199? 199? K«8*tttW MfhjIJiiiiiMri' 4994*1997 1994*199? e» e» : 1997 : 1997 TOTrento. aset. 867/90 (1996) TOTrento, aset. 867/90 (1996) TO Valle d'Aosta, aset. 867/90 (1996) TO Valle d'Aosta, aset. 867/90 (1996) TO Veneto, aset. 866/90 (1996) TO Veneto, aset. 866/90 (1996) TO Veneto, aset. 867/90 (1996) TO Veneto, aset. 867/90 (1996) TO Bolzano, aset. 866/90 (1995) TO Bolzano, aset. 866/90 (1995) Useaa aluetta koskevat TO:t Useaa aluetta koskevat TO:t TO Italia, aset. 951/97 ja 867/90 (1997) TO Italia, aset. 951/97 ja 867/90 (1997) Arviot Italia, aset. 2328/91 (1995) Arviot Italia, aset. 2328/91 (1995) Yhteensa Yhteensa f 0 V ^ t * ^ i p a | a * t « fi T 0 V ^ t * ^ i p a | a < t « fi YOA Italia (1994) YOA Italia (1994) T»VoK»*t> T»voH»9to YOA Friuli-Venezia Giulia (1995) YOA Friuli-Venezia Giulia (1995) YOA Liguria (1995) YOA Liguria (1995) YOA Marche (1995) YOA Marche (1995) YOA Piemonte (1995) YOA Piemonte (1995) YOA Bolzano (1994) YOA Bolzano (1994) YOA Emilia-Romagna (1994) YOA Emilia-Romagna (1994) YOA Lazio (1994) YOA Lazio (1994) YOA Lombardia (1994) YOA Lombardia (1994) YOA Umbria (1994) YOA Umbria (1994) YOA Toscana (1994) YOA Toscana (1994) YOA Trento (1994) YOA Trento (1994) YOA Valle d'Aosta (1994) YOA Valle d'Aosta (1994) YOA Veneto (1994) YOA Veneto (1994) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA ftlriftc ftlriftc ADAPT ADAPT Italia (1995) Italia (1995). mttmm mttmm Italia (1994) Italia (1994) LEASER LEASER Lazio (1996) Lazio(1996) Liguria (1996) Liguria (1996) Lombardia (1996) Lombardia (1996) Marche (1996) Marche (1996) Molise(1996) Molise(1996) Piemonte (1996) Piemonte (1996) VerkoT(1996) VerkoT(1996) Sisilia (1996) Sisilia (1996) Trento (1996) Trento (1996] Veneto (1996 j" Veneto (1996 j" Abruzzo(1995) Abruzzo(1995) Basilicata(1995) Basilicata(1995) Bolzano (1995) Bolzano (1995) Calabria (1995) Calabria (1995) Campania (1995) Campania (1995) Emilia-Romagna (1995) Emilia-Romagna (1995) Friuli-Venezia Giulia (1995) Friuli-Venezia Giulia (1995) Puglia(1995) Puglia(1995) Sardinia (1995) Sardinia (1995) ToGcana (1995) ToGcana (1995) Umbria (1995) Umbria (1995) Valle d'Aosta (1995) Valle d'Aosta (1995) Yhteensa Yhteensa t*E8CA t*E8CA Main (1995) Main (1995) $MB $MB Italia (1996) Main (1996) RECHAR RECHAR Sardinia (1995) Sardinia (1995) Toscana (1995) Toscana (1995) Yhteensa Yhteensa KONVER KONVER Italia (1996) Italia (1996) RGSI08R RGSI08R Italia (1990) Italia (1990) 3,8 3,8 0,7 0,7 72,6 72,6 3,1 3,1 34,9 34,9 714,0 714,0 1. 409,8 1. 409,8 2. 744,9 2. 744,9 ' ' 456,4 456,4 273,4 273,4 185,3 185,3 431,1 431,1 425,0 425,0 159,2 159,2 311,2 311,2 514,9 514,9 250,3 250,3 339,5 339,5 728^4 728^4 65,8 65,8 13,9 13,9 1. 020,4 1. 020,4 4. 718. 5 4. 718. 5 Ifl Ifl : : 1,0 1. 0 0,2 0,2 14,5 14,5 0,8 0,8 7,1 7,1 185,6 185,6 457,7 457,7 776,0 776,0 134,4 134,4 44,0 44,0 36,2 36,2 76,2 76,2 83,5 83,5 43,6 43,6 57. 1 57. 1 145. 7 145. 7 40. 3 40. 3 75,5 75,5 133,0 133,0 19,9 19,9 4,2 4,2 145,6 145,6 904,7 904,7 46. 846,5 46. 846,5 Kokonais* Kokonais* 19. 561,7 19. 561,7 RR:ntuki RRifttUkl m m 405,0 405,0 219,7 219,7 640,3 640,3 401,4 401,4 73,9 73,9 18,3 18,3 17,3 17,3 44. 6 44. 6 18,1 18,1 48,8^ 48,8^ 3,1 3,1 65,2 65,2 10,5 10,5 ~ 70,5 ~ 70,5 31,9 31,9 39,1 39,1 23,4 23,4 47,7 47,7 51,3 51,3 25,1 25,1 17,7 17,7 53,2 53,2 78,0 78,0 65,1 65,1 38,0 38,0 2,2 2,2 19,9 19,9 4^8] 4^8] 5,5 5,5 10,3 10,3 9. 8 9. 8 11. 3 11. 3 ~2. Ö ~2,0 32. 6 32. 6 2. 7 2. 7 19,9 19,9 16,0 16,0 19,6 19,6 5,9 5,9 23,2 23,2 25,8 25,8 7,7 7,7 6,0 6,0 26,6 26,6 36,4 36,4 18,1 18,1 10,3 10,3 0,6 0,6 4. 849,9 4. 849,9 11. 311,2 11. 311,2 mr mr im~M7 m 2. 316,7 2. 316,7 199? 199? 6. 481,7 6. 481,7 •Jtkttlt : jgajtatit : 199*199? 199*199? m m 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 30,0 30,0 92,9 92,9 122,9 122,9 2,8 2,8 5,7 5,7 4,3 4,3 0,0 0,0 0,0 0,0 2,8 2,8 13,1 13,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 48,9 48,9 4,1 4,1 0,0 0,0 43,2 43,2 122,0 122,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 7 0. 7 0,0 0,0 1,3 1,3 6o 6o 4,2 4,2 ~ 0,9 ~ 0,9 "o,o o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,0 4,0 0,8 0,8 0,8 0,8 0,0 0,0 1,0 1,0 0,2 0,2 14,5 14,5 0,8 0,8 7,1 7,1 30,0 30,0 210,4 210,4 372,1 372,1 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 16% 16% 46% 46% 48% 48% 47,5 47,5 35% 35% 17,6 17,6 10,5 10,5 9. 2 9. 2 9,8 9,8 14,7 14,7 19,8 19,8 16,7 16,7 4,H 4,H 10,7 10,7 71,1 71,1 6. 7 6. 7 0. 6 0. 6 70,3 70,3 262. 6 262. 6 40% 40% 29% 29% 12% 12% 12% 12% 3 4% 3 4% 35% 35% 1 1% 1 1% 12% 12% 14". 14". 53'!. 53'!. 34% 34% 14% 14% 48% 48% 29% 29% 6 8% 6 8% V V 81. 7 81. 7 37% 37% 134,2 134,2 33% 33% 4. 2 4. 2 3,9 3,9 4. 5 4. 5 1,9 1,9 0,3 0,3 2,6 2,6 2. 6 2. 6 11,4 11,4 " " 6. 0 6. 0 15. 4 15. 4 2. 4 2. 4 4,8 4,8 7,0 7,0 3,5 3,5 1,7 1. 7 1,5 1,5 6,6 6,6 5,1 5,1 1,5 1,5 2,4 2,4 0,5 0,5 2 1% 2 1% 82% 82% 82% 82% 1 1 18% 18% 3% 3% ' 23oo 2 3oo ' 100% 100% 35% 35% 82% 82% 30% 30% 96% 96% 12% 12% 82% 82% 30% 30% 14% 14% 22% 22% 25% 25% 25% 25% 14% 14% 8% 8% 24% 24% 82% 82% 29% 29% 4. 6 4. 6 14% 14% 199*4997: 199*4997: i m i m 0,3 0,3 0,1 0,1 4,4 4,4 0,2 0,2 5,6 5,6 15,0 15,0 181,3 181,3 239,6 239,6 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 8 0% 8 0% 8% 8% 40% 40% 3 1% 3 1% 25,6 25,6 19% 19% 8,8 8,8 6,2 6,2 4,6 4,6 4,9 4,9 6,9 6,9 4,4 4,4 fi. 'J fi. 'J 3. 0 3. 0 5. 4 5. 4 46. 7 46. 7 3. 2 3. 2 0. 3 0. 3 33. 6 33. 6 136. 4 136. 4 20% 20% 17% 17% 6% 6% 6% 6% 16% 16% 8% 8% 6% 6% A% A% 7% 7% 35% 35% 16% 16% 7% 7% 23% 23% 15% 15% 33% 33% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,1 2,1 15,0 15,0 122,5 122,5 139,7 139,7 ' ' 2. 5 2. 5 2,8 2,8 3,7 3,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,6 1,0 1,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 38,8 38,8 1. 1 1. 1 0. 0 0. 0 25. 0 25. 0 73. 1 73. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 2 1. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 4 0. 4 0. 0 0. 0 0. 7 0. 7 0. 0 0. 0 :M :M 0,4 0,4 P. O P. O c. o 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 2,0 2,0 0,4 0,4 0,4 0,4 0. 0 0. 0 7,6 7,6 0. 1 0. 1 41,1 41,1 19% 19% 67,6 67,6 17% 17% • • 2. 1 2. 1 1. 6 1. 6 1. 9 1. 9 0. 9 0. 9 0. 1 0. 1 1. 3 1. 3 0,8 0,8 !\7 ! \7 P. tl P. tl 3. 0 3. 0 -,- -,- 1. C 1. C 2. 0 2. 0 3. 5 3. 5 1. 8 1. 8 0. 9 0. 9 0. 7 0. 7 3. 3 3. 3 2. 5 2. 5 0. 7 0. 7 1. 0 1. 0 0. 2 0. 2 43,8 43,8 1 1% 1 1% 33% 33% 34% 34% 9% 9% 1% 1% 1 1% 1 1% 40% 40% 17% 17% 3 1% 3 1% 15% 15% 46% 48%- 6*V 6% 35% 35% 15% 15% 7% 7% 1 1% 1 1% 12% 12% 12% 12% ^V, ^V, 4% 4% 10% 10% 27% 27% 14% 14% 2. 3 2. 3 7% 7% 46. 7 46. 7 24% 24% 1. 0 1. 0 23,4 23,4 12% 12% 0. 9 0. 9 Y'. o Y. O 1. 9 1. 9 100*% 100*% 100% 100% 100% 100% 21. 6 21. 6 33% 33% 42,8 42,8 46% 46% 0. 1 0. 1 o. o o. o °r1 °r1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 4 0. 4 0. 5 0. 5 0,9 0,9 50% 50% 50% 50% 60% 60% | 10. 8 10. 8 | 17% 17% 21. 4 21. 4 | | 23% 23% 843,1 843,1 314,7 314,7 13,3 13,3 91,2 91,2 82,4 82,4 34,2 34,2 648,5 648,5 192. 5 192. 5 1,8 1. 8 " 1372 " 1372 15,0 15,0 0,9 0,9 ~ " l ,0 ~ " l ,0 1. 9 1. 9 317,5 317. 5 64,8 64,8 427,1 427,1 92,3 92,3 0,2 0,2 2,0 2,0 0,1 0,1 0,1 0,1 0,2 0,2 0,0 0,0 I I 0,0 0,0 | | 202 202 {hyvakxyml#vtKi3l} {hyuaksynUfviK^i} 'Kdk^ti|kif< 'Kdk^ttiitff. fcttttttllU fcttttttllU *R;MMM K R ; M MM ft$*fcsM*fc ft$*fcsM*fc 1997 199f 1994*1997 1994*1997 % % ma ma • • tfaksut" Maksut" 1997 1997 !199*4997: !199*4997i iiiiniMi. il iiiiniMi. il ; ;. mm mm Italia (tavoitteen 1 kohdealueet) (1993) Italia (tavoitteen 1 kohdealueet) (1993) Italia (tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet) (1993) Italia (tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet) (1993) Yhteensa Yhteensa tffti*$ tffttft# Italia (1996) Italia (1996) YHTEENSA YHTEENSA *»1iRWt<^0*l* *»1iRWt<^0*l* Kreikka/ltaha Ipiros, Joomanmeren saaret, Lansi-Kreikka ja Kreikka/ltaha Ipiros, Joomanmeren saaret, Lansi-Kreikka ja Puglia(1997) Puglia (1997) ltalia/ltavalta(1997) ltalia/ltavalta(1997) Italia/Slovenia: Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) Italia/Slovenia: Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia: Euroopan keskiosat, Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Adrianmeren, Tonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) Ranska/ltalia: Korsika/Sardinia (1996) Ranska/ltalia; Korsika/Toscana (1996) Ranska/ltalia; Korsika/Toscana (1996) Italia/Albania: Puglia (1996) Italia/Albania: Puglia (1996) ltalia/Ranska(1996) ltalia/Ranska(1996) Halia/Sveitsi (1996) Halia/Sveitsi (1996) Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) Kreikka: Energiaverkkpjen valmistuminen (REGEN) (1995) Kreikka: Energiaverkkpjen valmistuminen (REGEN) (1995) LUXEMBURG LUXEMBURG ' 'ftfajWtftftt ' 'JMjWtfNrf {byv9k*ym)svimsl} {byv9k*ym)svimsl} Kokdstal* KokOEtate fcMkt9nn> fci$$9nn> l nWi ' immi YOA Luxemburg 1997-1999 (1997) YOA Luxemburg 1997-1999 (1997) YOA Luxemburg 1994-1996 (1994) YOA Luxemburg 1994-1996 (1994) Yhteensa Yhteensa TitivdiSiS fa'voiSa. 'S TO Yksityiset hankkeenedistajat (1994) TO Yksityiset hankkeenedistajat (1994) TO Julkiset hankkeenedistajat (1994) TO Julkiset hankkeenedistajat (1994) Yhteensa Yhteensa T*voUM Tftyolte* YOA Julkiset hankkeenedistajat (1994) YOA Julkiset hankkeenedistajat (1994) Tavolte 6a mfmteioti* Tavolte 6a mfmteioti* Arviot Luxemburg, aset 2328/91 (1995) Arviot Luxemburg, aset 2328/91 (1995) YOA Luxemburg, aset 866 ja 867/90 (1994) YOA Luxemburg, aset 866 ja 867/90 (1994) Yhteensa Yhteensa ?»Y»J!te*jiK4$f$&* ?»Y»J!te*jiK4$f$&* YOA Luxemburg (1994) YOA Luxemburg (1994) TayoiteS* TayoiteS* YOA Luxemburg (1994) YOA Luxemburg (1994) YHTEENSA YHTEENSA 86,4 86,4 178,8 178,8 266,2 266,2 43,4 43,4 39,6 39,6 83,0 83,0 337,5 337,5 136,0 136,0 3. 981,6 3. 981,6 1. 640,6 1. 640,6 304,9 304,9 169,2 169,2 11,8 11,8 15,6 15,6 15,2 15,2 20,9 20,9 33,7 33,7 18,6 18,6 81,5 81,5 57,0 57,0 20,0 20,0 75,8 75,8 27,4 27,4 31,4 31,4 30,5 30,5 36,8 36,8 71,8 71,8 58,2 58,2 178,2 178,2 159,1 159,1 52,7 52,7 189,4 189,4 459,2 459,2 45,3 45,3 18,2 18,2 63,6 63,6 21,6 21,6 25,3 25,3 46,9 46,9 128,4 128,4 20,5 20,5 148,9 148,9 3,7 3,7 25,5 25,5 294,7 294,7 6,1 6,1 2,3 2,3 KRiftlMkl m m , , 9,8 9,8 5,3 5,3 15,2 15,2 9,7 9,7 11,4 11,4 21,1 21,1 36,7 36,7 3,1 3,1 39,8 39,8 1. 1 1. 1 6,0 6. 0 86,6 86,6 AR:nlukt AR:nlukt m m 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 16,7 16,7 39,9 39,9 13,1 13,1 11,7 11,7 15,2 15,2 20,9 20,9 0,6 0,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,4 4,4 0,0 0,0 7,9 7,9 4,2 4,2 12,1 12,1 26,4 26,4 463,1 463,1 39,9 39,9 13,1 13,1 11,7 11,7 15,2 15,2 20,9 20,9 33,1 33,1 18,2 18,2 15,5 15,5 15,1 15,1 20,0 20,0 22,0 22,0 18% 18% 10% 10% 16% 16% 19% 19% 3 0% 3 0% 2 4% 2 4% 110% 110% 75% 75% 100% 100% 100% 100% 98% 98% 98% 98% 19% 19% 26% 26% 100% 100% 29% 29% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,8 6,8 15,5 15,5 19,9 19,9 6,5 6,5 5,8 5,8 7,6 7,6 10,5 10,5 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,2 2,2 0,0 0,0 6,3 6,3 3,3 3,3 9,6 9,6 15% 15% 8% 8% 12% 12% 20,0 20,0 241,0 241,0 15% 15% 16% 16% 19,9 19,9 6,5 6,5 5,8 5,8 7,6 7,6 10,5 10,5 10,1 10,1 5,5 5,5 7,8 7,8 7,5 7,5 10/, 10/, 11,0 11. 0 12% 12% 55% 55% 37% 37% 50% 50% 50% 50% 30% 30% 29% 29% 10% 10% 13% 13% cJf-. , cJf-. , 15% 15% B8% 88% 183,7 183,7 80. 5 80. 5 183,7 183,7 100",, 100",, 79,4 79,4 1f> 1,9 1f> 1,9 Mjritiwwfc tftftiwwfc 1997 199? MncKSUSK*. MncKSUSK*. 1994x1997 1994x1997 (2) (2) % % AW AW Maksut Maksut 199? 199? Maksut Maksut 1994. 199? 1994*199? % % row, row, 9,8 9,8 -0,2 -0,2 9,6 9,6 1,4 1,4 1,9 1,9 3,3 3,3 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 7 1. 7 14,7 14,7 9,8 9,8 5,8 5. 8 100% 100% 109% 109% 16,7 16,7 103% 103% 6,0 6,0 7,2 7. 2 13,2 13,2 62% 62% 63°,, 63°,, 62% 62% 0. 9 0. 9 38% 38% 1 56 1 56 1. 0 1. 0 16,6 16,6 «. «. 42% 42% 1. 1. 100% 100% 2,ri 2,ri ' 42% ' 4 /% 49,9 49,9 68% 68% M * * * l » lt M * * * l » lt 1997 1997 1994-1997 1994-1997 (2J (2J 4,9 4,9 0,0 0,0 4,9 4,9 1. 6 1. 6 2. 1 2. 1 3,7 3,7 0. 0 0. 0 44 44 ::< 4/6 0. 0 0. 0 4,9] 4,9] 4. 3 4. 3 97I 97l 50% 50% 80% 80% 6 1% 6 1% V V *. o *. o 12,7 12,7 58% 58% «% «% 60% 60% 0. 6 0. 6 25% 25% 14. 4 14. 4 15. 2 15. 2 39% 39% 25% 25% 38% 38% ;v? ;v? KVV KVV •• •• 39. 91 39. 91 v% C% 47% 47% 1* 1* 14,8 14,8 Maluut Maluut 199T 199T 1994. 199? 1tt4»1t*T Atoit* Atoit* <hyvaksymJ*vucHifr <hyvaksymJ*vucHifr *Wtf»nn, *Wtf»nn, mm mm Luxemburg (1995) Luxemburg (1995) ysmsmm mwcmmr Luxemburg (1994) Luxemburg (1994) LEAfcEft LEASE* Luxemburg (1995) Luxemburg (1995) SME sail Luxemburg (1996) Luxemburg (1996) KONVft* KONVft* Luxemburg (1997) Luxemburg (1997) KHSJPH* KHSIPHH Luxemburg (1997) Luxemburg (1997) URBAN URBAN Luxemburg (1995) Luxemburg (1995) YHTEENSA YHTEENSA INTERREG/REQEN I N T E R R E G / R E Q EN Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat Rein-Maas Belgia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat Rein-Maas (1997) (1997) Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg (1996) (1996) Saksa/Luxemburg: Euregio(1995) Saksa/Luxemburg: Euregio(1995) 0,8 0,8 0,6 0,6 4,8 4,8 1,4 1,4 1,3 1,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,0 1,0 0. 3 0. 3 0,4 0,4 57,9 57,9 13,3 13,3 1,0 1,0 67,9 67,9 0,5 0,5 16,1 16,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 11,4 11,4 0,0 0,0 11,7 11,7 0,3 0,3 100% 100% 0,3 0,3 100% 100% 1,0 1,0 100% 100°/o 0,3 0,3 72% 72% 0,3 0,3 74% 74% 11,4 11,4 86"/. , 86"/. , I I 0,5 0,5 100% 100% 14,1 14,1 87% 87% 426,7 426,7 137,1 137,1 15,5 15,5 15. 5 15. 5 11'X 11'X 62,2 62,2 30,9 30,9 30,2 30,2 8,0 8,0 0,0 0,0 0,0 0,0 26,2 26,2 87% 87% 8,0 8,0 100"/; 100"/i 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 2 0. 2 0,0 0,0 0,1 0,1 3. 4 3. 4 0,0 0,0 3,8 3,8 0,0 0,0 1,4 1,4 o. c O. C 01 01 x% 30% 02 02 5C*V 5C*V 0,7 0,7 *. *. 0,1 0,1 2 2 ", 2 2 ", 01 01 22% 22% - - 0,3 0,3 4,7 4,7 26 \, 26 \. 50% 50% 29% 29% 0,0 0,0 0". , 0". , 13,5 13,5 2,4 2,4 45% 45% 30% 30% 203 203 ALANKOMAAT Ohjetmat Ohjetmat Tavott*>1 Tavott*>1 YOAFIevoland(1994) YOA Flevoland (1994) T*v<Mfe$ T*v<Mfe$ YOA Arnhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) YOA Arnhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) YOA Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) YOA Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) YOA Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) YOA Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) YOA Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) YOA Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) YOA Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) YOA Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) YOA Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) YOA Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) YOA Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) YOA Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) YOA Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) YOA Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) YOA Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) YOA Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) YOA Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) YOA Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) Yhteensa Yhteensa Tavdfca Tavdfca YOA Alankomaat (1994) YOA Alankomaat (1994) tavolte 4 tavolte 4 YOA Alankomaat (1994) YOA Alankomaat (1994) Tav9)t»**maatalfru5 Tav9)t»*»maatalfru5 Arviot Alankomaat, aset. 2328/91 (1995) Arviot Alankomaat, aset. 2328/91 (1995) YOA Alankomaat, aset. 866 ja 867/90 (1994) YOA Alankomaat, aset. 866 ja 867/90 (1994) Yhteensa Yhteensa tavp(teifc**tafe& tavp(teifc**tafe& YOA Alankomaat (1994) YOA Alankomaat (1994) TavoJteSto TavotteSto YOA Friesland (1994) YOA Friesland (1994) YOA Groningen-Drenthe (1994) YOA Groningen-Drenthe (1994) YOA Limburg (1994) YOA Limburg (1994) YOA Overijssel (1994) YOA Overijssel (1994) YOA Zeeland (1994) YOA Zeeland (1994) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA Alditt Alditt {hyvftksymisvup*)) {hyvftksymisvup*)) AOAPT APAPT AI. inkomd. it (1995) Aljrikoma. it (1995) EMPLOYMENT EMPLOYMENT Alankomaat (1994) Alankomaat (1994) LEADER LEADER Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Drenlhe(1995) Drenlhe(1995) Flevoland (1995) Flevoland (1995) Noordoost Friesland/noordwest Groningen (1995) Noordoost Friesland/noordwest Groningen (1995) Noordwest Friesland (1995) Noordwest Friesland (1995) Yhteensa Yhteensa P6$PA Pfi$PA Alankomaat (1995) Alankomaat (1995) 8 ME 8 ME Alankomaat (1995) Alankomaat (1995) mmm mmm Alankomaat (1996) Alankomaat (1996) RESJOER RESJOER Alankomaat (1995) Alankomaat (1995) RETBX RETBX Twente(1995) Twente(1995) URBAM URBAN Rotterdam (1997) Rotterdam (1997) Utrecht (1997) Utrecht (1997) Amsttm1am(1995) Amsttiidam (1995) llaaijll!)'. );,) llaaijll!)'. );,) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA INTER RRft/ft KdiEIN INTER RRft/RKGiEIN RR:otukl RR:oiukl 1987 1887. 964,9 964,9 , , 150,0 150,0. 249,7 249,7 327,5 327,5 354,5 354,5 222,2 222,2 244,2 244,2 173,1 173,1 195,9 195,9 169,6 169,6 102,9 102,9 156,4 156,4 76,8 76,8 113,1 113,1 107,3 107,3 65,5 65,5 79,4 79,4 45,6 45,6 54,8 54,8 45,3 45,3 29,5 29,5 49,0 49,0 15,7 15,7 24,6 24,6 36,2 36,2 34,4 34,4 21,1 21,1 25,4 25,4 6,3 6,3 4,7 4,7 -0,7 -0,7 3,7 3,7 1,8 1,8 MatrtinH* MaittinH* : I******? : 1994M9*? 1, flL„ „ I, flL„ „ | * " | * " - Matebi - Matebi *m ' *m ' , , \ \ 1«*M897 57,7 57,7 38% 38% I I 19. 7 19. 7 24,6 24,6 36,2 36,2 34,4 34,4 21,1 21,1 25,4 25,4 45,6 45,6 54,8 54,8 45,3 45,3 29,5 29,5 44. 9 44. 9 32% 32% 32% 32% 32% 32% 32% 32% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 92% 92% 54% 54% 12,3 12,3 18,1 18,1 17,2 17,2 10,5 10,5 12,7 12,7 21,4 21,4 16,7 16,7 14. 6 14. 6 8,1 8,1 14,6 14. 6 146,2 146,2 -. • -. • 51,1 51,1 , , '*•••> '*•••> 12,3 12,3 18,1 18,1 17,2 17,2 10,5 10,5 12,7 12,7 34,1 34,1 46,6 46,6 37. 9 37. 9 16,4 16,4 32,1 32,1 238. 61 238,0 34% 34% ,, ,, 16% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 75% 75% 85% 85% 84% 84% 56% 56% 66% 66% 38V. 38% 2. 196,1 2. 196,1 666,2 """'" 666,2 157,6 167,6 361,6 361,6 2 219,7 2 219,7 935,3 935,3 159,4 159,4 593,9 593,9 63% 63% 142. 0 142. 0 519,9 519,9 56% 56% 376,1 376,1 156,2 156,2 64,7 64,7 87. 0 87. 0 56% 56% 52. 1 52. 1 63. 2 63. 2 40% 40% 238,7 238,7 298,2 298,2 636,9 636,9 28,2 28,2 40,1 40,1 68,3 68,3 127. 5 127. 5 46,6 46,6 266,9 266,9 157,4 157,4 51,7 51,7 70,2 70,2 49,2 49,2 696,4 696,4 7. 016,6 7. 016,6 Kokonais* Kokonais* taatan. fctictenn. 68,7 68,7 34,9 34,9 19. 1 19. 1 15. 5 15. 5 11. 8 11. 8 160,0 160,0 2. 172,7 2. 172,7 RR!»«MM (1) (1) , , 168. 9 168. 9 69,7 69,7 136,0 136,0 62. 6 62. 6 0,1 0,1 2,8 2,8 4,4 4,4 14,4 14,4 13,5 13,5 35,2 35,2 0,0 0,0 1. 1 1. 1 2,1 2,1 2,6 2,6 2. 7 2. 7 8,6 8,6 34,2 34,2 10,6 10,6 26,9 26,9 10,3 10,3 32,0 32,0 12,0 12,0 83,8 83,8 23. 5 23. 5 3,5 3,5 1. 0 1. 0 23,6 23,6 26,0 26,0 19,7 19. 7 08,2 08,2 137,4 137,4 668,0 668,0 6,5 6,5 6,5 " 6,5 4. 7 4. 7 4. 7 4. 7 22,3 22,3 220,6 220,6 0,4 0,4 4,6 4,6 6,0 6,0 0,0 0,0 11. 0 11. 0 0,0 0,0 6,0 6,0 2. 5 2. 5 1. 8 1. 8 21,1 21,1 21. 3 21. 3 18. 1 18. 1 39,3 39,3 76% 76% 45% 45% 58% 58% 15. 5 15. 5 33% 33% 1. 6 1. 6 0,6 0,6 2,3 2,3 0. 0 0. 0 9. 9 9. 9 11,1 11,1 21,0 21,0 35% 35% 28% 28% 3 1% 3 1% 12. 7 12. 7 27% 27% 30. 3 30. 3 5. 7 5. 7 13,3 13,3 7. 4 7. 4 5,7 5,7 62,3 62,3 44% 44% 16% 16% 69°,, 69°,, 48% 48% 48% 48% 42% 42% 66% 66% 11,8 11. 8 22. 1 22. 1 ' ' 1. 5 1. 5 3,5 3,5 1. 7 1. 7 0,8 0,8 18,3 18,3 381,6 381,6 4,6 4,6 8. 0 8. 0 5. 6 5. 6 4. 3 4. 3 44,5 44,5 860,4 860,4 Mafctut Matait 1997 1997 Maksut Maksut 1994*1997 1994*1997 (3) (3) win, 32% 32% 13% 13% 42% 42% 36% 36% 36% 36% 30% 30% 44% 44% % * 423,4 423,4 '"MafcauëttT '''MafcauëttT tm 1997 1. 217,3 1. 217,3 liftatKUstt liftatKUStt 199*4997 199*4997 ft 0. 0 0. 0 23. 1 23. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 1 0. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0. 0 0. 0 0,0 0,0 1. 0 1. 0 4,4 4,4 0,0 0,0 6,5 6,5. ^ 6. 5 1. 0 1. 0 0. 4 0. 4 14,4 14,4 43,1 43,1 11. 5 11. 5 i -% i -% 2,4 2,4 8. 2 8. 2 12% 12% 29. 5 29. 5 47% 47% 16. 4 16. 4 19. 7 19. 7 3 1% 3 1% * * 0,0 0,0 1. 1 1. 1 2,1 2,1 2. 5 2. 5 2. 7 2. 7 8. 4 8. 4 100% 100% 100% 100% 100% 100% 95% 95% 100% 100% 88% 88% 10. 5 10. 5 99% 99% 10,3 10,3 100% 100% 12,0 12,0 100% 100% 22,5 22,5 96% 96% 1. 0 1. 0 100% 100% 6,5 6,5 6. 5 6. 5 4. 7 4. 7 4. 7 4. 7 22,3 22,3 128,1 128,1 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 68% 68% 0. 0 0. 0 r r 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 1 0. 1 1. 4 1. 4 0,0 0,0 0. 5 0. 5 0. 0 0. 0 0,0 0,0 2,0 2,0 2. 0 2,0 0. 3 0,3 0. 1 0. 1 4,3 4,3 26. 2 26. 2 0. 0 0. 0 6. 3 6. 3 0. 6 0. 6 0,7 0,7 0. 8 0. 8 2,6 2,6 40% 40% 30% 30% 30% 30% 28% 28% 30% 30% 30% 30% 3. 1 3. 1 30% 30% 3. 1 3. 1 30% 30% 3. 8 3. 8 32% 32% 8. 4 8. 4 36% 36% 0,5 0,5 50% 50% 2,0 2,0 2. 0 2. 0 1. 4 1. 4 1. 4 1. 4 8,7 8,7 66,0 66,0 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30",, 30",, 30% 30% 26% 26% • • ; ; : : ; ; • • ' ' : : " " : :. :. :. '• '• : : , • ". , • ". :• :• ; ; : :. : : , , : : • • : : • • : : ; ; : :. : : : : ; ; ; ; : : : : • • : : : : : : ; ; : :. ; ; ; ;. : : ' ' ; ; ;• ;• : : • • : : : :. ; ;. ; ; : : • • : :. ' '. • • : : • • : : : : : : , , : : : : • • : : " " : : •: •: • ; ; • ;; • ; ; • ;; ! !. !. :. ' , :. !. :. ' , :. " " : •: : •: • ;: * • ; •! : •: • ;: * • ; •! : •: Hohjia Kaksa RansktituxMinnuio/Alankomaat Rt»in-M. i. 'is Hokjia Sak-sa RanskatuxMinnuio/Alankomaat RiMiiMa. i;. (1911/) (1911/) Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat /Saksa Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi /Alankomaat /Saksa Pohjanmeri (1997) Pohjanmeri (1997) Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) Saksa/Alankomaat/Bolgia: Euregio Maas-Rein (1995) Saksa/Alankomaat/Bolgia: Euregio Maas-Rein (1995) 426,7 426,7 137,1 137,1 30,3 30,3 22,8 22,8 66,3 66,3 "7Ï. 9 71,9 14,5 14,5 11,1 11,1 32,4 32 A 35,7 35,7 15,5 15,5 14,5 14,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 15. 5 15. 5 1 1% 1 1% 14. 5 14. 5 100"/. 100"/. 11,1 11,1 32. 4 32. 4 33. 5 33. 5 100% 100% 100% 100% 94% 94% "" 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 6,0 0,0 0,0 0,0 0% 0% 0,0 0,0 3,3 3,3 9. 7 9. 7 10,0 10,0 0% 0% 30% 30% 30% 30% 28% 28% 204 204 mm ' mm ' {hyvttkcymiiwuasty {hyvttkcymiiwuasty WfcMiifel WfcMiifel fcustann. fcustann. 1897 1887 Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjoinen (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal (1995) to to 22,5 22,5 22,0 22,0 6,4 6,4 11,5 11,5 62,7 62,7 53,6 53,6 12,8 12,8 23,2 23,2 WhrtHttttftl WhrtHttttftl ! 1884*1997 ! 1884*1987 to to : * : * MaKsut MaKsut 1997 1997 0,0 0,0 -2,2 -2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 22,5 22,5 19,8 19,8 6,4 6,4 11,5 11,5 100% 100% 90% 90% 100% 100% 100% 100% 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 1 9 9 * 4 9 9 7: 1 9 9 * 4 9 9 7: 1 1 ; ; to to 6,7 6,7 6,6 6,6 1,9 1,9 3,7 3,7 30% 30% 30% 30% 30% 30% 33% 33% ITÄVALTA ITÄVALTA OtyflJmat OtyeJmat {hyva**yrWsvuo*l> {hyva**yrWsvuo*l> KaiKKttffri KaiKKttffri Ktistartrt* Ktlfttrtrt* ft****' ft****' MakSttUL MakSttUL. 1*97. 1887 MaTtltifff. MaTtltifff. 1994*1997 1894*1997 •MI W •MI W Maksuf Maksuf 1997 1997 Mafcti* Mafcti* 199*4997 199*4997 ft) ft) fmfat'i fmfat'i YOABurgenland(1995) YOA Burgenland (1995) tavott*:2 tavott*:2 YOA Niederfisterreich 1995-1999 (1995) YOA Niederfisterreich 1995-1999 (1995) YOA Oberfisterreich 1995-1999 (1995) YOA Oberfisterreich 1995-1999 (1995) YOA Steiermark 1995-1999 (1995) YOA Steiermark 1995-1999 (1995) YOA Vorarlberg 1995-1999 (1995) YOA Vorarlberg 1995-1999 (1995) Yhteensa Yhteensa ta»<«ftaai ta»<«ftaai YOA Itavalta (1995) YOA Itavalta (1995) T»voB»4 T»voB»4 YOA Itavalta (1995) YOA Itavalta (1995) T*vofte«»«ia*tal<>M« Tj*ofteS**ia*t*l<>M* Arviot Itavalta, aset 2328/91 (1996) Arviot Itavalta, aset 2328/91 (1996) YOA Itavalta, aset 866 ja 867/90 (1995) YOA Itavalta, aset 866 ja 867/90 (1995) Yhteensa Yhteensa favaife £* fcaftafeft fiavajfe sa &*&&**. YOA Itavalta (1995) YOA Itavalta (1995) t»^0«r». 8t» t»^0«r». 8t» YOA Niederfisterreich (1995) YOA Niederfisterreich (1995) YOA Kirnten (1995) YOA Karnten (1995) YOA Oberfisterreich (1995) YOA Oberfisterreich (1995) YOA Salzburg (1995) YOA Salzburg (1995) YOA Steiermark (1995) YOA Steiermark" ("1995) YOA Tiroli (1995) YOA Tiroli (1995) YOA Vorarlberg (1995) YOA Vorarlberg (1995) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA """ A M* A M* {hyvakcymlsvuosty {hyvakcymlsvuosty ' ' '" '" " " " " A & A £ T " " " " " " ' " " ". A & A £ T " " " " " " ' " " ". Itavalta (1995) Itavalta (1995) ««i*toyMiHt tMFfcOYMiHT. Itavalta (1995) Itavalta (1995) iwm iwm Karnlen (1996) Karnlen (1996) Niederfisterreich (1996) Niederfisterreich (1996) Oberfisterreich (1996) Oberfisterreich (1996) Verkot(1996) Verkot(1996) Salzburg (1996) Salzburg (1996) Steiermark (1996) Steiermark (1996) Tiroli (1996) Tiroli (1996) Vorarlberg (1996) Vorarlberg (1996) Burgenland(1995) Burgenland (1995) Yhteensa Yhteensa 8MB 6 ME Itavalta (1'. >'. »(>) Itavalta (1'. >'. »(>) RECHAR RECHAR Steiermark, Oberfisterreich (1996) Steiermark, Oberfisterreich (1996) waatfim tx&uom Steiermark, Niederfisterreich, Oberfisterreich (1996) Steiermark, Niederfisterreich, Oberfisterreich (1996) mm mm Niederfisterreich, Steiermark ja Vorarlberg (1996) Niederfisterreich, Steiermark ja Vorarlberg (1996) URBAN URBAN Graz(1996) Graz(1996) Wien(1995) Wien(1995) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA INTBHRK0/H60SN •• ; W\ INTBKRR0/H60SN ••; :. j. !f i llalia/lt,'ivalta(1997) llalia/lt,'ivalta(1997) Itavalta/Saksa4<reikka/Ilalia Euroopan kaskiosat, Adriamnoren, Itavalta/Saksa4<reikka/Ilalia Euroopan koskios. it, Adriamnoren, Fonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Fonavan ja kaakkoisosan alueet (1997) Saksa/ltavalta(1996) Saksa/ltavalta(1996) 822,5 822,5 165,6 165,6 199,2 199,2 67,0 67,0 467,6 467,6 86,6 86,6 820,3 820,3 22,4 22,4 10,8 10,8 58,0 58,0 9,9 9,9 101,0 101,0 50,0 50,0 0,0 0,0 0,0 0,0 11,6 11,6 0,0 0,0 11,6 11,6 83,8 83,8 5 1% 5 1% 28,7 28,7 55,7 55,7 34% 34% 22,4 22,4 10,8 10,8 34,1 34,1 100% 100% 100% 100% 59% 59% 9,9 9,9 100% 100% 77,2 77,2 76% 76% 10,3 10,3 3,2 3,2 7,0 7,0 3,6 3,6 r r 24,2 24,2 17,9 17,9 8,6 8,6 22,8 22,8 7. 9 7. 9 57,2 57,2 80% 80% 80% 80% 39% 39% 80% 80% 57%, 57%, 797,2 797,2 341,3 341,3 135,6 135,6 265,3 265,3 78% 78% 95,4 95,4 199. 2 199. 2 58% 58% 20,9 20,9 64. 7 64. 7 5,4 5,4 70,1 70,1 00 00 9. 1 9. 1 10,0 10,0 11,3 11. 3 3. 2 3,2. _ 10,1 5,4 5,4 0,6 0,6 49,7 49,7 337,8 337,9 32,6 32,6 52% 52% 10,5 10,5 19. 9 19. 9 32% 32% 171,0 171,0 36. 6 36. 6 207,6 207,6 5 1% 5 1% 57",, 57% 62% 62% 68,8 68,8 12,4 12,4 81,2 81,2 157 4 157 4 31. 7 31. 7 189,1 189,1 47",. 47",. 49",, 49",, 47% 47% 2,0 2,0 100% 100% 0,0 0,0 1. 0 1. 0 50% 50% 43,0 43,0 32,3 32,3 41,4 41,4 8,0 8,0 36. 3 36. 3 16. 1 16. 1 2,6 179,6 179,6 848,1 848,1 39% 39% 56",, 56",, 42% 42% 50". , 50". , 43",, 43",, 4 /% 4 /% 36",, 36",, 44% 44% 67% 67% % % 16,0 16,0 9,7 9,7 16,7 16,7' 2,8 2,8 10,1 10,1 <"J 0,6 0,6 35,0 35,0 19,3 19,3 34. 4 34. 4 5,6 5,6 31,0 31,0 10,0 10,0 2. 0 2. 0 58,7 58,7 298,7 298,7 137,2 137,2 669. 2 669. 2 M * * »* M * * »* 1997 1997 M*ta* M*ta* 1894. 1987 1*9*4997 3 1% 3 1% 33% 33% 35",, 35",, 35% 35% 36% 36% 29% 29% 28",, 28",, 33% 33% 44% 44% 1997 1997 M * * * w lt M * * * w lt 1884*1997 1884*1997 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0*4 0,4 0,0 0,0 0,7 0,7 0,8 0,8 0,0 0,0 0,7 0,7 0,0 0,0 0,7 0,7 2,6 2,6 13,1 13,1 20,9 20,9 0,0 0,0 11,6 11,6 100% 100% 23,0 23,0 100% 100% 25 25 4. 5 4. 5 4. 5 4. 5 0,3 0,3 0,8 0,8 4,3 4,3 1,4 1,4 0,4 0,4 2,0 2,0 85% 85% 80% 80% 9 1% 9 1% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 80% 80% 100% 100% 78",, 78",, 0,0 0,0 69 69 06 06 0,4 0,4 0,0 0,0 5,8 5,8 50% 50% 184 184 80% 80% V4 V4 \> \> 1. 8 1. 8 0,1 0,1 4o '. 4o '. ^"%. ^"% *% *% 40% 40% 0,1 0,1 0,4 0,4 0,0 0,0 0,1 0,1 0,2 0,2 0. 3 0. 3 Q---1i6" Q---1i6" r~ 6,4 6,4 r~ u "" u "" 0. 2 0. 2 0,8 0,8 37% 37% 37% 37% 24°,, 24°,, 48",, 48",, ' 1I\ ' 1I\ : 20,6 20,6 88% 88% 2,4 2,4 8,6 8,6 9. 0 9,0 ,, u,°:: ,, u,°:: r~ oo r~ oo 1,8 1,8 100",, 100",, 52 52 100",, 100",, 2,6 2,6 100% 100% 3,6 3,6 9,8 9,8 13,4 13,4 87,1 87,1 100% 100% 100% 100% 100% 100% 97% 97% 13,1 13,1 110% 110% 20. 9 20. 9 24,6 24,6 100";. 100";. 100% 100% 0. 4 0. 4 0,3 0,3 0,6 0,6 0,2 0,2 0,0 0,0 0,2 0,2 10,7 10,7 6. 5 6. 5 10,5 10,5 3,5 3,5 0,9 0,9 V%| V%| H 1 H 1 w w 1. 9 1. 9 72". , 72". , 1,1 1,1 4,9 4,9 6,0 6,0 46,6 46,6 30",, 30",, 50". , 50". , 45% 45% 62% 62% 6,5 6,5 55% 55% 10,!, 10,!, 10,!) 10,!) 50% 50% 44% 44% 175,0 175,0 62,3 62,3 1 264,9 1 264,9 941,7 941,7 2. 206,6 2. 206,6 334,6 334,6 64,3 64,3 388,8 398,9 15,6 15,6 2,0 2,0 762 7 762 7 404,8 404,8 539,3 539,3 104,2 104,2 629,2 629,2 Ï81. 3 181,3 58:3 58,3 2. 678,8 2. 679,9 7. 617,2 7. 617,2 K0kÇ*Hf*- K b * * » *. !* fcustann. fcustann. 111,6 111,6 58,0 58,0 98,5 98,5 16. 0 16. 0 85,3 85,3 34,4 34,4 7,2 7. 2, 411,0 411,0 1. 482,1 1. 482,1 KR:tMukl KR:tMukl „,. ,„$ 25,8 25,8 11,6 11,6 49,4 49,4 23,0 23,0 8,4 8,4 14,0 14,0 19,0 19,0 0,5 0,5 2,8 2,8 14,9 14,9 5,3 5,3 1,0 1,0 6,7 6,7 72,7 72,7 34,8 34,8 7. 0 7. 0 30,4 30,4 16,2 16,2 23,4| 23,41 31,9 31,9 55,3 66,3 291,6 291,6 27,4 27,4 36,8 36,8 56,3 56,3 2,9 2,9 5,6 5,6 4,9 4,9 0,3 0,3 0,8 0,8 4,3 4,3 1,7 1. 7 0,4 0,4 2,6 2,6 23,4 23,4 ™ ™ 1,8 1,8 5,2 5,2 2,6 2,6 3,6 3,6 9,8 9,8 13,4 13,4 80,0 90,0 11,8 11. 6 20,9 20,9 24,6 24,6 205 205 mm ' mm ' {hyvaksymisvuesl* {hyvaksymisvuesl* ltavalta/Unkari(1995) ltavalta/Unkari(1995) Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) ltavalta/Slovakia(1995) ltavalta/Slovakia(1995) Itavalta/Slovenia (1995) Itavalta/Slovenia (1995) PORTUGALI PORTUGALI Ohjafrnat Ohjafrnat fh^aktyrn&vuasty fh^aktyrn&vuasty Tavoita 1 Tavoita 1 Alueelliset toimenpideohjelmat Alueelliset toimenpideohjelmat TO Alquevan alue (1997) TO Alquevan alue (1997) TO Azorit (1994) TO Azorit (1994) TOAIentejo(1994) TOAIentejo(1994) TOAlgarve(1994) TOAlgarve(1994) TO Centra (1994) TO Centra (1994) TO Lisboa e Vale do Tejo (1994) TO Lisboa e Vale do Tejo (1994) TO Madeira (1994) TO Madeira (1994) TO Norte (1994) TO Norte (1994) Useaa aluetta koskevat TO. t Useaa aluetta koskevat TO. t Globaalituki Paikall. investointien tukem. (1995) Globaalituki Paikall. investointien tukem. (1995) TO Tekninen apu (1994) TO Tekninen apu (1994) TO Tietamys ja innovaatio (1994) TO Tietamys ja innovaatio (1994) TO Omien mahdollisuuksien kehittaminen (1994) TO Omien mahdollisuuksien kehittaminen (1994) TO Ymparisto/kaupunkien saneeraus (1994) TO Ymparisto/kaupunkien saneeraus (1994) TO Koulutus ja tySllisyys (1994) TO Koulutus ja tyfillisyys (1994) TOInfrastruktuurit(1994) TOInfrastruktuurit(1994) TO Taloudellinen uudistaminen (1994) TO Taloudellinen uudistaminen (1994) TOPRINEST(1)(1994) TOPRINEST(1)(1994) TO Terveys ja sosiaalinen integraatio (1994) TO Terveys ja sosiaalinen integraatio (1994) Tekninen apu Tekninen apu YHTEENSA YHTEENSA AfcAPT AfcAPT Portugal! (1995) Portugal! (1995) EMPLOYMENT EMPLOYMENT Portugali (1994) Portugali (1994) LEASER LEASER Portugali (1995) Portugali(1995) PESCA PESCA Portugali (1994) Portugali (1994) 8M6 8M6 Portugal! (1995) Portugal! (1995) R£CUAR REOtAK Portugali (1995) Portugali (1995) REGIS REGIS Portugali (1995) Portugali (1995) KONViEft KONViEft Portugali (1995) Portugali (1995) wmm wmm Portugal-(1994) Portugal-(1994) RBTEX RETEX Portugali (1993) Portugali (1993) URBAN URBAN Lisboa ja Porto (1995) Lisboa ja Porto (1995) YHTEENSA YHTEENSA IN'f 5RRE0mE6EiN • w i. : IN'f 5RRE0mE6EiN • w i. : Portugali Kuivuuden torjuminen (1997) Portugali Kuivuuden torjuminen (1997) tsp. inj. i'l>orlii(]ali (1995) tsp. inj. i'l'orlugali (1995) Kt»k<»nahi tcastenti. tcastenti, 28,2 28,2 12,1 12. 1 16,0 16. 0 22,6 22,6 m. m. 11,0 11,0 4,5 4,5 5,5 5,5 9,0 9,0 1887 1887 Mafrriwft! Mafrriwft! 1884*1997 1884*1997 m 2,2 2,2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 ; %'" ; %'" \. ,m&, Limb. 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 11,0 11,0 4,5 4,5 5,5 5,5 9,0 9,0 Kolwsmte* Kolwsmte* fctistariiU fctlSUHta* JWtptftM JWtptftM MafcsptSL MafcsptSL M8fcatiaB> M8fcatislf> m m 1887 1887 1884*1997 i 1884*1997 i ,,„. $„ I I M l W l. 376,7 376,7 872,9 872,9 250,6 250,6 101,9 101,9 490,5 490,5 517,2 517,2 677,8 677,8 203,1 203,1 647,0 647,0 182,0 182,0 76,0 76,0 362,0 362,0 382,0 382,0 374,3 374,3 729,5 729,5 L L 541,1 541,1 33,3 33,3 135,6 135,6 25,0 25,0 101,7 101,7 2. 276,2 2. 276,2 1. 689,4 1. 689,4 941,6 941,6 952,3 952,3 1. 912,8 1. 912,8 3. 979,6 3. 979,6 401,9 401,9 559,0 559,0 1. 407,8 1. 407,8 1 997,9 1 997,9 39,0 39,0 155,4 155,4 36,5 36,5 14,9 14,9 78,1 78,1 88,8 88,8 55,0 55,0 105,8 105,8 0,0 0,0 0. 0 0. 0 166,5 166,5 99,4 99,4 246,4 246,4 105,0 105,0 352,2 352,2 "10492,7 "10492,7 4420,5 4420,5 40,0 40,0 942,3 942,3 30,0 30,0 705,0 705,0 1. 2 1. 2 26. 724,8 26. 724,8 1,1 1,1 14. 106,8 14. 106,8 1. 1. "628,0 "628,0 0,0 0,0 181,9 181,9 0,3 0,3 2. 363,2 2. 363,2 39,0 39,0 528,6 528,6 145,0 145,0 59,4 59,4 275,5 275,5 288,8 288,8 328,3 328,3 423,3 423,3 25,0 25,0 44,0 44,0 1. 062,0 1. 062,0 181,5 181,5 475. 8 475. 8 872. 3 872. 3 1 630. 5 1 630. 5 "2 957,4 "2 957,4 502. 9 502. 9 1. 1 1. 1 9. 870,6 9. 870,6 30,0 30,0 100% 100% Waksjut Waksjut. 1997 1997 0,7 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 199*4997! 199*4997! : to ;. MH. i '•• m 3,3 30% 3,3 30% 30% 1. 4 1. 4 30% 30% 1,7 1. 7 30% 2. 7 30% 2. 7 30% Maksuf Maksuf Mafctuet : Mafctuet : 1997 19*7 199*4997 199*4997. R. :. R. : mm mm 19,5 19,5 118,4 118,4 47,9 47,9 15,1 15,1 l" l" 51,0 51,0 77,8 77,8. -------. ------ 103,5 103,5 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 198. 5 198. 5 73. 9 73. 9 115. 7 115. 7 132. 3 132. 3 628. 9 628. 9 482,5 482,5 7,6 7,6 102. 2 102. 2 0. 0 0. 0 19,5 19,5 437,0 437,0 120,7 120,7 53,2^ 53,2^ 222,2 222,2 229,3 229,3 288,0 288,0 349,7 349,7 7,5 7,5 31,0 31,0 865,3 865,3 135,9 135,9 318,2 318,2 685. 6 685. 6 1 489. 4 1 489. 4 2 287,3 2 287,3 28. 5^ 28. 5^ 383,1 383,1 0,8 0,8 2. 263,8 2. 263,8 7. 962,6 7. 962,6 iMaatR iMaatR 1997 1997 1884-1997 1884-1997 (3) (3) , , 10% 10% 68% 68% 66% 66% 70% 70% 6 1% 6 1% 60% 60% 77% 77% 65% 65% 30% 30% 30% 30% 5 1% 5 1% 34% 34% 57% 57% 49% 49% 75% 75% 52% 52% 95% 95% 54% 54% 67% 67% 66% 66% % % 19% 19% 82% 82% 80% 80% 78% 78% 76% 76% 76% 76% 88% 88% 78% 78% 100% 100% 43% 43% 63% 63% 45% 45% 85% 85% 62% 62% 82% 82% 67% 67% 7 1% 7 1% 97",, 97",, 70% 70% % % It) It) 29,H 29,H 21. 4 21. 4 61,11 61,11 4!>,5 4!>,5 r r 174,5 174,5 130. 9 130. 9 53. 2 53. 2 29,3 29,3 238,6 238,6 125,4 125,4 3,0 3,0 2,3 2,3 18,2 18,2 14,0 14,0 14,9 14,9 ïï ïï 478,2 478,2 204. 9 204. 9 69,6 69,6 1. 303,4 1. 303,4 8,4 8,4 755. 3 755. 3 50,0 50,0 769,2 769,2 6. 2 6. 2 552,0 552,0 0,4 0,4 11,6 11,6 39. 9 39. 9 1. 8 1. 8 0. 0 0. 0 1. 4 1. 4 21,4 21,4 101*',. 101*',. 4,4 4,4 21. 2 21. 2 4 '% 4 '% •* •* I*\6 I*\6 39% 39% ?0. b ?0. b 29,3 29,3 100% 100% 14. 4 14. 4 „. , „. , 1 2°" 1 2°" 2. 2 2. 2 99% 99% 2. 2 2. 2 0. 0 0. 0 0. 4 0. 4 "V "V '. % *> '. % *> 50% 50% „ *% „ *% 28,9 28,9 „ „ , "^ , "^ 8,8 8,8 30% 30% 7. 2 7. 2 6"„ 6"„ 1. 1 1. 1 50% 50% 6,1 6,1 2. 2 2. 2 0,0 0,0 11,8 11,8 100,2 100,2 6,2 6,2 0. 0 0. 0 23,0 23,0 14,0 14,0 100°/o 100% 9. 1 9. 1 100% 100% 7,2 7,2 1. 7 1. 7 I I I „ , , 7'3 I „ , , 7'3 | | WV WV 8 0% 8 0% 194,8 194,8 95% 95% 10,0 10,0 | | | | 100,4 100,4 49% 49% 21,1 21,1 483,6 483,6 42",. 42",. 64% 64% 6,2 6,2 100",, 100",, 240,2 240,2 216,4 216,4 44'!'. 44'!'. 98"/, 98"/, 11,8 11,8 80,0 80,0 2,5 2,5 50. 5 50. 5 17,8 17,8 16,4 16,4 291,7 291,7 2. 5 2. 5 154. 4 154. 4 180. 3 180. 3 :w% :w% 38% 38% 40",, 40",, 28% 28% 82% 82% 161,5 161,5 126,5 126,5 25,1 25,1 105. 5 105. 5 83% 83% 13. 6 13. 6 8 6' 8 6' S?% S?% Mm Alpit* <hyvakjymi*vuosi) <hyvakjymi*vuosi) KOkönSr* KOkönSr* *1|Mtfa;n»t, 1997 1997 Maii*WMt» 1994*1997 1994,1997 Espanja/Potlugali (REGEN Maakaasii) (1995) Espanja/Potlugali (REGEN Maakaasu) (1995) " 548,2 548,2 220,0 220,0 " SUOMI SUOMI OhjeJJnat (hyvakaymtawaal* Kaktotftl* RR:ntuki ffKKSUSlt KtJftano. 1997 1884*1997 % MaJwirt M»K»Ut 1997 199*4997 Tavctt* 2 YOA Suomi 199 7-1999 (1997) YOA Suomi 1995-1996 (1995) Yhteensa (1 ) Tilastollinen Infrastruktuuri (1 ) Tilastollinen Infrastruktuuri (2) 743,6 346,4 1. 090,0 135,3 54,1 189,4 55,2 1,7 66,9 55,2 54. 1 4 1% 100"A 109,3 68% 27,6 15,9 43,6 Ml 27,6 45,7 73,3 20°/«, 84% 39% 206 206 mtitoti <»nji|toW* ta»*ft»S ta»*ft»S YOA Suomi (1995) YOASuomi(1995) Tavi»tt*4 Tavi»tt*4 YOASuomi(1995) YOA Suomi (1995) Tawft»8**wa«tofot»* Tttr^ftfflfcttttetf* Arviot Suomi, aset. 2328/91 (1996) Arviot Suomi, aset. 2328/91 (1996) YOA Suomi, aset. 866 ja 867/90 (1995) YOA Suomi, aset. 866 ja 867/90 (1995) Yhteensa Yhteensa Tavoite 8a Tavoite 8a YOA Suomi (1995) YOA Suomi (1995) ffif^&vmz ffif^&vmz YOA Ahvenanmaa (1995) YOA Ahvenanmaa (1995) YOA Manner-Suomi (1995) YOA Manner-Suomi (1995) Yhteensa Yhteensa Tavofttfi Tavofttfi YOA Suomi (1995) YOA Suomi (1995) fc«Ia*ttt* fc*Ia*ttt* YHTEENSA YHTEENSA mm mm {hyvtffcaynMsuuQSf} $hyvik»yml*vu0sty A0APT AOAPT Suomi (1995) Suomi (1995) EMPLOYMENT EMPLOYMENT Suomi (1995) Suomi (1995) LBAOIR LBAOIR Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Teknisen avun kansallinen verkko (1997) Suomi (Tavoite 5b) (1996) Suomi (Tavoite 5b) (1996) Suomi (Tavoite 6) (1996) Suomi (Tavoite 6) (1996) Yhteensa Yhteensa PESCA PESCA Suomi (1996) Suomi (1996) BME BME Suomi (1996) Suomi (1996) URBAN URBAN HelsinkiA/antaa (1997) HelsinkiA/antaa (1997) Joe nsuu (1996) Joe nsuu (1996) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA WPi^ftR WPi^ftR Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) Suomi Battianmaat: Eteia-Suomen rannikkoalueet (1996) Suomi Battianmaat: Eteia-Suomen rannikkoalueet (1996) SuomiA/enaja. Karjala (1996) SuomiA/enaja. Karjala (1996) SuomiA/enaja: Kaakkois-Suomi (1996) SuomiA/enaja: Kaakkois-Suomi (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) Suomi/Ruotsi: saaret (1996) Suomi/Ruotsi: saaret (1996) Ruotsi/Suomi/NorjaA/enaja: Barentsinmeri (1996) Ruotsi/Suomi/Norja/Venaja: Barentsinmeri (i 996 j RUOTSI RUOTSI OhjaiiTwrt *kyvak*yrnlsvuos|}, TAvo*te2 YOA Angertandskusten 1995-1999 (1995) YOA Bergslagen 1995-1999 (1995) YOA Blekinge 1995-1999 (1995) YOA Fyrstad 1995-1999 (1995) YOA Norra Norrlandskusten 1995-1999 (1995) Yhteensa Tavoite 3 YOA Ruotsi (1995) tfttfttf YOA Ruotsi (1996) tavoiteSaniaaialoua Arviot Ruotsi, aset 2328/91 (1996) YOA Ruotsi, aset. 866 ja 867/90 (1996) Yhteensa Tavoite 6« tartasttis YOA Ruotsi (1995) , ,™,m K0jk^n8hi*' K0jk^n8hi*' fcustaniw jtastaniu m m 1887 1887 ; 1894*1997 ; 1894*1997 * * pakatt pakatt 1997 1997 199*4997: 199*4997: LfflSftlti LfflSftlti mm mm 931,3 931,3 258,4 258,4 318,5 318,5 87,6 87,6 1. 153,9 1. 153,9 359,2 359,2 1. 513,1 1. 513,1 294,2 294,2 43,1 43,1 337,3 337,3 78,5 78,5 23,0 23,0 10,3 10,3 613,8 613,8 624,0 624,0 2,6 2,6 191,4 191,4 194,0 194,0. 71,9 71,9 21. 9 21. 9 55,0 55,0 12,1 12,1 67,1 67,1 0,0 0,0 0,0 0,0 36,9 36,9 36,9 36,9 167,2 167,2 65% 65% 53,0 53,0 104,3 104,3 40% 40% 45,5 45,5 52% 52% 15,1 15,1 28,0 28,0 32% 32% 162,8 162,8 19,0 19,0 181,8 181,8 55% 55% 44% 44% 64% 64% 99,0 99,0 10,3 10,3 109,3 109,3 150,8 150,8 15,8 15,8 166,7 166,7 5 1% 5 1% 37% 37% 49% 49% 23,0 23,0 100% 100% 11. 5 11. 5 18,4 18,4 80% 80% 2,6 2,6 100% 100% 83,3 83,3 86,8 86,8 44% 44% 44% 44% 0,6 0,6 30,2 30,2 30,7 30,7 v» v» 53,0 53,0 64,3 64,3 52% 52% 28% 28% 28% 28% 1. 316,9 1. 316,9 459,9 459,9 6. 872,2 6. 872,2 KdkcWiAl*- fetssfenfe fetisfanfe 1. 549,6 1. 549,6 ' RftiftJiikl ' RftiftJiikl i. m i i i f à L i in M m i i i f ö L nn 114,1 114,1 368,8 368,8 272,3 272,3 885,1 885,1 ' 'Mafejttait ' 'Mafejttait 1987 1987 1994-1987 1994-1987 ,„„„„„$,„„„, ,„„„„„$,„„„, 59% 59% 57% 57% % % 81,1 81,1 344,3 344,3 163,7 163,7 608,6 608,6 Maktui Maktui 1887 1887 Mafcsuf Mafcsuf 1884*1897 1884*1897 (3) ,, (3) ,, 36% 36% 39% 39% % % AWl 51,2 51,2 •v •v 73,7 73,7 0,5 0,5 44,3 44,3 32,1 32,1 77,0 77,0 23,6 23,6 33,2 33,2 0,2 0,2 16. 2 16. 2 11,9 11,9 28,3 28,3 8,8 8,8 3. 4 3. 4 27,9 27,9 11. 1 11. 1 10,2 10,2 5,3 5,3 16,5 16*5 3. 9 3. 9 4,0 4,0 7,9* 7,9 264,0 264,0 107,5 107,5 47,5 47,5 22,7 22,7 31,8 31,8 40,7 40,7 29,2 29,2 14,6 14,6 9,5 9,5 23,4 23,4 25,0 25,0 6,1 6,1 13,9 13,9 9,6 9,6 12,2 12,2 6,6 6,6 4. 0 4. 0 10,5 10,5 3. 9 3. 9 4. 0 4. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,7 3,7 2. 5 2. 5 0,8i 0,8 3,4 3,4 14,9 14,8 25,0 25,0 2,0 2,0 3,4 3,4 1,9 1,9 3,4 3,4 1,6 1,6 0,4 0,4 3,8 3,8 23,6 23,6 100% 100% 33. 2 33. 2 100% 100% 0,0 0,0 16,2 16,2 11,9 11,9 28,1 28,1 0% 0% 100% 100% 100% 100% 98% 98% 3,4 3,4 100% 100% 11,1 11,1 100% 100% 2,5 2,5 4,0 4,0 6,6 6,6 106,8 106,8 25,0 25,0 6,1 6,1 13,9 13,9 9,6 9,6 12,2 12,2 6,6 6,6 4,0 4,0 10,5 10,5 65",, 65",, 100",, 100",- 82% 82% 98% 98% 100"*, 100"*, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100°,, 100°,, 100% 100% 0,0 0,0 3,9 3,9 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1,1 1,1 1. 3 1. 3 0. 4 0. 4 1. 7 1. 7 6. 7 6. 7 9,9 9,9 42% 42% 18,5 18,5 56% 56% 0. 0 0. 0 4,8 4,8 3,6 3,6 8,4 6,4 0% 0% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 1,1 1,1. «%. «% , , ,™ ,™ 30"„ 30"„ 1,3 1. 3 2,0 2,0 3,3 3,3 44,5 44,5 32% 32% 50% 50% 4 1% 4 1% 4 1% 4 1% 12,5 12,5 12,5 12,5 50% 50% 0. 6 0. 6 1. 0 1. 0 0,6 0,6 3,3 3,3 1,8 1,8 0. 2 0. 2 3,1 3. 1 I 1. 8 1. 8 I 30% 30% 4. 2 4. 2 2,9 2,9 3,7 3,7 2. 0 2. 0 1. 2 1. 2 3,1 3,1 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% ;. v%. «%. «% Kokottajs* fctfsteno. Ntatukl MakmalL 1997. m. M**W*kk 1884*1887 m * i WM Makaut 1997 Mafctut 199*4997 % i-Wtt 89,5 321,4 85,8 145,5 161,2 803,4 18. 0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 18,0 12,8 15,0 24,0 36,0 100% 19% 100% 100% 100% 7 1 2 7] 6,2 3,8 5,7 106,8 66% 26,6 13 3 9. 1] 11,2 12,0 18,0 «"»Sl 771,0 347,0 92,6 165,6 48% 68,5 1L 612,6 173,0 0,0 37,5 22% 0,0 18,8. 50-\| 50% "' ~*tJJ 1 1 1%. ' *•> 94 48,7 47% 32,0 7 / ', ~^ ' 304,6 187,8 492,4 79,7 23,5 103,2 13,0 0,8 13,8 I 42,2 11,8 64,0 53% 50% 62% 120,4 41,4 0,2 40,2 97% 10,0 40 14,0 20,0 207 207 tlltlillll^^ tlltlillll^^ favolteflb :•'•••:'•: Tavoite8b' :•'•••:'•: YOA Gotlanti (1996) YOAGotlanti(1996) YOA Skargarden (1996) YOA Skargarden (1996) YOA Kaakkois-Ruotsi (1996) YOA Kaakkois-Ruotsi (1996) YOA vasterbotten/Gavle/Dala (1996) YOA vasterbotten/Gavle/Dala (1996) YOA Lansi-Ruotsi (1996) YOA Lansi-Ruotsi (1996) Yhteensa Yhteensa ^^M^^M^^^^^^^^^MmM^^. ^WM^S^^M^^^^^^^^^^^MS&: YOA Ruotsi (1995) YOA Ruotsi (1995) Yhteensa Yhteensa ;::;:; i:::i;: ;|:';g :;:::::i::;:;H::|:I|||||||lli f^§:MM^^ AOAPT. AOAPT. Ruotsi (1995) Ruotsi (1995) ': ••:•":::. ': -:•"::;. fiWttifcfiili^ fiWttifcfiili^ Ruotsi (1995) Ruotsi (1995) mAMfk^MMMMZ^ mAMtk^MMMMZ^ Kansallinen verkko (1997) Kansallinen verkko (1997) Ruotsi "(Tavoite 5b)"(7996") Ruotsi "(Tavoite5b)"(T996") Ruotsi (Tavoite 6) (1996) Ruotsi (Tavoite 6) (1996) Yhteensa Yhteensa. PESCA. :::•:•;. ;:;: :;. ::::::;X;V;>:;:;:::: :;:•. :> ;::v:;. ::i:::;:^ F1&3wKy. ^;'. y:y. y;^ Ruotsi (1996) Ruotsi (1996) :iS8li$ffi :i§w$:':^ Ruotsi (1996) Ruotsi (1996) ^mimmm^MMMMMm *saii!i^^ Karlskoga, Karlsborg (1996) Karlskoga, Karlsborg (1996) 1»li««ii::'i;'::^ 1»li««ii::'i;'::^ Malmo(1996) Malmo(1996) Yhteensa Yhteensa Tanska/Saksa/Suorni/Ruotsr ItSmeri (1997) Tanska/'Saksa/Suorni/RuoIsi Itcimeri (1997) Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa Pohjanmeri(1997) Pohjanmeri(1997) Tanska/Ruotsi (1996) Tanska/Ruotsi (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) Suomi/Ruotsi saaret (1996) Suomi/Ruotsi saaret (1996) Ruotsi/Norja Pohjoisen vihrea vyo (1996) Ruotsi/Norja: Pohjoisen vihrea vyo (1996) Ruotsi/Norja: GQteborg/Bohus/Alvsborg (1996) Ruotsi/Norja: GQteborg/Bohus/Alvsborg (1996) Ruotsi/Norja: Skandinavian sisaalueet (1996) Ruotsi/Norja: Skandinavian sisaalueet (1996) Ruotsi/Suomi/Norja/Venaja: Barentsinmeri (1996) Ruotsi/Suomi/Norja/Venaja: Barentsinmeri (1996) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Kokonais- Kokonais- ^stanrty:::; ^stanrry:::; ; ; • • # # * * » » * * * * $ $ !: !: •'";Ma**Wtfk: lllllillll lllllillll :;||i^i|i|;| :;||i^i|i|;| 111!! 111!! 50,1 50,1 30,3 30,3 327,0 327,0 199,7 199,7 120,1 120,1 727,1 727,1 11,2 11,2 7,2 7,2 49,0 49,0 42,9 42,9 30,7 30,7 141,0 141,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,6 4,6 0,0 0,0 0,0 0,0 4,6 4,6 635,0 635,0 252,0 252,0 23,7 23,7 11,2 11,2 7,2 7,2 12,5 12,5 8,0 8,0 30,7 30,7 69,5 69,5 100% 100% 100% 100% 25% 25% 19% 19% 100% 100% 49% 49% 80,1 80,1 562,7 562,7 32% 32% 46% 46% 4. 162,0 4. 162,0 Kokofialsr Kokoftalsr :: * ^ ^ - - i; :: * ^ ^ - - i; iilsÉï^sll? iilsÉï^sll? 28. 3 28. 3 1. 217,6 1. 217,6 R R W l U kl R R W l U kl 13. 1 13. 1 134,8 134,8 'î:*:Jiialaiia»ïi:::s lllIlBlll lllIlBlll MaksusJL MaksusJL iiiiiiiiii? iiiiiiiiii? i:i:jr^pj|i i:i:jr^pj|i lllllilll lllllilll ;:'|||':|||p; ;:'|||':|||p; 2,3 2,3 pipff pipff nil! nil! mi mi 0,0 0,0 5,0 5,0 0,9 0,9 9,1 9,1 17,4 17,4 5,7 5,7 2,1 2,1 9,0 9,0 4,9 4,9 18,3 18,3 40,0 40,0 28,6 28,6 60,0 60,0 174,0 174,0 Mafccut Mafccut lllBil lllBil 368,1 368,1 v:v!Ma^«*t":> v:v!Ma^«*t":> • 198*1997; • 198*1997; llfpit llfpit III III Mi, 50% 50% 30% 30% 18% 18% 1 1% 1 1% 60% 60% 28% 28% 24% 24% 30% 30% 50,7 50,7 24. 0 24. 0 0. 5 0. 5 7l"8 7l"8 14,1 14,1 86,4 86,4 0,2 0,2 12,1 12,1 4,0 4,0 16,4 16,4 10,5 10,5 4,0 4,0 48,8 48,8 17,2 17,2 3. 3 3. 3 5,0 5,0 82,9 82,9 11. 9 11. 9 248,1 248,1 47,5 47,5 25,0 25,0 30,3 30,3 28,0 28,0 29,2 29,2 14,6 14,6 9,5 9,5 13,0 13,0 13,0 13,0 10,8 10,8 23,4 23,4 14,5 14,5 13,0 13,0 12,2 12,2 6. 6 6. 6 4. 0 4. 0 5. 5 5. 5 5,5 5,5 4,5 4,5 10,5 10,5 1. 8 1. 8 3,3 3,3 0,2 0,2 2. 7 " " 2," 0. 7 0. 7 3,0 3,0 0. 0 0. 0 4. 2 4. 2 0. 7 0. 7 1,8 1,8 14,9 14,9 25. 0 25. 0 14,5 14,5 2,4 2,4 3,4 3,4 1,6 1,6 0,4 0,4 2,4 2,4 1,0 1,0 1. 4 1. 4 3,8 3,8 13,1 13,1 100% 100% 0,9 0,9 6. 5 6. 5 50% 50% : ' ; ; : ; • : : % : : : ; : • ; :• : ' ; ; : ; • : : % : : : ; : • ; :• 24,0 24,0 100% 100% 1,7 1,7 12,0 12,0 50% 50% 0,2 0,2 12. 1 12. 1 4,0 4,0 16,4 16,4 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 4. 0 4. 0 100% 100% 17. 2 17. 2 100",, 100",, 3. 3 3. 3 100% 100% 5,0 5,0 100",, 100",, 82,9 82,9 100% 100% 0,1 0,1 0,6 0,6 0. 2 0. 2 0,9 0,9 0. 0 0. 0 1. 3 1. 3 0. 4 0. 4 0,5 0,5 6,7 6,7 0. 1 0. 1 3. 6 3. 6 1. 2 1. 2 4,9 4,9 40% 40% 30% 30% 30",. 30",. 30% 30% 1,2 1,2 30% 30% 5,2 5,2 30% 30% 1. 1 1. 1 34% 34% 1,5 1,5 32,6 32,6 30% 30% 38% 38% 25. 0 25. 0 100% 100% 12,5 12,5 12,5 12,5 50% 50% 14. 5 14. 5 13,0 13,0 12. 2 12. 2 6. 6 6. 6 4. 0 4. 0 5. 5 5. 5 5,5 5,5 4,5 4,5 100",, 100",, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100°* 100°* 10,5 10,5 100% 100% 0. 0 0. 0 0. 7 0. 7 3,3 3,3 ' 1. 8 1. 8 ' 0. 2 0. 2 0. 7 0. 7 0. 3 0. 3 0. 4 0. 4 3. 1 3. 1 0,0 0,0 3,9 3,9 3. 7 3. 7 2. 0 2. 0 1. 2 1. 2 1. * 1. * 1. 7 1. 7 1. 4 1. 4 0% 0% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 3,1 3,1 * * 30% 30% Ohjalmat Ohjalmat (hyvftksymlsvucwty (hyvaksymlsvucwty KokoHais* KokoHals* R&Muk) M&fcsuslt* M&fcsuslt* 1997 1997 MafcresJL MafcresJL 1994>4997 199*4997 Mafcsut Maksut 1887 1887 frtefiut Mafiut 1894*1997: 1894*1997: (3) (3) Tavoite 1 Tavoite 1 I lighiands and Islands (1994) YO" 1 lighiands and Islands (1994) YO" YOA Pohjois-lrlanti (1994) YOA Pohjois-lrlanti (1994) YOA Merseyside (1994) YOA Merseyside (1994) Tekninen apu Tekninen apu Yhteensa Yhteensa TijvoJte t Tavoite t. ft) 311,0 311,0 1. 242,2 1. 242,2 832,8 832,8 0,2 0,2 1. 014,2 1. 014,2 2. 267,4 2. 267,4 2. 114,7 2. 114,7 0,2 0,2 6. 396,6 6. 396,6 2. 386,3 2. 386,3 \ OA FIc-st L ondon and the Lee Valley 1997-1999 (1997) \ <"V\ Fl^si L ondon and the Lee Valley 1997-1999 (1997) \ OA r'. ist Midlands 1997-1999 (1997) \ OA r'. ist Midlands 1997-1999 (1997) YOA t. tstom Scotland 1997-1999 (1997) YOA t. i s t o ui Scotland 1997-1999 (1997) YOA Gibraltar 1997-1999 (1997) YOA Gibraltar 1997-1999 (1997) YOA Crealer Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-1999 YOA Crealer Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-1999 (1990 (1990 YOA Industrial South Wales 1997-1999 (1997) YOA Industrial South Wales 1997-1999 (1997) YOA North East England 1997-1999 (1997) YOA North East England 1997-1999 (1997) vOA Plymouth 1997-1999 (1997) vOA Plymouth 1997-1999 (1997) YOA Thanef 1997-1999 (1997) YOA Thanef 1997-1999 (1997) YOA West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) YOA West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) YOA West Midlands 1997-1999 (1997) YOA West Midlands 1997-1999 (1997) YOA Lansi-Skotlanti 1997-1999 (1997) YOA Lansi-Skotlanti 1~997-i 999 "(1997")" VOA Yorkshire and Humberside 1997-1999 (1997) VOA Yorkshire and Humberside 1997-1999 (1997) 250,0 250,0 284,5 284,5 326,5 326,5 13,8 13,8 1. 031,3 1. 031,3 629. 3 629. 3 973,6 973,6 87,5 87,5 81,8 81,8 78,6 78,6 1. 045,2 1. 045,2 804,8 804,8 1 0 1 2 ,7 1. 012,7 101,7 101,7 113,7 113,7 139,9 139,9 6,1 6,1 404,9 404,9 254,4 254,4 378,4 378,4 38,6 38,6 22,4 22,4 32,4 32,4 448,2 448,2 334,5 334,5 400,7" 400,7" 208 208 43,5 43,5 257,0 257,0 152,0 152,0 0,1 0,1 462,6 462,6 21,6 21,6 36,7 36,7 47,5 47,5 6,1 6,1 57,7 57,7 57,3 57,3 66,4 66,4 38. 6 38. 6 22. 4 22. 4 32,4 32,4 93,1 93,1 74,0 74,0 129,4 129,4 168,3 168,3 883,9 883,9 438,4 438,4 54% 54% 7 1% 7 1% 53% 53% 0,2 0,2 100% 100% 1. 490,8 1. 490,8 6 2% 6 2% 37. 8 37. 8 137,7 137,7 125,9 125,9 '""' 6,0 0,0 301,4 301,4 132. 4 132. 4 627. 4 627. 4 357,4 357,4 "67 0,1 1. 117,2 1. 117,2 21. 6 21. 6 36,7 36,7 4 /, 5 4 /, 5 2 1% 2 1% :%•% :%•% 34",, 34",, 6,1 6,1 100% 100% 57,7 57,7 57,3 57,3 66,4 66,4 38,6 38,6 22,4 22,4 32,4 32,4 93,1 93,1 74,0 74,0 14% 14% 23% 23% 18% 18% 100% 100% 100% 100% 100% 100% " 27% 2 1% 22% 22% "" 129,4 "" 129,4 32% 32% 10,8 10,8 111,4 111,4 23,8 23,8 3,0 3,0 28,9 28,9 28,7 28,7 33,2 33,2 19. 3 19. 3 11. 2 11. 2 16. 2 16. 2 26. 5 26. 5 37,0 37,0 64. 7 64. 7 10,8 10,8 18,4 18,4 23. 6 23. 6 3,0 3,0 28,9 28,9 28,7 28,7 33,2 33,2 19,3 19,3 11. 2 11. 2 16,2 16,2 26,5 26,5 37,0 37,0 64,7 64,7 43% 43% 5 1% 5 1% 43% 43% 22% 22% 47% 47% 11 % 11 % 16% 16% \r\ I T% 50% 50% 7% 7% 1 1% 1 1% 9% 9% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 6% 6% 1 1% 1 1% ""16% ""16% WJWwat w j W » *t {hyuaksyml«vuasi} {feyxkktymiavuasi} Kokonaf*- Kokonaf*- tofstann. tofstann. KRjrMUkf KRjrMUkf m m 1987 1987 YOA East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) YOA East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) YOA East Midlands 1994-1996 (1994) YOA East Midlands 1994-1996 (1994) YOA Ita-Skotlanti 1994-1996 (1994) YOA Ita-Skotlanti 1994-1996 (1994) YOA Gibraltar 1994-1996 (1994) YOA Gibraltar 1994-1996 (1994) YOA Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-1996 YOA Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-1996 (1994) (1994) YOA Industrial South Wales 1994-1996 (1994) YOA Industrial South Wales 1994-1996 (1994) YOA North East England 1994-1996 (1994) YOA North East England 1994-1996 (1994) YOA Plymouth 1994-1996 (1994) YOA Plymouth 1994-1996 (1994) YOA Thanet 1994-1996 (1994) YOA Thanet 1994-1996 (1994) YOA West Cumbria and Fumess 1994-1996 (1994) YOA West Cumbria and Fumess 1994-1996 (1994) YOA West Midlands 1994-1996 (1994) YOA West Midlands 1994-1996 (1994) YOA Lansi-Skotlanti 1994-1996 (1994) YOA Lansi-Skotlanti 1994-1996 (1994) YOA Yorkshire and Humberside 1994-1996 (1994) YOA Yorkshire and Humberside 1994-1996 (1994) Yhteensa Yhteensa ftjijii!^ T J i j i j !^ YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1996) YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1996) YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) Yhteensa Yhteensa mmsmmx&i^M^^M^^M^MMMWi mmsmmx&i^M^^M^^M^MMMWi Arviot Yhdistynyt kuningaskunta, aset. 2328/91 (1995) Arviot Yhdistynyt kuningaskunta, aset. 2328/91 (1995) YOA Yhdistynyt kuningaskunta,as. 866 ja 867/90 (1994) YOA Yhdistynyt kuningaskunta,as. 866 ja 867/90 (1994) Yhteensa Yhteensa Tavofcfekataittts" Tavofcfekataittts" YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) favaKf. Sb favaKf. Sb YOA Borders Region (1995) YOA Borders Region (1995) YOA Keski-Skotlanti / Tayside (1995) YOA Keski-Skotlanti / Tayside (1995) YOA Dumfries and Galloway (1995) YOA Dumfries and Galloway (1995) YOA Grampian (1995) YOA Grampian (1995) YOA Lincolnshire (1995) YOA Lincolnshire (1995) YOA Wales (1995) YOA Wales (1995) YOA East Anglia (1994) YOA East Anglia (1994) YOA English Northern Uplands (1994) YOA English Northern Uplands (1994) YOA South West England (1994) YOA South West England (1994) YOA English Midland Uplands (1995) YOA English Midland Uplands (1995) YOA f he Marches"(1995) YOA The Marches (1995) " Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA (hyvaktymlsyuosi* (hyvaktymlsyuosl* 187,6 187,6 195,2 195,2 287,0 287,0 13,5 13,5 818,8 818,8 400,9 400,9 729,0 729,0 61,6 61,6 25,2 25,2 62,2 62,2 983,8 983,8 759,8 759,8 738,0 738,0 73,2 73,2 66,2 66,2 117,9 117,9 5,1 5,1 332,2 332,2 151,1 151,1 291,9 291,9 27,1 27,1 8,9 8,9 24,2 24,2 372,8 372,8 262,1 262,1 284,8 284,8 11. 881,7 11. 881,7 4. 693,2 4. 693,2 3. 662,0 3. 662,0 4 012,4 4 012,4 7. 674,4 7. 674,4 1 655,4 1 655,4 1. 522,1 1. 522,1 3. 177,5 3. 177,5 600,7 600,7 204,7 204,7 806,4 806,4 137,7 137,7 51,2 51,2 188,8 188,8 240,8 240,8 88,7 88,7 76,6 76,6 64,0 64,0 125,3 125,3 96,2 96,2 133,6 133,6 488,2 488,2 132,4 132,4 262,3 262,3 514,3 "574. 3 """" 33*3 33,3 90,8 90,8 2. 017,0 2. 017,0 30,4 30,4 25,4 25,4 47,7 47,7 39,5 39,5 53,7 53,7 184,0 184,0 60,0 60,0 108,0 108,0 219,6 219,0 12,2 12,2 40,6 40,6 820,5 820,5 28. 016,8 28. 016,8 Kokoftoft* Kokoftaft* 11. 366,0 11. 356,0 RR;»tukl RR;»t«kl •mm •mm Pohjois-lrlanti (1995) Pohjois-lrlanti (1995) 5,5 5,5 Yhdistynyt kuningaskunta (1995) Yhdistynyt kuningaskunta (1995) Yhteensa Yhteensa mmmmmmmmmmmmmmmmmmmm mmmmmmmmmmmmmmmmmmmm Pohjois-lrlanti (1994) Pohjois-lrlanti (1994) Yhdistynyt kuningaskunta (1994) Yhdistynyt kuningaskunta (1994) Yhteensa Yhteensa :b6A0l*^:::v'':v:':^ :hRAHBR:':':":':v;'x England (1995) England (1995) Highlands and Islands (1995) Highlands and Islands (1995) Pohjois-lrlanti (1995) Pohjois-lrlanti (1995) Skotlanti(1995) Skotlanti(1995) Wales (1995) Wales (1995) Yhteensa" ~ Yhteensa PESKSA PESKSA Yhdistynyt kuningaskunta (1995) Yhdistynyt kuningaskunta (1995) m& m& Tavoitteen 5b kondealueet Englannissa (1997) Tavoitteen 5b kohdealueet Englannissa (1997) Tavoitteen 2 kohdealueet Englannissa (1997) Tavoitteen 2 kohdealueet Englannissa (1997) Merseyside (1997) Merseyside (1997) Highlands (1995) Highlands (1995") Pohjois-lrlanti "(1995) Pohjois-lrlanti (1995) Skollanti(1995) Skollanti(1995) Wains (1995) Wains (1995) Yhteensa Yhteensa RECHAR RECHAR East Midlands (1995) East Midlands (1995) Ita-Skotlanti (1995) Ita-Skotlanti (1995) North East England (1995) North East England (1995) North West England (1995) North West England (1995) 676,4 676,4 681,9 681,9 19,5 19,5 466,8 466,8 486,3 486,3 57,8 57,8 27,9 27,9 31,5 31,5 24,4 24,4 18,8 18,8 160,4 160,4 3,5 3,5 313,3 313,3 316,8 316,8 12. 8 12. 8 181,0 181,0 193,8 193,8 25,8 25,8 12,0 12,0 11,4 11,4 8,4 8,4 8,6 8,6 66,2 66,2 84,7 84,7 37,4 37,4 24,6 24,6 74,1 74,1 9,8 9,8 "7,6 7,0 12,5 12,5 19,7 19,7 5,2 5,2 11,3 11,3 32,4 32,4 4,9 4,9 3,0 3. 0 6,2 6,2 8*5 8,5 2,3" 2,3 163,0 163,0 68,7 68,7 110,1 110,1 25,3 25,3 56,8 56,8 " 18,0 18,0 46,8 46,8 11,6 11,6 26,0 26,0 8,T 8,1 209 209 0,0 0,0 -3,9 -3,9 -1,4 -1,4 0,0 0,0 -1,5 -1,5 0,5 0,5 -6,2 -6,2 0,0 0,0 -0,4 -0,4 -0,5 -0,5 -2,2 -2,2 -2,4 -2,4 -21,4 -21,4 643,8 643,8 551,3 551,3 -0,1 -0,1 651,2 651,2 26,2 26,2 0,0 0,0 26,2 26,2 0,0 0,0 9,2 9,2 4,1 4,1 16,3 16,3 12. 2 12. 2 5. 6 5. 6 54. 1 54. 1 7,7 7,7 11. 7 11. 7 26. 1 26. 1 3. 1 3. 1 4,4 4,4 1984*1997 1984*1997 to to 73,2 73,2 : * : * i, mn, i, mn, 100% 100% 66,2 66,2 117,9 117,9 5,1 5,1 332,2 332,2 151,1 151,1 291,9 291,9 28,6 28,6 11,3 11,3 24,2 24,2 372,8 372,8 262,1 262,1 284,8 284,8 2. 704,4 2. 704,4 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 105% 105% 126% 126% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 68% 68% 1. 081. 0 1. 081. 0 65% 65% 1 522,0 1 522,0 100% 100% 2. 603,0 2. 603,0 82% 82% 88,0 88,0 38,6 38,6 126,6 126,6 64% 64% 75% 75% 67% 67% Makaut M*k$ut 1997 1997 :' 'titftfcglr ' :' 'titftfcglr ' 199*499? 189*4887 to to 57,6 57,6 % % 79% 79% 84% 84% 84% 84% 84% 84% 83% 83% 87% 87% 84% 84% 84% 84% 57% 57% 82% 82% 83% 83% 82% 82% 8 1% 8 1% 43% 43%. ;. -. ;. -. 17% 17% 92% 92% 63% 63% 48% 48% 60% 60% 6 1% 6 1% 55,4 55,4 99,5 99,5 4,2 4,2 276,7 276,7 130,8 130,8 246,1 246,1 22,8 22,8 5,1 5,1 19,8 19,8 309. 9 309. 9 216,2 216,2 232,0 232,0 1. 997,7 1. 997,7 288,6 288,6 1 400,3 1 400,3 1. 688,8 1. 688,8 66,3 66,3 30,9 30,9 97,2 97,2 22,3 22,3 14,6 14,6 2,1 2,1 0,2 0,2 151,9 151,9 54,1 54,1 72,7 72,7 -0,4 -0,4 -2,5 -2,5 1,8 1,8 152. 6 152. 6 4,8 4,8 111,5 111,5 907,3 907,3 288,6 288,6 0,0 0,0 288,6 288,6 21,4 21,4 0,0 0,0 21,4 21,4 44,3 44,3 50% 50%. 0 4. 0 4 40,5 40,5 46% 46% 18,0 18,0 8,8 8,8 30,5 30,5 23,4 23,4 14. 6 14. 6 104,1 104,1 16,3 16,3 39,4 39,4 81,9 81,9 5. 1 5. 1 15,9 15,9 59% 59% 35% 35% 64% 64% 59°. - 59°. - 27% 27% 57"„ 57"„ TT**0 ' * * ~f r tl* 36% 36% 3. '% 3. '% 4. '",. 4. '",. 39% 39% 44% 44% 65% 65% 5,0 5,0 3. 4 3. 4 10,5 10,5 7. 3 7. 3 5,9 5,9 21,7 21,7 5. 8 5. 8 16. 7 16. 7. '6, 1 26. 1 1. 7 1. 7 5. *> 5. *> 110,0 110,0 12,2 12,2 7,3 7,3 20,0 20,0 15,8 15,8 11. 1 11. 1 56,2 56,2 10,4 10,4 at. t; 33,t; 68,5 68,5 3. 0 3. 0 12. 9 12. 9 260. 9 260. 9 40% 40% 29% 29% 42% 42% 40% 40% 21% 2 1% 31 % 31 % 17% 17% 31",. 31",. 31 % 31 % 25% 25% 32% 32% 3 1% 3 1% 1. 649. 1 1. 649. 1 6. 192. 3 6. 192. 3 Makawt M*k»wt 1997 1997 Makauf MaJatUf 19944997 1 9 9 4 4 9 97 (8) (8) 46% 46% * "' * "' WW WW 154,3 154,3 1. 828,1 1. 828,1 358,0 358,0 7. 327,1 7. 327,1 1887 1887 M**sus)t. 1984*1987 1984*1987 0,4 0,4 0,0 0,0 0,4 0,4 0,9 0,9 41,1 41,1 42,0 42,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6. 1 6. 1 9,3 9,3 27,3 27,3 4,2 4,2 0,0 0,0 " 0,0 " " 0,0 "6,0 0,0 0,0 0,0 40,9 40,9 33,9 33,9 0,9 0,9 2,2 2,2 1,0 1,0 3,5 3,5 100% 100% 69,1 69,1 72,6 72,6 12,8 12,8 "79,0 "79,0 91,8 91,8 25. 8 25. 8 12. 0 12. 0 11,4 11,4 8,4 8,4 8,6 8,6 22% 22% 23% 23% 100% 100% 44% 44% 47% 47% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100",, 100",, 66,2 66,2 100% 100% 37,4 37,4 100% 100% 93 93 27,3 27,3 4,2 4,2 3,0 " 3. 0 6,2 6,2 8,5 8,5 2,3 2,3 83% 83% 84% 84% 86% 86% 100% 100"',, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,8 0,8 0,0 0,0 0,8 0,8 4. 0 4. 0 " - - " 3 2 -5 " - - " 3 2 -5 36. 4 36,4 0,0 0,0 3,3 3,3 0,0 0,0 2,8 2,8 3. 7 3. 7 9,8 9,8 6,8 6,8 4,7 4,7 13,7 13,7 2,1 2,1 0,0 0,0 1,9 1,9 0,0 0,0 6,0 0,0 1. 8 1. 8 26. 6 26. 6 28. 4 28. 4 9. 7 9. 7 64. 0 64. 0 73,7 73,7 7,5 7,5 6. 9 6. 9 3'1 3'1 5. 4 5. 4 <;,5 6. 5 29,4 29,4 11,2 11,2 50% 50% 8% 8% 9% 9% 7 6 ". 7 6 ". 35% 35% 38% 38% 29% 29% 57% 57% 77c*'V 77c*'V t -'- t -'- 76": ! 76": ! 44 „ 44 „ j j 30% 30%. ,. „,„. ,. „,„. j j 13,7 13,7 2,1 2,1 1. 0 1. 0 5,0 5,0 2,7 2,7 0,7 0,7 42% 42% 43% 43% 31 % 31 % 80% 80% 32"-,, 32"-,, "" 30% 30% 61,0 61,0 89% 89% 22,3 22,3 29,8 29,8 43% 43% 39,1 39,1 10. 9 10. 9 25. 6 25. 6 " 7 ,9 7,9 84% 84% 95% 95% 99% 99% 98% 98% 18,2 18,2 1,1 1,1 1,1 1,1 0,8 0,8 20,8 20,8 6,1 6,1 12. 8 12. 8 4,3 4,3 44% 44% 52% 52% 49% 49% • 5 3 %! 53%! Albtt* Albtt* {hyvaksymlsvuesty {hyvaksymisvuesty K<ik«n«f$. K<ik«n«f$. fcutt&nn. fcutt&nn. mm MM mm MM 1897 1897 Wales (1995) Wales (1995) West Midlands (1995) West Midlands (1995) Lansi-Skotlanti (1995) Lansi-Skotlanti (1995) Yorkshire (1995) Yorkshire (1995) Yhteensa Yhteensa KONVEft KONVER Yhdistynyt kuningaskunta & Gibraltar (1995) Yhdistynyt kuningaskunta & Gibraltar (1995) RESJDEK RESiDEK Englanti(1996) Englanti(1996) Wales (1995) Wales (1995) Lansi-Skotlanti (1995) Lansi-Skotlanti (1995) Yhteensa Yhteensa mm mm Pohjois-lrlanti (1995) Pohjois-lrlanti (1995) Yhdistynyt kuningaskunta (1995) Yhdistynyt kuningaskunta (1995) Yhteensa Yhteensa URBAN URBAN Brighton (1997) Brighton (1997) Bristol (1997) Bristol (1997) Coventry (1997) Coventry (1997) Leeds (1997) Leeds (1997) East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) East Midlands (Nottingham) (1996) East Midlands (Nottingham) (1996) GMLC (Moss Side and Hulme) (Manchester) (1996) GMLC (Moss Side and Hulme) (Manchester) (1996) Lontoo (Park Royal) (1996) Lontoo (Park Royal) (1996) Merseyside (North Huyton, Liverpool, Netherton) (1996) Merseyside (North Huyton, Liverpool, Netherton) (1996) Wales (Swansea) (1996) Wales (Swansea) (1996) West Midlands (Birmingham) (1996) West Midlands (Birmingham) (1996) Lansi-Skotlanti (Glasgow) (1996) Lansi-Skotlanti (Glasgow) (1996) Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) Pohjois-lrlanti (1995) Pohjois-lrlanti (1995) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA PEACE PEACE lrlanti/Poh|ois-lrlanti (1995) lrlanti/Poh|ois-lrlanti (1995) INTERREG7R6GEN INTERREG7R6GEN Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/Alankomaat/ Saksa: Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/Alankomaat/ Saksa: Pohjanmeri(1997) Pohjanmeri(1997) Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie ja East Sussex (1996) ja East Sussex (1996) RarskaUK Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) RarskaUK Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) IrlantiA'hdistynyt kuningaskunta: Northern Irlanti (1995) IrlantiA'hdistynyt kuningaskunta: Northern Irlanti (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko Gibraltar (1995) Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko Gibraltar (1995) EUROOPPA EUROOPPA to to 25,2 25,2 14,1 14,1 3,5 3,5 49,5 49,5 184,7 184,7 57,3 57,3 30,9 30,9 7,5 7,5 106,4 106,4 412,4 412,4 307,7 307,7 136,9 136,9 54,3 54,3 35,0 35,0 27,9 27,9 117,2 117,2 10,1 10,1 79,0 79,0 89,1 89,1 9,4 9,4 11,5 11,5 9,5 9,5 9,6 9,6 17,3 17,3 14,9 14,9 17,7 17,7 16,3 16,3 40,1 40,1 11,7 11,7 20,6 20,6 32,7 32,7 14,8 14,cV 27,9 27,9 24,7 24,7 15,7 15,7 11,7 11,7 62,2 62,2 5,1 5,1 36,7 36,7 41,8 41,8 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 8,0 8,0 6,8 6,8 8,0 8,0 7,7 7,7 19,5 19,5 5,6 5,6 8,0 8,0 13,6 13,6 6,8" 6,8 19:4 19,4 3,8 3,8 1,1 1,1 0,5 0,5 35,5 35,5 79,0 79,0 81. 1 81. 1 5,4 5,4 2,2 2,2 1. 3 1. 3 8,8 8,8 1,3 1. 3 3,1 3,1 4,6 4,6 3,4 3,4 3,5 3,5 3. 1 3. 1 3,4 3,4 1,6 1. 6 1. 2 1. 2 0,0 0,0 1. 5 1. 5 2. 2 2. 2 0,0 0,0 1,6 1. 6 3. 7 3. 7 6,0 0,0 2. 4 2. 4 264,0 264,0 121*4 121,4 2. 746,7 2. 746,7 1. 219,9 1. 219,9 27,6 27,6 280,4 280,4 1994*1997 1994*1997 w w 24,3 24,3 13,8 13,8 96% 96% 98% 98% 3,5 3,5 100% 100% 40,9 40,9 166,1 166,1 83% 83% 8 0% 8 0% 93,6 93,6 68% 68% 24,4 24,4 15,2 15,2 11,5 11,5 51,0 51,0 5,1 5,1 35,5 35,5 40,6 40,6 3,4 3,4 3,5 3,5 3,1 3,1 3. 4 3. 4 8,0 8,0 6,8 6,8 8,0 8,0 7,7 7,7 19,5 19,5 5,6 5,6 8. 0 8. 0 13,6 13,6 6,6 6,6 19,4 19,4 116,7 116,7 797,1 797,1 99% 99% 97% 97% 98% 98% 98% 98% 100% 100% 9 7% 9 7% 9 7% 9 7% 75% 75% 77% 77% 69% 69% 75% 75% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100". , 100% ia>\, 100% 100% 100% 86% 86% 66% 66% M*k$MJi: M*k$MJi: 1997 1997 0. 0 0. 0 0,6 0,6 0,4 0,4 3,7 3,7 25,8 25,8 toafctM* : toafctM* : 19944997: 19944997: ; to i ; to i 10,2 10,2 6,9 6,9 1,9 1,9 6,5 6,5 68,6 68,6 % : % : 4 1% 4 1% 49% 49% 55% 55% 13% 13% 38% 38% 14,2 14,2 10% 10% 8,0 8,0 2,7 2,7 0,0 0,0 0,6 0,6 3,3 3,3 2,1 2,1 1,6 1,6 3,6 3,6 1. 7 1. 7 1. 7 1. 7 1. 6 1. 6 1. 7 1. 7 0. 8 0. 8 0. 6 0. 6 0,0 0,0 0,8 0,8 1. 1 1. 1 0. 0 0. 0 0. 8 0. 8 1. 8 1. 8 o. o 0. 0 0. 7 0. 7 12,2 12,2 6,5 6,5 5,7 5,7 24,4 24,4 3,9 3,9 17,8 17,8 21. 7 21. 7 1,7 1,7 1. 7 1. 7 1. 6 1. 6 1. 7 1. 7 4. 0 4. 0 3,4 3,4 4. 0 4. 0 3. 8 3. 8 9. 7 9. 7 2. 8 2. 8 4. 0 4. 0 6. 8 6. 8 3,4 3,4 7. 6 7. 6 49% 49% 4 1% 4 1% 49% 49% 47% 47% 77% 77% 48% 48% 62% 62% 38% 38% 38% 38% 34% 34% 38% 38% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50",. 3M% 3M% 46% 46% 29% 29% 13,3 13,3 130,3 130,3 66. 3 66. 3 368. 6 368. 6 412,4 412,4 301,7 301,7 53. 3 53. 3 176. 3 176. 3 58",. 58",. 61. 2 61. 2 136,6 136,6 45% 45% 30,3 30,3 14. 5 14,5 80,8 80,8 95,3 95,3 265,7 265,7 146,9 146,9 1,7 1,7 34,1 34,1 45,1 45,1 160,2 160,2 84,6 84,6 0,7 0,7 14,5 14,5 0,0 0,0 0,6 0,6 35,9 35,9 13,6 13,6 0,0 0,0 14. 5 14. 5 100",, 100",, 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0% 0% 34,1 34,1 7,6 7,6 64. 0 64. 0 25,4 25,4 100% 100% 17% 17% 40% 40% 30% 30% 0,7 0,7 100% 100% 0,0 0,0 0. 3 0. 3 0. 5 0. 5 14. 2 14. 2 0. 0 0. 0 1C. 2 1C. 2 3. 5 3. 5 14,6 14,6 20,1 20,1 0. 2 0. 2 30% 30% 5% 5% 9% 9% 24% 24% 30% 30% Afcik Afcik {hyvaksymteuyosty {hyvftkaytntewdsf} Kotaftftt*- totanfthv kustfann, kustfann, tifttttukf tifttttukf 1997 1997 LfcADCR LfcADCR Verkot(1994) Verkot(1994) MESCA MESCA Momkans hankc Amble Dabs Project (UK/E/P)( 199 7) Momkans hankc Amble Dabs Project (UK/E/P)( 199 7) Monikansallinen hanke Development of software lo exchange Monikansallinen hanke Development of software lo exchange auction information (B/NL) (1997) auction information (B/NL) (1997) Monikansallinen hanke Diversification by developing new Monikansallinen hanke Diversification by developing new nuikets bv new technology (D/DK) (1997) nuikets bv new technology (D/DK) (1997) MonikansalliiiHii hanke: Electronic chart display and MonikansalliiiHii hanke: Electronic chart display and information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) Monikansallinen hanke Information exchange between auctior Monikansallinen hanke Information exchange between auctior and remote markets (B/F/E) (1997) and remote markets (B/F/E) (1997) Monikansallinen hanke L'iititurismo come strumento di Monikansallinen hanke L'iititurismo come strumento di sviluppo nella (l/GR) (1997) sviluppo nella (l/GR) (1997) Monikansallinen hanke RECIPE (E/P) (1997) Monikansallinen hanke RECIPE (E/P) (1997) Monikansallinen hanke Reseau Langoustines (FAJK) (1997) Monikansallinen hanke Reseau Langoustines (FAJK) (1997) Monikansallinen hanke: Technical support development in Monikansallinen hanke: Technical support development in watertood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) watertood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) Monikansallinen hanke Aqualine (1996) Monikansallinen hanke Aqualine (1996) Monikansallinen hanke Maisons de la Mer (1996) Monikansallinen hanke Maisons de la Mer (1996) Monikansallinen hanke Maredunet (1996) Monikansallinen hanke Maredunet (1996) Monikansallinen hanke Peche Fish Co (1996) Monikansallinen hanke Peche Fish Co (1996) MonikansallinH. n hanke Retitour (1996) MonikansallinH. n hanke Retitour (1996) Yhteensa Yhteensa (1) (1) 16. 0 16. 0 16,0 16,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 1 0. 1 0,1 0,1 0,1 0,1 0. 1 0. 1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,3 0,3 0,1 0,1 0,0 0,0 0,3 0,3 1. 5 1. 5 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o o. o 0. 1 0. 1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1j 0,1j 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 1 0. 1 0,7 0,7 210 210 Makauait Makauait 1984-1997 1984-1997 <2J <2J Maksw Maksw 1997 1997 • • •. • % • • : •. •. • % • • : •. 1994*1997 1994*1997 10. 7 10. 7 67". 67". 2. 9 2. 9 7. 6 7. 6 48". 48". 0,0 0,0 100% 100% ' " ' " 0. 0 0. 0 o. o! o. o! 0% 0% 0,0 0,0 100% 100% 0. 0 0. 0 100% 100% 0,1 0,1 100% 100% 0. 1 0. 1 100°,, 100°,, 0,1 0,1 0. 1 0. 1 0,0 0,0 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,1 0,1 0. 0 0. 0 6,1 6,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,7 0,7 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 0,0 o. o o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0, 0,0, 0% 0% 0. 0 0. 0 0% 0% 0. 0 0. 0 0% 0% 0,0 0,0 0% 0% 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0. 0 0,0 0,0 0,1 0,1 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 70% 70% 40% 40% 40% 40% 0% 0% 40% 40% 17% 17% 2,9 2,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 1 0. 1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,4 0,4 Kok^Uaja- KoftpitJMa* fcustftttn. fcustftttn. Mfe**M 1897 1897 i % i % • 1994*1997 • 1994*1997 to to 53,3 53,3 176,3 176,3 58% 58%. urn. urn. 1984-1887 1984-1887 Ui,A-. „„ Ui,A-. „„ ' " %""•' ' " %""•' ' ' 81. 2 81. 2 136,6 136,6 45% 45% 15,5 15,5 25,0 25,0 39,9 39,9 13,1 13,1 11,7 11,7 15,2 15,2 20,9 20,9 6,2 6,2 14,5 14,5 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 4 2. 4 0,0 0,0 23,0 23,0 1,1 1. 1 0,0 0,0 10,3 10,3 0,6 0,6 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 8 0. 8 0,0 0,0 0,0 0,0 4,4 4,4 2,0 2,0 3,4 3,4 1. 9 1. 9 3,4 3,4 1,6 1,6 0,4 0,4 2,4 2,4 1,0 1,0 1,4 1,4 3,8 3,8 0,0 0,0 0. 0 0. 0 , , 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 -0,5 -0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 -2,2 -2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 32,4 32,4 0,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 41,6" 41,6 15,5 15,5 25,0 25,0 1 1% 1 1% 100% 100% 39,9 39,9 13,1 13,1 11. 7 11. 7 15,2 15,2 20,9 20,9 6,2 6,2 24% 24% 110% 110% 75% 75% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 14,5 14,5 100% 100% 26,2 26,2 12,5 12,5 13,0 13,0 24,6 24,6 37. 1 37. 1 18,0 18,0 10,0 10,0 19,1 19,1 33. 1 33. 1 18,2 18. 2 87% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 37% 37% 100",, 100",, 14% 14% 3 1% 3 1% 98",, 98",, 98% 98% M. \ M. \ 100% 100% 7,6 7,6 15,5 15,5 15,1 15,1 20,0 20,0 6,1 6,1 13,9 13,9 17% 17% 19% 19% 26% 26% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 9,6 9,6 100°. , 100°. , 12,2 12,2 100% 100% 6,6 6,6 4. 0 4. 0 5. 5 5. 5 5. 5 5. 5 4,5 4,5 10. 5 10. 5 11. 1 11. 1 32,4 32. 4 1. 8 1. 8 11. 1 11. 1 5. 2 5. 2 2,0 2,0 22,9 22,9 23. 3 23. 3 8,0 8,0 100". , 100". , 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% I I 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100"„ 100"„ 100% 100% 100% 100% 91°,, 91°,, 100% 100% 100% 100% 33,5 33,5 \~ \~ 94% 94% 22,5 22,5 19,8 19,8 6,4 6,4 11,5 11,5 52,1 52,1 10,5 10,5 8,8 8,8 16,8 16,8 6,9 6,9 100% 100% 90% 90% 100% 100% 100"% 100"% 35% 35% 14% 14% 14% 14% 100% 100% 100% 100% 107,9 107,9 34% 34"',, 0,0 0,0 12,5 12,5 19,9 19,9 6,5 6,5 5,8 5,8 7,6 7,6 10,5 10,5 2,5 2,5 0,0 0,0 1,4 1,4 0,0 0,0 0,7 0,7 3. 5 3. 5 22,6 22,6 0,5 0,5 1. 5 1. 5 7. 2 7. 2 0. 2 0. 2 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,3 0,3 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 2,2 2,2 0,6 0,6 1,0 1. 0 0,6 0,6 3,3 3,3 1,8 1,8 0,2 0,2 0,7 0,7 0. 3' 0. 3' 0,4 0,4 3. 1 3. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0' 0. 0' 0. 0 0. 0 0. 41 0. 41 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 61 0. 61 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 3 0. 3 24,5 24,5 0. 8 0. 8 0,0 0,0 3,0 3,0 6,4 0,4 47,4 47,4 0,0 0,0 12,5 12,5 19. 9 19. 9 6,5 6,5 5,8 5,8 7,6 7,6 10,5 10,5 2. 5 2. 5 0% 0% 50% 50% 12% 12% 55% 55% 37% 37% 50% 50% 50% 50% 40% 40% 0. 0 0. 0 0% 0% 13,5 13,5 '5,7 '5,7 3,9 3,9 10. 9 10. 9 29,7 29,7 9,0 9,0 6. 5 6. 5 11. 7 11. 7 10. 1 10. 1 5. 5 5. 5 10. 2 10. 2 3. 8 3. 8 7,8 7,8 7,5 7,5 10. 0 10. 0 1. 8 1. 8 4,2 4,2 2. 9 2. 9 3. 7 3. 7 2,0 2,0 1,2 1,2 1. 7 1. 7 1. 1* 1. 1* 1. 4 1. 4 3. 1 3. 1 3,3 3,3 9,7 9,7 0. 5 0. 5 3. 3 3. 3 '. 6 '. 6 0,6 0,6 7. 4 7. 4 7. 2 7. 2 2,4 2,4 10,0 10,0 6. 7 6. 7 6. 6 6. 6 1,9 1,9 3,7 3,7 34. 3 34. 3 5,8 5,8 4,4 4,4 8,4 8,4 3,4 3,4 96,4 96,4 45% 45%. 30%. 30% 30% 30% 44% 44% 29% 29% 50"„ 50"„ 9'',, 9'',, 19% 19% ;v% ;v% 29% 29%. V%. V% 8% 8% 10% 10% 13% 13% 50% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% X% X% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 29% 29% 3 1% 3 1% 30% 30% 28% 28% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 33% 33% 23% 23% 8% 8% 7% 7% 50"-;, 50"-;, 49% 49% 31 "•,. 31 "•,. Mm Mm {ky«ika$fi()tyu<Nrt) {ky«ika$fi()tyu<Nrt) tPEACffi '" tPEACffi '" Irianti/Pohjois-lrtanti (1995) Irianti/Pohjois-lrtanti (1995) mmmmmm"". mmmmmm"". Beigia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat: Rein-Maas Beigia/Saksa/Ranska/Luxemburg/ Alankomaat: Rein-Maas (1997) (1997) Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) Tanska/Saksa/Suomi/Ruotsi: Itameri (1997) Kreikka/ltalia: Ipiros, Joonianmeren saaret, Lansi-Kreikka ja Kreikka/ltalia: Ipiros, Joonianmeren saaret, Lansi-Kreikka ja Puglia(1997) Puglia(1997) ltalia/ltavalta(1997) ltalia/ltavalta(1997) Italia/Slovenia Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) Italia/Slovenia Friuli-Venezia Giulia ja Veneto (1997) Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) Italia: Kuivuuden torjuminen (1997) Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia. Euroopan keskiosat, Itavalta/Saksa/Kreikka/ltalia. Euroopan keskiosat, Adrianrneren, Tonavan ja Kaakkds-Euroopan alueet (1997) Adrianrneren, Tonavan ja Kaakkois-Euroopan alueet (1997) Portugal!': Kuivuuden torjuminen (1997) Portugal!': Kuivuuden torjuminen (1997) Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa: Yhdistynyt kuningaskunta/Tanska/Ruotsi/ Alankomaat/ Saksa: Pohjanmeri (1997) Pohjanmeri (1997) Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg Belgia/Ranska/Luxemburg: Vallonia-Lorraine-Luxemburg (1996) (1996) Belgia/Ranska Ardennit (1996) Belgia/Ranska Ardennit (1996) Tanska/Ruotsi (1996) Tanska/Ruotsi (1996) Saksa/ltavalta(1996) Saksa/ltavalta(1996) Espanja/Marokko (1996) Espanja/Marokko (1996) Ranska/Belgia Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) Ranska/Belgia Nord-Pas-de Calais/Flanderi (1996) Ranska/Belgia Vallonia/Nord-Pas-de-Caiais/PicjrdiH (1996) Ranska/Belgia Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Pi(;,irdiH (1996) Ranska/Espanja (1996) Ranska/Espanja (1996) Ranska/ltalia Korsika/Sardinia (1996) Ranska/ltalia Korsika/Sardinia (1996) Ranska/ltaiia Korsika/Toscana (1996) Ranska/ltalia Korsika/Toscana(1996) Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta Haute-Normandie, Picardie Ranska/Yhdistynyt kuningaskunta Haute-Normandie, Picardie ja East Sussex (1996) ja East Sussex (1996) Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Ranska/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Italia/Albania: Puglia(1996) Italia/Albania: Puglia(1996) ltalia/Ranska(1996) ltalia/Ranska(1996) ltalia/Sveitsi(1996) ltalia/Sveitsi(1996) Suomi/Baltianmaat: EtelS-Suomen rannikkoalueet (1996) Suomi/Baltianmaat: EtelS-Suomen rannikkoalueet (1996) SuomiA/enSja: Karjala (1996) SuomiA/enSja: Karjala (1996) SuomiA/enajS: Kaakkois-Suomi (1996) SuomiA/enajS: Kaakkois-Suomi (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti (1996) Suomi/Rudsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Mittskandia (1996) Suomi/Rudsi: saaret (1996) Suomi/Ruotsi: saaret (1996) Rudsi/Norja: Pohjoisen vihrea vy5 (1996) Ruotsi/Norja: Pohjoisen vihrea vy5 (1996) Rudsi/Norja G6teborg/Bohus/Alvsborg (1996) Rudsi/Norja G6teborg/Bohus/Alvsborg (1996) Ruotsi/Norja. Skandinavian sisSalueet (1996) Ruotsi/Norja. Skandinavian sisSalueet (1996) Rudsi/Suomi/NorjaA/enalSBarentsinmeri (1996) Ruotsi/Suomi/Norja/VenalSBarentsinmeri (1996) Belgique/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) Belgique/Alankomaat: Euregio Scheldemond (1995) Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) Belgia/Alankomaat: Middengebied (1995) Tanska/Saksa: FynsAmt/K. E. R. N. (1995) Tanska/Saksa: FynsAmt/K. E. R. N. (1995) Tanska/Saksa: Etela-Jyllanti/Planungsraum V (1995) Tanska/Saksa: Etela-Jyllanti/Planungsraum V (1995) Tanska/Saksa Storstram/Ostholstein/Lubeck (1995) Tanska/Saksa Storstram/Ostholstein/Lubeck (1995) Tanska: IUmeri(1995) Tanska: Itameri (1995) Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud (1995) Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Saksa/Luxemburg: Euregio (1995) Saksa/Luxemburg: Euregio (1995) Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) Saksa/Alankomaat/Belgia: Euregio Maas-Rein (1995) Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjdnen (1995) Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Pohjdnen (1995) Saksa/Alankomaat. Euregio Rein-Waal (1995) Saksa/Alankomaat. Euregio Rein-Waal (1995) Saksa/Puda/Tsekin tasavalta: Saksi (1995) Saksa/Puda/Tsekin tasavalta: Saksi (1995) Saksa/Puda Brandenburg (1995) Saksa/Puda Brandenburg (1995) Saksa/Puda Mecklenburg-Vorpommern (1995) Saksa/Puda Mecklenburg-Vorpommern (1995) Saksa/Tsekin tasavalta Baijeri (1995) Saksa/Tsekin tasavalta Baijeri (1995) Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) Saksa/Sveitsi Bodensee (1995) Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) Kreikka/Albania/Bulgaria (1995) Hi Hi ' ' 412,4 412,4 301,7 301,7 426,7 426,7 47,5 47,5 304,9 304,9 27,4 27,4 31,4 31,4 30,5 30,5 36,8 36,8 8,4 8,4 137,1 137,1 25,0 25,0 169. 2 169. 2 11,8 11,8 15,6 15,6 15,2 15,2 20,9 20,9 6,2 6,2 30,3 30,3 14,5 14,5 62,2 62,2 27,8 27,8 28,0 28,0 56,3 56,3 185,3 185,3 " 38*3 38,3 148,4 148,4 142,6 142,6 71,8 71,8 58,2 58,2 80,8 80,8 95,3 95,3 178,2 178,2 159,1 159,1 52,7 52,7 22,7 22,7 31,8 31,8 40,7 40,7 29,2 29,2 14,6 14,6 9,5 9,5 13,0 13,0 13,0 13,0 10,8 10,8 23,4 23,4 22,8 22,8 66,3 66,3 3,6 3,6 22,2 22,2 10,4 10,4 4,6 4,6 51,4 51,4 46,5 46,5 30,9 30,9 71,9 71,9 62,7 62,7 53,6 53,6 12,8 12,8 23,2 23,2 220,0 220,0 110,7 110,7 84,1 84,1 42,2 42,2 13,8 13,8 494,9 494,9 h h 30,2 30,2 12. 5 12. 5 13,0 13,0 24,6 24,6 101,4 101,4 18,6 18,0 71,5 71,5 62,4 62,4 33,7 33,7 18,6 18,6 34,1 34,1 45,1 45,1 81,5 81,5 57,0 57,0 20,0 20,0 6,1 6,1 13,9 13,9 9,6 9,6 12,2 12,2 6,6 6,6 4,0 4,0 5,5 5,5 5,5 5,5 4,5 4,5 10,5 10,5 11. 1 11. 1 32,4 32,4 1,8 1,8 11,1 11. 1 5,2 5,2 2,0 2,0 25,2 25,2 23,3 23,3 8,0 8,0 35,7 35,7 22,5 22,5 22,0 22,0 6,4 6,4 11,5 11,5 149,4 149,4 73,5 73,5 63,1 63,1 16,8 16,8 6:9 6,9 314,0 314,0 211 211 1994499? 1994499? 1 1« 22,0 1 1« 22,0 * * 29% 29% 100% 100% 44% 44% 98% 98% 100% 100% 100% 100% 80% 80% 40% 40% 30% 30% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 54% 54% 54% 54% M*k9<it M*k9<it 1997 1997 % % \ 199*499?: \ 199*4997: JNtd. JNtd. ! ! to i to i 0,0 0,0 11,0 11,0 15% 15% 79,4 79,4 161. 9 161. 9 86% 86% 50,5 50,5 28% 28% 154,4 154,4 17,8 17,8 82% 180,3 180,3 82% 0,3 0,3 3,3 3,3 30% 30% 0,0 0,0 31% 31% 2,2 2,2 0,0 0,0 24% 24% 1,3 1,3 0,5 0,5 9% 9% 14. 6 14. 6 14,2 14,2 24% 24% 20,1 20,1 0. 7 0. 7 30% 30% 3,3 3,3 0,0 0,0 30% 30% 1. 4 1. 4 0,0 0,0 30% 30% 1. 7 1. 7 0,0 0,0 30% 30% 2,7 2,7 0,0 0,0 30% 30% 0,2 0,2 357,6 357,6 1. 008,8 1. 008,8 31% 31% 441,7 441,7 1. 163,0 1. 163,0 32% 32% 183,7 183,7 240,2 240,2 216,4 216,4 11,1 11,1 7,1 7,1 4,3 4,3 64,0 64,0 25,4 25,4 11,0 11,0 4,5 4,5 5,5 5,5 9,0 9,0 0,7 0,7 1. 763,8 1. 763,8 1. 961,6 1. 961,6 0,0 0,0 80,5 80,5 0,0 0,0 23,0 23,0 1,0 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 35,9 35,9 13,6 13,6 2,2 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 463,8 463,8 610,4 610,4 AJOff* {hyuaksymtevuosty {hyuaksymtevuosty Kok<w»f*~ Kok<w»f*~ fe$ctaniu fe$ctann~ 199? 199? Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) Kreikka/ltalia (REGEN Sahko) (1995) Kreikka: Energiaverkkojen valmistuminen (REGEN) (1995) Kreikka: Energiaverkkojen valmistuminen (REGEN) (1995) Espanja/Portugali (1995) Espanja/Portugali (1995) Espanja/Portugali (REGEN Maakaasu) (1995) Espanja/Portugali (REGEN Maakaasu) (1995) Ranska/Saksa: PAMINA(1995) Ranska/Saksa: PAMINA(1995) Ranska/Sveitsi: Franche-Comt6 (1995) Ranska/Sveitsi: Franche-Comt6 (1995) Ranska/Sveitsi. Rhone-Alpes (1995) Ranska/Sveitsi. Rhone-Alpes (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Pohjois-lrlanti (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Pohjois-lrlanti (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales (1995) ltavalta/Unkari(1995) ltavalta/Unkari(1995) Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) Itavalta/Tsekin tasavalta (1995) ltavalta/Slovakia(1995) ltavalta/Slovakia(1995) Itavalta/Slovenia (1995) Itavalta/Slovenia (1995) Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko: Gibraltar (1995) Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko: Gibraltar (1995) Yhteensa Yhteensa YHTEENSA YHTEENSA 189,4 189,4 459,2 459,2 755,3 755,3 548,2 548,2 22,1 22,1 14,2 14,2 11,6 11,6 265,7 265,7 146,9 146,9 28,2 28,2 12,1 12,1 16,0 16,0 22,6 22,6 1,7 1,7 6. 479,5 6. 479,5 6. 909,4 6. 909,4 (ft (ft 75,8 75,8 183,7 183,7 552,0 552,0 220,0 220,0 11,1 11,1 7,1 7,1 5,4 5,4 160,2 160,2 84,6 84,6 11,0 11,0 4,5 4,5 5,5 5,5 9,0 9,0 0,7 0,7 3. 289,9 3. 289,9 3. 608,3 3. 608,3 2(2 2(2 LYHENTEET Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus 215 ADAPT CEEI CEEP CES EAKR ECOS-OUVERTURE EFTA EHTY EIP EIR EMOTR EMPLOYMENT ESR EUROPARTENARIAT FORCEM HORIZON INTERREG ISDN KIE KONVER KOR LEADER MOO NOW PACTE PEACE PESCA PHARE Pk-yritykset RECHAR RECITE REGEN REGIS RESIDER RETEX Yhteisöaloite työvoiman sopeuttamiseksi teollisuuden rakennemuutoksessa Eurooppalainen yritys-ja innovaatiokeskus Julkisten yritysten Euroopan keskus Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö Euroopan aluekehitysrahasto Keski- ja Itä-Euroopan kaupunkien yhteistyöverkko Euroopan vapaakauppaliitto Euroopan hiili- ja teräsyhteisö Euroopan investointipankki Euroopan investointirahasto Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto Yhteisöaloite inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi Euroopan sosiaalirahasto Rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden yritysten ja muualle yhteisöön tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden yritysten välisten yhteyksien edistämistoimi Ammatillista jatkokoulutusta hoitava säätiö (Espanja) Yhteisöaloite vammaisten ja vähäosaisten työelämään siirtymiseksi Yhteisöaloite raja-alueiden ja alueiden välisen yhteistyön edistämiseksi Digitaalinen monipalveluverkko Keski- ja Itä-Euroopan maat Yhteisöaloite aseteollisuusaluciden uudistamiseksi Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline Yhteisöaloite maaseudun kehittämistä koskevien hankkeiden tukemiseksi Monivuotinen ohjausohjelma kalastusalalla Yhteisöaloite naisten työmahdollisuuksien lisäämiseksi Euroopan paikallis-ja alueviranomaisten välistä tietojenvaihtoa koskeva ohjelma Yhteisöaloite sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-lrlannissa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa Yhteisöaloite kalatalouden alalla Ohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen kehityksen tukemiseksi Pienet ja keskisuuret yritykset Yhteisöaloite hiilikaivosalueiden uudistamiseksi Ohjelma Euroopan alueiden ja kaupunkien välisen verkon perustamiseksi Maakaasuverkkoja koskeva yhteisöaloite Yhteisöaloite erittäin syrjäisten alueiden tukemiseksi Yhteisöaloite terästeollisuusalueiden uudistamiseksi Yhteisöaloite tekstiili-ja vaatetusteollisuusalueiden toiminnan monipuolistamiseksi 216 RIS RISI SDEC SME SR STRIDE TO T &K TTK UNICE URBAN YA YAO YMP YOA YOUTHSTART YTK Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus Regional Innovation Strategy - Alueellinen innovaatiostrategia Regional Information Society Initiative - Tietoyhteiskuntaa koskeva alueellinen aloite Euroopan aluekehityssuunnitelma Yhteisöaloite pk-yritysten sopeuttamiseksi yhtenäismarkkinoille Suurhanke Yhteisöaloite "Tutkimus ja teknologia innovaatiotoiminnassa ja Euroopan alueellinen kehittäminen" Toimenpideohjelma Tutkimus ja kehittäminen Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö Yhteisöaloite taantuvien kaupunkialueiden tukemiseksi Yhteisöaloite Yhteisöaloiteohjelma Yhteinen maatalouspolitiikka Yhtenäinen ohjelma-asiakirja Yhteisöaloite nuorten työelämään siirtymisen tukemiseksi Yhteisön tukikehys Ml ISSN 1024-4492 KOM(98) 562 lopullinen ASIAKIRJAT FI 13 03 04 10 Luettelonumero : CB-C0-98-567-F1-C ISBN 92-78-39645-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg