title: Regolamento (CE) n. 2237/98 della Commissione del 16 ottobre 1998 relativo alla fornitura di prodotti lattiero-caseari a titolo di aiuto alimentare

eurovoc_concepts:
Congo
food aid
skimmed milk powder
vitamin

text: 17. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 281/11 REGOLAMENTO (CE) N. 2237/98 DELLA COMMISSIONE del 16 ottobre 1998 relativo alla fornitura di prodotti lattiero-caseari a titolo di aiuto alimentare LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 1292/96 del Consiglio, del 27 giugno 1996, relativo alla politica ed alla gestione dell’aiuto alimentare e ad azioni specifiche di sostegno alla sicurezza alimentare (1), in particolare l’articolo 24 paragrafo 1, lettera b), considerando che il regolamento citato stabilisce l’elenco dei paesi e degli organismi che possono beneficiare di un aiuto comunitario, nonch(cid:130) i criteri generali relativi al trasporto dell’aiuto alimentare al di l(cid:133) dello stadio fob; considerando che, in seguito a varie decisioni relative alla concessione di aiuti alimentari, la Commissione ha accor- dato latte in polvere ad una serie di beneficiari; considerando che occorre effettuare tali forniture confor- memente alle norme stabilite dal regolamento (CE) n. 2519/97 della Commissione, del 16 dicembre 1997, che stabilisce le modalit(cid:133) generali per la mobilitazione di prodotti a titolo del regolamento (CE) n. 1292/96 del Consiglio per l’aiuto alimentare comunitario (2), che (cid:138) necessario precisare in particolare i termini e le condi- zioni di fornitura, per determinare le spese che ne deri- vano, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Nel quadro dell’aiuto alimentare comunitario, si procede alla mobilitazione nella Comunit(cid:133) di prodotti lattiero- caseari, ai fini della loro fornitura ai beneficiari indicati nell’allegato, conformemente al disposto del regolamento (CE) n. 2519/97 e alle condizioni specificate nell’allegato. Si considera che l’offerente abbia preso conoscenza di tutte le condizioni generali e particolari applicabili e che le abbia accettate. Non vengono prese in considerazione eventuali altre condizioni o riserve contenute nella sua offerta. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 166 del 5. 7. 1996, pag. 1. (2) GU L 346 del 17. 12. 1997, pag. 23. L 281/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 10. 98 ALLEGATO LOTTO A 1. Azione n. : 283/97 2. Beneficiario (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland tel: (31-70) 330 57 57; telefax: 364 17 01; telex: 30960 EURON NL 3. Rappresentante del beneficiario: da designarsi dal beneficiario. 4. Paese di destinazione: Repubblica democratica del Congo 5. Prodotto da mobilitare: latte scremato in polvere vitaminizzato 6. Quantitativo totale (t nette): 150 7. Numero di lotti: 1 8. Caratteristiche e qualit(cid:133) del prodotto (3) (5): GU C 114 del 29. 4. 1991, pag. 1 (I. B. 1) 9. Condizionamento (7): GU C 267 del 13. 9. 1996, pag. 1 (6. 3 A e B. 2) 10. Etichettura o marcatura (6): GU C 114 del 29. 4. 1991, pag. 1 (I. B. 3) — Lingua da utilizzare per la marcatura: francese — Diciture complementari: — 11. Modo di mobilitazione del prodotto: mercato della Comunit(cid:133) La fabbricazione del latte scremato in polvere e l’incorporazione delle vitamine devono essere operate posteriormente all’attribuzione della fornitura. 12. Stadio di consegna previsto: reso porto d’imbarco 13. Stadio di consegna alternativo: — 14. a) Porto d’imbarco: — b) Indirizzo di carico: — 15. Porto di sbarco: — 16. Luogo di destinazione: — — porto o magazzino di transito: — — via di trasporto terrestre: — 17. Periodo o data ultima per la consegna allo stadio previsto: — 1o termine: dal 23. 11 al 13. 12. 1998 — 2o termine: dal 7 al 27. 12. 1998 18. Periodo o data ultima per la consegna allo stadio alternativo: — 1o termine: — — 2o termine: — 19. Scadenza per la presentazione delle offerte (alle 12. 00, ora di Bruxelles): — 1o termine: 2. 11. 1998 — 2o termine: 16. 11. 1998 20. Importo della garanzia d’offerta: 20 ECU/t 21. Indirizzo cui inviare inviare le offerte e le garanzie d’offerta (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (esclusivamente) 22. Restituzione all’esportazione (4): restituzione applicabile il 13. 10. 1998, fissata dal regolamento (CE) n. 2024/98 della Commissione (GU L 262 del 25. 9. 1998, pag. 4) 17. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 281/13 Note: (1) Informazioni complementari: Andr(cid:130) Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65], Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50]. (2) Il fornitore si mette in contatto con il beneficiario o il suo rappresentante quanto prima per stabilire i documenti di spedizione necessari. (3) Il fornitore rilascia al beneficiario un certificato redatto da un organismo ufficiale da cui risulti che, per il prodotto da consegnare, le norme in vigore, per quanto concerne la radiazione nucleare nello Stato membro in questione, non sono superate. Nel certificato di radioattivit(cid:133) occorre indicare il tenore del cesio 134 e 137 e dello iodio 131. (4) Il regolamento (CE) n. 259/98 della Commissione (GU L 25 del 31. 1. 1998, pag. 39), si applica alle restituzioni all’esportazione. La data di cui all’articolo 2 del citato regolamento corrisponde a quella di cui al punto 22 del presente allegato. Si richiama all’attenzione del fornitore il disposto dell’articolo 4, paragrafo 1, ultimo comma, del regola- mento citato. La copia del certificato viene trasmessa non appena (cid:138) stata accettata la dichiarazione d’esportazione [fax n. (32-2) 296 20 05]. (5) Il fornitore trasmette al beneficiario o al suo rappresentante al momento della consegna i documenti seguenti: — certificato sanitario rilasciato da un organismo ufficiale, attestante che il prodotto (cid:138) stato lavorato in condizioni sanitarie eccellenti, controllate da personale tecnico specializzato. Il certificato deve indicare la temperatura e la durata della pastorizzazione, la temperatura e la durata nella torre di essiccamento per aspersione, nonch(cid:130) la data di scadenza per il consumo; — certificato veterinario rilasciato da un organismo ufficiale, attestante che nella zona di produzione del latte crudo non si sono manifestati, durante i 12 mesi precedenti la lavorazione, casi di afta epizootica o di altre malattie infettive/contagiose da notificare obbligatoriamente. (6) In deroga al disposto della GU C 114 del 29. 4. 1991, il testo del punto I. A. 3. c (cid:138) sostituito dal seguente: «la dicitura “Comunit(cid:133) europea”». (7) Da spedire in contenitori di 20 piedi, regime FCL/FCL (ogni contenitore deve avere un contenuto netto massimo di 15 tonnellate). Il fornitore (cid:138) responsabile dei costi inerenti alla messa a disposizione dei contenitori, stadio stock del terminal al porto di spedizione. Tutte le altre successive spese di carico, comprese quelle di rimozione dei contenitori dal terminal, sono a carico del beneficiario. Il fornitore deve fornire all’agente addetto al ricevimento della merce l’elenco completo d’imballaggio di ciascuno dei contenitori, specificando il numero di sacchi relativo a ciascun numero d’azione come indicato nel bando di gara. Il fornitore deve sigillare ogni contenitore con un dispositivo di chiusura numerato (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 o sigilli di alta sicurezza simili), il cui numero deve essere comunicato al rappresentante del beneficiario


title: Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu augsnes aizsardzības jomā

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
conservation of resources
environmental protection
international convention
soil protection
soil resources
the EU's international role

formats: pdf print

text: 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/29 TULKOJUMS PROTOKOLS par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu augsnes aizsardzības jomā Protokols “Augsnes aizsardzība” VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, Preambula AUSTRIJAS REPUBLIKA, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, MONAKO FIRSTISTE, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, kā arī EIROPAS KOPIENA SASKAŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu, IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta, AR MĒRĶI samazināt kvantitatīva un kvalitatīva rakstura iedarbību uz augsni, proti, pielietojot zemkopībā un mežsaim- niecībā augsni aizsargājošas metodes un izmantojot augsni ekonomiski, kavējot tās eroziju, kā arī ierobežojot tās ūdens necaurlaidību, ATZĪSTOT, ka Alpu augsnes aizsardzība, tās ilgstpējīga apsaimniekošana un atjaunošana dabiskajām funkcijām pārvei- dotajās vietās ir visu kopējās interesēs, ATZĪSTOT, ka Alpi ir viena no lielākajām dabiskajām vienlaidu telpām Eiropā ar ekoloģisku daudzveidību un ārkārtīgi jutīgām ekosistēmām, kuru funkcionēšanas spēja jāaizsargā, PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem pašiem noteikt savus sociālās, kultūras un ekonomis- kās attīstības projektus un piedalīties to īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros, APZINOTIES, ka, no vienas puses, Alpu telpa ir nozīmīga dzīves un ekonomiskās darbības vide vietējiem iedzīvotājiem un atpūtas telpa citu reģionu iedzīvotājiem, un, no otras puses, augsnes funkciju aizsardzība var tikt apdraudēta dažādu prasību izmantošanas dēļ, kas koncentrējas šaurā Alpu telpā, un to, ka šā iemesla dēļ ekonomiskās intereses jāsaskaņo ar ekoloģiskajām prasībām, L 337/30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. ATZĪSTOT to, ka augsne ieņem īpašu vietu ekosistēmās, ka tās atjaunošana, kā arī sabojātās augsnes reģenerēšana notiek ļoti lēnām, ka Alpu telpas topogrāfisko īpatnību dēļ augsnes erozija varētu intensificēties, ka, no vienas puses, augsne ir piesārņojuma savācēja un, no otras puses, piesārņotā augsne var būt piesārņojuma nesējs citās blakus esošās ekosistēmās un radīt risku cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem, APZINOTIES, ka augsnes izmantošana, proti, urbanizācijas, ražošanas un amatniecības attīstības dēļ ar infrastruktūru, izrakteņu ieguves vietām, tūrismu, lauksaimniecību un mežsaimniecību, kā arī transportu var novest pie kvalitatīva vai kvantitatīva rakstura augsnes apdraudēšanas, un, izejot no tā, būtu nepieciešams piedāvāt atbilstīgus un integrētus pasākumus, lai novērstu, kā arī ierobežotu un vērstu par labu šos kaitējumus, UZSKATOT, ka augsnes aizsardzībai ir daudzveidīga iedarbība uz citām Alpu telpas politikām un ka tai tāpēc jātiek koordinētai ar citām disciplīnām un sektoriem, PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt risinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopējus pasākumus no Alpu valstu puses, kas jāizstrādā protokolu parakstošajām pusēm, vadoties no esošajiem līdzekļiem, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I NODAĻA VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI 1. pants Mērķi 3) ar nolūku saglabāt tās izmantošanu kā: a) lauksaimniecības teritoriju, mežsaimniecību; ieskaitot augu kultūras un Šis protokols domāts Alpu Konvencijas Līgumslēdzēju 1. pušu saistību īstenošanai augsnes aizsardzības jomā. b) urbanizācijas un tūrisma nodarbību teritoriju; 2. Augsne: 1) tādās dabiskās funkcijās kā: a) cilvēku, dzīvnieku, augu un mikroorganismu vitālā bāze un dzīves telpa; b) dabas un ainavas zīmīga sastāvdaļa; c) ekosistēmas daļa, īpaši ar tās ūdens un barības elementu cikliem; c) vietu citai saimnieciskai darbībai – transportam, apgādei un piegādei, ūdens un atkritumu izvešanai; d) dabas resursu ieguvi; ir ilgstoši saglabājama visās tās sastāvdaļās. It īpaši, ilgstoši kvali- tatīvi un kvantitatīvi jāgarantē un jāaizsargā augsnes kā ekosis- tēmas būtiskā elementa ekoloģiskās funkcijas. Jāveicina izpos- tītās augsnes atjaunošana. Pielietojamo pasākumu mērķis it īpaši ir augsnes izmanto- 3. šana piemēroti vietai, ekonomiska platības izmantošana, erozijas un augsnes struktūras bojāšanas aizkavēšana, kā arī augsni piesārņojošu vielu lietošanas samazināšana. d) pārveidošanas un regulēšanas vide vielu piegādē, proti, ar tās filtrēšanas, buferzonas efekta, rezervāta īpašībām, īpaši pazemes ūdeņu aizsardzībā; It īpaši aizsargājama un veicināma ir Alpu telpai tipiskā 4. augsnes daudzveidība un tai raksturīgās vietas. e) ģenētisks rezervāts; 2) dabas un kultūras vēstures arhīva funkcijās un Šim nolūkam par īpaši svarīgu uzskatāms preventīvais 5. princips, kas ietver garantijas funkcionēšanas spējai un iespējām izmantot augsni dažādiem mērķiem, kā arī nodrošina tās pieeja- mību nākamajām paaudzēm ilgtspējīgas attīstības mērķiem. 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/31 2. pants Pamata pienākumi Līgumslēdzējas puses apņemas veikt nepieciešamos juridis- 1. kos un administratīvos pasākumus, lai nodrošinātu Alpu telpas augsnes aizsardzību. Šo pasākumu uzraudzīšanu īstenos un par to atbildēs valstu varas iestādes. Ja pastāv nopietns un ilgstošs apdraudējuma risks augsnes 2. funkcionēšanas spējām, par prioritāriem jāuzskata galvenokārt aizsardzības, nevis izmantošanas aspekti. Līgumslēdzējas puses izskata iespējas atbalstīt šajā proto- 3. kolā minētos pasākumus Alpu telpas augsnes aizsardzībai ar fiskāliem un/vai Īpaši atbalstāmi finansiāliem pasākumiem. būtu pasākumi, kas savienojami ar augsnes aizsardzību un augsnes ekonomiskas un ekoloģiskas izmantošanas mērķiem. 3. pants Šo mērķu ievērošana citās politikas jomās Līgumslēdzējas puses apņemas arī ņemt vērā šā protokola mērķus citās politikas jomās. Alpos tas it īpaši attiecas uz teri- torijas labiekārtošanas, urbanizācijas un transporta, enerģijas, lauksaimniecības un mežsaimniecības, izejvielu apsaimnieko- šanas, ražošanas, amatniecības, tūrisma, dabas aizsardzības un ainavas uzturēšanas, ūdens, atkritumu un gaisa kvalitātes pārval- dīšanas sektoriem. trālās vērtības noteikšanā, augsnes novērošanā, aizsargājamo, riska un piesārņoto zonu norobežošanā un uzraudzīšanā, kā arī datu bāzu nodrošināšanā un saskaņošanā, Alpu augsnes aizsardzības pētījumu koordinēšanā, kā arī savstarpējā informē- šanā. Līgumslēdzējas puses apņemas izvairīties no starptautiskas 2. sadarbības šķēršļiem starp administratīvajām teritoriālajām vienībām Alpu telpā un veicināt kopējo problēmu risināšanu tam vispiemērotākajā līmenī. Kad pasākumu augsnes aizsardzībai noteikšana attiecas uz 3. nacionālo vai starptautisko līmeni, pašvaldībām jābūt iespējai efektīvā veidā paust iedzīvotāju intereses. II NODAĻA SPECIFISKIE PASĀKUMI 6. pants Zonu norobežošana Līgumslēdzējas puses raugās, lai aizsardzības vērtās augsnes tiktu iekļautas aizsargājamo teritoriju robežās. It īpaši aizsargājami ir raksturīgi akmens un klinšu veidojumi vai tādi, kam ir īpaša nozīme zemes evolūcijas izzināšanā. 4. pants Vietējo pašvaldību piedalīšanās Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja 1. puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veici- nātu solidaritāti par atbildību, lai izmantotu un attīstītu sinerģiju Alpu telpā, pielietojot augsnes aizsardzības politiku, kā arī īste- nojot no tās izrietošos pasākumus. 7. pants Ekonomiska un saudzīga augsnes izmantošana Izstrādājot un īstenojot plānus un/vai programmas, uz 1. kuriem attiecas protokola “Par teritorijas iekārtošanu un ilgstpē- jāņem vērā nepieciešamība jīgu attīstību” 9. panta 3. daļa, aizsargāt augsni, tas ir, ekonomiska augsnes un tās platību izmantošana. Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības pilntiesīgi piedalās 2. dažādās politikas un pasākumu sagatavošanas un īstenošanas stadijās, ievērojot savas atbildības sfēras pastāvošajos institucio- nālajos ietvaros. Lai ierobežotu augsnes ūdens necaurlaidību un noslodzi, 2. Līgumslēdzējas puses raugās, lai tiktu izmantoti platību ekono- mējoši būvniecības veidi. Urbanizācijas gadījumā tās dod priekš- ierobežojot apdzīvoto vietu ekspansiju. roku iekšējām zonām, 5. pants Starptautiskā sadarbība Līgumslēdzējas puses atbalsta pastiprinātu starptautisko 1. sadarbību starp atbilstīgajām institūcijām, proti, zemes kadas- Pētot lielo projektu ietekmi uz vidi un telpu ražošanā, 3. celtniecībā un inftrastruktūrā, proti, transporta, enerģijas un tūrisma jomā, saskaņā ar nacionālo tiesību aktu procedūru jāņem vērā augsnes aizsardzība un piedāvājuma platības ierobe- žojumi Alpu telpā. L 337/32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. Ja dabiskie apstākļi to atļauj, vairs neizmantojamās vai 4. pārveidotās platības, kur, piemēram, iekārtotas atkritumu izgāz- tuves, uzbērumi, infrastruktūras, slēpošanas trases, augsne jāat- jauno vai jāatkopj. Līgumslēdzējas puses raugās, lai riska zonās pēc iespējas 2. tiktu izmantoti dabai tuvi inženiertehniskie līdzekļi, izmantojot vietējos un tradicionālos materiālus, kas piemēroti ainavas nosa- cījumiem. Šiem pasākumiem jātiek atbalstītiem ar piemērotiem mežkopības pasākumiem. 8. pants Ekonomiska izejvielu izmantošana un ieguve, saudzējot augsni Līgumslēdzējas puses raugās, 1. augsnes iegūto izejvielu izmantošana. Tās rīkojas tādējādi, vispirms pārstrādes iespējas vai tiktu veicināta to attīstīšana. lai notiktu ekonomiska no lai aizstājošie produkti un izmantotas tiktu lietoti 11. pants Erozijas apdraudēto Alpu zonu norobežošana un kopšana Līgumslēdzējas puses vienojas kartografēt erozijas plaši 1. skartās Alpu zonas un iereģistrēt tās zemes kadastrā, vadoties no salīdzināmiem kritērijiem augsnes erozijas kvantitātes noteik- šanā, ja tas nepieciešams materiālo vērtību aizsardzībai. Ekspluatējot, apstrādājot un izmantojot no augsnes iegūtas 2. izejvielas, pēc iespējas jāsamazina citu augsnes funkciju skaršana. Zonās, kas īpaši svarīgas augsnes funkciju aizsardzībai, un zonās, kas paredzētas dzeramā ūdens ieguvei, vajadzētu atteik- ties no izejvielu iegūšanas. Augsnes erozija jāierobežo līdz stingram minimumam. 2. Augsnes erozijas un noslīdējumu sabojātās platības jāatveseļo tā, kā tas nepieciešams cilvēku un materiālo vērtību aizsardzībai. 9. pants Mitro un kūdraino augsnes zonu aizsardzība Līgumslēdzējas puses apņemas aizsargāt augstos un zemos 1. kūdrājus. Šai nolūkā vidējos termiņos nepieciešams pilnībā pāriet uz kūdras aizstājējiem. 2. Mitrās un kūdrainās zonās, izņemot pamatotus izņēmuma tīklus. gadījumus, Jāveicina pasākumi, lai atjaunotu jau meliorēto zonu dabisko stāvokli. saglabājot pastāvošos jāierobežo drenāža, Kūdrainās augsnes vispār nebūtu jāizmanto vai arī, ja tās 3. jau tiek zemkopībā izmantotas, tad jāekspluatē tā, lai saglabātu to specifiku. 10. pants Riska zonu norobežošana un kopšana Līgumslēdzējas puses vienojas atzīmēt kartē ģeoloģiskiem, 1. hidroģeoloģiskiem un hidroloģiskiem riskiem pakļautās Alpu zonas, it īpaši zemes kustībām (noslīdējumi, izskalojumi, nobru- kumi), šļūdoņiem un plūdiem pakļautās zonas, un tās iereģistrēt zemes kadastrā, un nepieciešamības gadījumā norobežot riska zonas. Vajadzības gadījumā jāņem vērā seismiskie riski. Lai aizsargātu cilvēkus un materiālās vērtības, nepieciešams 3. dot priekšroku dabai tuvu tehniku izmantošanai hidraulikas, inženierijas un mežsaimniecības jomā, lai kavētu eroziju ūdens iedarbībā un samazinātu avotu straumju ietekmi. 12. pants Lauksaimniecība, augkopība un mežsaimniecība Lai aizsargātos pret eroziju un kaitīgu augsnes sablietē- 1. šanos, Līgumslēdzējas puses apņemas izmantot labas prakses paraugus, vietējiem apstākļiem piemērotu paņēmienu izmanto- šanu zemkopībā, augkopībā un mežsaimniecībā. Attiecībā uz ķīmisko vielu lietošanu saistībā ar minerāl- 2. mēslu vai fitosanitāru produktu lietošanu, Līgumslēdzējas puses cenšas izstrādāt un īstenot kopīgus kritērijus labai tehniskai praksei. Minerālmēslu daba un daudzums, kā arī to izkaisīšanas laiks jāpielāgo augu nepieciešamībām, ņemot vērā augsnē iegūs- tamās un organiskās izcelsmes barības vielas, kā arī augu kultūru un vides apstākļiem. Šeit var palīdzēt ekoloģisko/biolo- ģisko un ražošanas integrēto metožu pielietošana un dzīvnieku turēšanas griestu noteikšana, izejot no vides dabiskajiem apstāk- ļiem un augu valsts. Alpu ganībās īpaši nepieciešams samazināt minerālmēslu 3. un sintētisko fitosanitāro produktu lietošanu. Vajadzētu atteik- ties no notekūdeņu dubļu izmantošanas. 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/33 13. pants Mežkopības un citi pasākumi Kalnu mežos, kas lielā mērā aizsargā pašu augšanas vietu 1. transporta infrastruktūru, un, galvenokārt, apdzīvotās vietas, apstrādājamās un citas platības, Līgumslēdzējas puses apņemas piešķirt prioritāti šai aizsargājošai funkcijai un orientēt mežu apsaimniekošanu, vadoties no aizsardzības mērķa. Kalnu mežiem jāsaglabājas to vietās. It īpaši mežam jātiek izmantotam un uzturētam tā, 2. lai izvairītos no augsnes erozijas un augsnes kaitīgas sablietēšanās. Šai nolūkā jāveicina vietai piemērota mežkopība un dabiska mežu atjaunošanās. 14. pants Tūrisma infrastruktūru ietekme Līgumslēdzējas puses darbosies tādējādi, lai vispiemērotā- 1. kajā veidā: — izvairītos no negatīvas tūrisma darbību ietekmes uz Alpu augsni, — stabilizētu cik vien iespējams augsnes, kurās notikušas izmaiņas sakarā ar intensīvu tūrisma industriju, atjaunojot augu klājumu un izmantojot dabai tuvas inženiertehniskās metodes. Turpmāka izmantošana būtu jāievirza tā, lai šādu kaitējumu nodarīšana neatkārtotos, — būvatļaujas un slēpošanas trašu izlīdzināšanas atļaujas mežos ar aizsargājošu funkciju tiktu piešķirtas tikai izņēmuma kārtā tad, kad uzsākti kompensācijas pasākumi, un un tikai nekādas atļaujas netiktu piešķirtas nestabilās zonās. Ķīmiskas un bioloģiskas piedevas, kas tiek lietotas trašu 2. sagatavošanā, nebūs pieļaujamas, izņemot gadījumus, kad tām ir sertifikāts par atbilstību vides prasībām. Gadījumos, kad konstatēti nopietni augsnes un veģetācijas 3. kaitējumi, Līgumslēdzējas puses uzņemsies veikt nepieciešamos pasākumus, lai visīsākajā laikā atjaunotu dabisko stāvokli. 15. pants Piesārņojošu vielu ierobežošana Lai izvairītos no augsnes piesārņošanas bīstamu vielu lieto- 2. šanas rezultātā, Līgumslēdzējas puses uzsāk tehniskus pasā- kumus, paredz veikt kontroli un izstrādā pētījumu programmas un informācijas akcijas. 16. pants Ekoloģisku atkausēšanas un kaisāmo materiālu izmantošana Līgumslēdzējas puses apņemas sāls izmantošanu un iespēju robežās izmantot tādas mazāk piesār- ņojošas pretslīdēšanas vielas kā oļus un smiltis. samazināt atkausēšanas 17. pants Piesārņota augsne, agrāk piesārņotas vietas, atkritumu apsaimniekošanas programmas Līgumslēdzējas puses apņemas uzskaitīt un aprakstīt agrāk 1. piesārņotās vietas un teritorijas, kuras uzskata par iespējami piesārņotām (agrāk piesārņoto vietu saraksts), izskatītu šo teritoriju stāvokli un novērtētu to riskus ar salīdzināmām metodēm. lai Lai izvairītos no augsnes piesārņošanas un veiktu to atkri- savienojami ar vides aizsardzību, jāizstrādā un jāīsteno 2. tumu un nogulšņu, kas pirmapstrādi, apstrādi un apglabāšanu, atkritumu apsaimniekošanas programmas. 18. pants Papildu pasākumi Līgumslēdzējas puses augsnes aizsardzībai var veikt papildu pasākumus, kas minēti šai protokolā. III NODAĻA PĒTĪJUMI, MĀCĪBAS UN INFORMĀCIJA 19. pants Pētījumi un novērojumi Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā veicina un saskaņo 1. sistemātiskus pētījumus un novērojumus, kas lietderīgi šā proto- kola mērķu sasniegšanai. Līgumslēdzējas puses uzņemsies pūles, lai iespēju robežās 1. un profilakses nolūkos samazinātu augsnes piesārņošanu ar atmosfēru, ūdeņiem, atkritumiem un videi kaitīgām vielām. Prio- ritāte tiks piešķirta pasākumiem, kas ierobežo izmešus tās rašanās vietā. Līgumslēdzējas puses raugās, lai sistemātisko pētījumu un 2. novērojumu nacionālie rezultāti tiktu integrēti kopīgā pastāvīgā novērojumu un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabied- rībai pastāvošajos institucionālajos ietvaros. L 337/34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. Līgumslēdzējas puses vienojas koordinēt savus Alpu pētī- 3. jumu projektus par augsnes aizsardzību, ņemot vērā citus nacio- nālos un starptautiskos pētījumu virzienus un plāno veikt kopīgas pētniecības darbības. Īpaša uzmanība tikt pievērsta augsnes 4. izvērtēšanai dažādu cilvēku darbību rezultātā, spēju izvērtēšanai, kā arī labāk piemēroto tehniku izpētei. ievainojamības reģenerācijas 20. pants Saskaņotas datu bāzes veidošana Līgumslēdzējas puses Alpu informācijas un novērošanas 1. sistēmas ietvaros vienojas izveidot datu bāzes ar salīdzināmiem datiem (augsnei raksturīgi parametri, paraugi, analīzes metodes, izvērtēšana) un radīt iespēju datu apmaiņai. Līgumslēdzējas puses vienojas par augsnei bīstamajām 2. vielām, kas analizējamas prioritārā kārtībā, un uzstāda par mērķi atrast salīdzināmus novērtēšanas kritērijus. Līgumslēdzējas puses uzstāda par mērķi pārskatīt Alpu 3. telpas augsnes stāvokli uzskatāmā veidā, uz vienotiem novērtē- juma pamatiem un pielietojot saskaņotas metodes, ievērojot ģeoloģisko un hidroģeoloģisko situāciju. 21. pants Pastāvīgu vides novērošanas punktu izveidošana un novē- rojumu koordinēšana Līgumslēdzējas puses apņemas Alpu telpā izveidot pastā- 1. vīgus novērošanas punktus (kontrole un tehniskā uzraudzība) un iekļaut tos visu Alpu augsnes novērošanas tīklā. Līgumslēdzējas puses vienojas koordinēt 2. augsnes pētījumus ar vides uzraudzības ūdens, augu un dzīvnieku valsts sektoros. savu valstu institūcijām gaisa, Šo pētījumu ietvaros Līgumslēdzējas puses 3. izveidos augsnes paraugu datu banku, vadoties no salīdzināmiem kritē- rijiem. 22. pants Apmācība un informācija Līgumslēdzējas puses veicina pamata un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un īstenošanu. IV NODAĻA ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA 23. pants Īstenošana Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot jebkurus piemērotus pasākumus pastāvo- šajos institucionālajos ietvaros. 24. pants Pienākumu ievērošanas kontrole Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai 1. par pasākumiem, kas veikti šā protokolu īstenošanai. Ziņojumos apskatīts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Šo ziņo- jumu periodiskumu nosaka Alpu konference. Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, 2. vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrie- tošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstī- gajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus. Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju 3. pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adre- sējot to Alpu konferencei. Ja tā Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. 4. konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt reko- mendācijas. 25. pants Noteikumu efektivitātes novērtēšana Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā proto- 1. kola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā. tās Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šai novērtēšanā tiek jomā 2. iesaistītas pašvaldības. aktīvām nevalstiskajām organizācijām. Iespējams konsultēties šai ar 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/35 V NODAĻA NOSLĒGUMA NOTEIKUMI 26. pants šanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā, jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem. Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta 1. un citu atbilstīgu konvencijas pantu nozīmē. Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav 2. parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denon- sēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai. 28. pants Paziņojumi Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus: a) visus parakstus; Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos 3. jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgum- slēdzējas puses. b) ratifikācijas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta iesnieg- šanas; 27. pants c) visus spēkā stāšanās datumus; Parakstīšana un ratificēšana Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra 1. valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā. Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas 2. izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu rati- ficēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu. d) visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus; e) visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumus. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu. Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu 3. uzņemties protokola spēkā trīs saistības, protokols mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņem- stājas Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm


title: QUESTION ECRITE no 3116/98 de Graham WATSON Réchauffement de la planète

eurovoc_concepts:
climate change
developing countries
greenhouse gas
international cooperation
pollution control measures

formats: html pdf print

text: C 320/26 Journal officiel des Communautés européennes FR 6. 11. 1999 (1999/C 320/034) QUESTION ÉCRITE E-3116/98 posée par Graham Watson (ELDR) à la Commission (16 octobre 1998) Objet: Réchauffement de la planète Afin de prévenir toute crise climatique planétaire, il nous faut compléter les premières mesures prises par les gouvernements des États membres à Kyoto, en décembre dernier. Quelles initiatives la Commission compte-t-elle prendre afin de persuader les États membres d’adopter, lorsqu’ils se réuniront à Buenos Aires en novembre, des mesures plus résolues pour donner suite au protocole de Kyoto? Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (18 décembre 1998) La Commission partage l’opinion de l’Honorable Parlementaire, selon laquelle Kyoto n’est qu’une première étape et que d’autres mesures seront nécessaires pour éviter une crise climatique mondiale. Le protocole de Kyoto ne prévoit qu’une réduction de 5,2 % des émissions des pays développés, alors que selon le groupe intergouvernemental sur l’évolution du climat, il faudrait réduire les émissions mondiales de 50 à 70 % pour stabiliser à leur niveau actuel les concentrations de gaz à effet de serre qui sont les principaux agents atmosphériques responsables du changement climatique. Quelles que soient les insuffisances du protocole de Kyoto, le principal objectif de la Commission est qu’il soit ratifié et qu’il entre en vigueur. Par ailleurs, il importe de veiller à ce que les règles et procédures qui régissent les divers éléments du protocole, notamment les mécanismes de flexibilité, soient définies de telle manière que les objectifs de la convention et du protocole puissent être atteints le plus rationnellement possible. Sur la base du programme de travail convenu à Buenos Aires, la Commission mettra tout en œuvre pour faire en sorte que ces objectifs soient respectés. Il faut aussi bien être conscient du fait que la Communauté ne peut à elle seule inverser la tendance du changement climatique, puisqu’elle ne contribue que pour environ 25 % aux émissions des pays industrialisés et que les émissions des pays en développement augmentent plus rapidement que celles des pays développés. La Commission estime que les pays développés doivent faire le premier pas, mais qu’à terme la participation de tous sera indispensable. Dans ces circonstances, si l’on parvient à entretenir la dynamique crée à Kyoto et à Buenos Aires et que la Communauté met en œuvre des politiques et des mesures pour inverser les tendances d’émissions sur les plans national et communautaire, il sera alors plus aisé pour la Communauté et, en fait, pour toutes les parties concernées de prendre les nouveaux engagements qui s’avéreront nécessaires. (1999/C 320/035) QUESTION ÉCRITE E-3131/98 posée par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) à la Commission Objet: Utilisation illégale de filets dérivants sur la «Côte du thon» (16 octobre 1998) À la suite de la plainte déposée par des pêcheurs de Burela (Lugo, Espagne) dénonçant le fait que sur la «Côte du thon», les flottes d’autres États membres et en particulier d’Irlande utilisent des filets dérivants illégaux supérieurs à 2,5 km, en infraction de la réglementation communautaire, La Commission peut-elle d’urgence indiquer si elle a connaissance de l’utilisation de filets dérivants d’une longueur supérieure à la longueur légalement autorisée? La Commission peut-elle indiquer quels sont les flottes et les bateaux qui ont utilisé ces filets illégaux? Quelles mesures la Commission a-t-elle prises ou entend-elle prendre pour sanctionner ces pratiques illégales?


title: 1991 metų Alpių konvencijos įgyvendinimo turizmo srityje Protokolas

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
environmental protection
international convention
the EU's international role
tourism

text: 2005 12 22 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 337/43 1991 metų Alpių konvencijos įgyvendinimo turizmo srityje PROTOKOLAS Turizmo protokolas Preambulė VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA, AUSTRIJOS RESPUBLIKA, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA, ITALIJOS RESPUBLIKA, LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖ, MONAKO KUNIGAIKŠTYSTĖ, SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA, ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA, ir EUROPOS BENDRIJA, LAIKYDAMOSI 1991 m. lapkričio 7 d. Konvencijoje dėl Alpių apsaugos (Alpių konvencija) iškelto uždavinio įgyvendinti bendrą Alpių regiono apsaugos ir darnaus vystymosi politiką, ĮGYVENDINDAMOS savo įsipareigojimus, numatytus Alpių konvencijos 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, ATSIŽVELGDAMOS į Susitariančiųjų Šalių pageidavimą derinti ekonominius interesus su ekologiniais reikalavimais ir užtikrinti darnų vystymąsi, SUPRASDAMOS, kad Alpių regionas vietos gyventojams yra svarbi gyvenamoji ir ekonominės veiklos vykdymo vieta, ĮSITIKINUSIOS, kad vietos gyventojams turi būti sudaryta galimybė rengti savus socialinės, kultūrinės bei ekonominės plėtros planus ir, nepažeidžiant dabartinės institucinės sistemos, dalyvauti įgyvendinant juos, ATSIŽVELGDAMOS į miesto civilizacijoje vis didėjantį šių dienų žmonių turizmo ir įvairaus poilsio poreikį, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Alpių regionas yra viena iš didžiausių turizmo ir laisvalaikio leidimo vietų Europoje – jame yra daug galimybių leisti laisvalaikį, įvairus gamtovaizdis, o ekologinės sąlygos įvairios, ir kad su turizmu susiję klausimai turėtų būti sprendžiami ne vienos valstybės narės, o visų drauge, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad nemažai kai kurių Susitariančiųjų Šalių gyventojų gyvena Alpių regione, o Alpių turizmas valstybės mastu yra svarbus dėl to, kad padeda išlaikyti nuolatinį skaičių gyventojų, L 337/44 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2005 12 22 ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad kalnų turizmas plėtojamas vis globalesnės konkurencijos sąlygomis, o turizmas daug prisideda prie Alpių regiono ekonominės pažangos, ATSIŽVELGDAMOS į pastaruoju metu pastebimą tendenciją turizmą sieti su aplinka: klientai vis labiau domisi patraukliu, ir vasarą saugomu kraštovaizdžiu, o dauguma vietinių sprendimus priimančių institucijų stengiasi pagerinti ir žiemą, turistų priėmimo kokybę, užtikrindamos aplinkos apsaugą, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Alpių regione, derinant kiekvienos vietovės ekosistemų ribas, konkrečiai atsižvelgiama, ir jos turi būti vertinamos pagal jų savitumus, į ekosistemas turi būti SUPRASDAMOS, kad gamtos ir kultūros paveldas bei kraštovaizdžiai yra svarbiausias turizmo Alpėse pagrindas, SUPRASDAMOS, kad dėl Alpių regiono valstybių gamtos, kultūros, ekonomikos ir institucijų įvairumo turizmo plėtra buvo vykdoma autonomiškai ir buvo teikiama daug turizmo paslaugų, kurios, užuot supanašėjusios su kitomis standar- tinėmis pasaulyje teikiamomis paslaugomis, turėtų suteikti galimybę vystyti įvairias ir papildomas turizmo veiklos rūšis, SUPRASDAMOS, kad yra būtina įgyvendinti tvarų turizmo ekonomikos vystymą, orientuojantis į gamtos paveldo įverti- nimą ir paramos bei paslaugų kokybės gerinimą, atsižvelgiant į daugelio Alpių regionų ekonominį priklausomumą nuo turizmo ir tų regionų gyventojams turizmo teikiamų galimybių pragyventi, SUPRASDAMOS, kad poilsiautojai turi būti skatinami gerbti gamtą ir kad jiems turi būti padedama geriau susipažinti su lankomuose regionuose gyvenančiais bei dirbančiais žmonėmis ir sudaryti kuo geriausias sąlygas pažinti įvairialypę Alpių regiono gamtą, SUPRASDAMOS, kad profesinės turizmo organizacijos ir vietos valdžios įstaigos Alpių regiono lygiu turėtų susitarusios įgyvendinti savo gamybinių struktūrų ir tų struktūrų veiklos tobulinimo priemones, NORĖDAMOS užtikrinti tvarų Alpių regiono vystymąsi plėtojant aplinkos reikalavimus atitinkantį turizmą, kuris yra ir svarbiausias vietos gyventojų ekonominių ir gyvenimo sąlygų pagrindas, ĮSITIKINUSIOS, kad kai kurios problemos gali būti išspręstos tik valstybėms tarpusavyje bendradarbiaujant ir kad Alpių regiono valstybės turi imtis bendrų priemonių, SUSITARĖ: I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Tikslas radarbiavimui, ir skatinti bendradarbiaujant tinkamu teritoriniu lygiu spręsti bendras problemas. Šiuo protokolu siekiama, nepažeidžiant dabartinės institucinės sistemos, prisidėti prie darnaus Alpių regiono vystymo plėtojant aplinkos reikalavimus atitinkantį turizmą – imantis konkrečių priemonių ir priimant rekomendacijas, kuriose atsižvelgiama į vietos gyventojų ir turistų interesus. Susitariančiosios Šalys remia glaudesnį atitinkamų kompe- 2. tentingų institucijų tarptautinį bendradarbiavimą. Jos pirmiausia užtikrina, kad, koordinuojant aplinkos reikalavimus atitinkančią turizmo ir laisvalaikio veiklą, būtų įvertintos į kelias valstybes nusidriekusios teritorijos. 2 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Susitariančiosios Šalys įsipareigoja pašalinti kliūtis, truk- 1. dančias tarptautiniam Alpių regiono teritorinių institucijų bend- Jei vietos valdžios įstaigos negali įgyvendinti priemonių dėl 3. to, kad jas apibrėžti turi valstybių ar tarptautinės institucijos, šioms institucijoms turi būti sudaryta galimybė deramai atsto- vauti gyventojų interesams. 2005 12 22 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 337/45 3 straipsnis Protokolo tikslai įgyvendinant kitas politikos kryptis Susitariančiosios Šalys, įgyvendindamos kitas politikos kryptis, įsipareigoja atsižvelgti ir į šio protokolo tikslus, ypač teritorijos planavimo, transporto, žemės ir miškų ūkio, gamtos ir aplinkos apsaugos sektoriuose, taip pat tiekiant vandenį ir energiją, kad būtų sumažintas galimas neigiamas ar prieštaringas poveikis. 4 straipsnis Teritorinių institucijų indėlis Pagal dabartinę institucinę sistemą kiekviena Susitariančioji 1. solidarų atsakomybės pasidalijimą, Šalis, siekdama skatinti apibrėžia tinkamiausią tiesiogiai susijusių institucijų ir vietos valdžios įstaigų koordinavimo bei bendradarbiavimo lygį, pirmiausia stengdamasi panaudoti Alpių regiono bendradarbia- vimą ir jį plėtoti, įgyvendindama turizmo politikos kryptis ir su tuo susijusias priemones. b) pasekmes dirvožemiui, vandeniui, orui, gamtos pusiausvyrai ir kraštovaizdžiams, atsižvelgiant į konkrečius ekologinius duomenis, gamtinius išteklius ir ekosistemų prisitaikymo ribas; c) pasekmes valstybių biudžetams. 6 straipsnis Turizmo plėtros gairės Susitariančiosios Šalys, įgyvendindamos turizmo plėtrą, 1. atsižvelgia į gamtos apsaugą ir kraštovaizdžio išsaugojimą. Jos įsipareigoja kiek galima skatinti kraštovaizdžiams naudingus ir aplinkos požiūriu leistinus projektus. Jos įgyvendina tvarią politiką, didinančią gamtai žalos 2. nedarančio turizmo Alpių regione konkurencingumą ir taip svariai prisidedančią prie Alpių regiono socialinės bei ekono- minės plėtros. Pirmenybė teikiama priemonėms, skatinančioms naują turizmo paslaugų pasiūlą ir jos įvairovę. Tiesiogiai susijusios vietos valdžios įstaigos dalyvauja įvai- 2. riuose šių politikos krypčių ir priemonių rengimo bei įgyvendi- nimo etapuose, nepažeisdamos joms nustatytos kompetencijos ir dabartinės institucinės sistemos. Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad gausiai turistų lanko- 3. muose regionuose būtų stengiamasi darniai susieti intensyvaus ir ekstensyvaus turizmo formas. II SKYRIUS KONKREČIOS PRIEMONĖS 5 straipsnis Pasiūlos reguliavimas Susitariančiosios Šalys įsipareigoja užtikrinti tvarų aplinkos 1. reikalavimus atitinkančio turizmo vystymą. Šiuo tikslu jos remia gairių, plėtros programų ir kompetentingų institucijų tinka- miausiu lygiu inicijuotų sektorinių planų, kuriuose atsižvelgiama į šio protokolo tikslus, rengimą ir įgyvendinimą. Ėmusis skatinamųjų priemonių, turėtų būti laikomasi šių 4. nuostatų: a) intensyvaus turizmo atveju – esančios turizmo struktūros ir įrenginiai turi būti suderinti su ekologiniais reikalavimais, o šiame protokole naujos numatytų tikslų; struktūros plėtojamos laikantis b) ekstensyvaus turizmo atveju – turi būti išlaikyta ar plėtojama reikalavimus turistų su gamtos atitinkanti lankomų regionų gamtos bei kultūros paveldas. sąlygomis turizmo paslaugų pasiūla ir suderinta ir aplinkos įvertintas Šios priemonės padės įvertinti ir palyginti vystymo, kurį 2. planuojama įgyvendinti, naudą bei trūkumus, numatomus kaip: 7 straipsnis Kokybės užtikrinimas a) socialines ir ekonomines pasekmes, kurias patiria vietos gyventojai; Susitariančiosios Šalys nuolat įgyvendina 1. visame Alpių regione turizmo paslaugų pasiūlos kokybę užtik- rinančią politiką, ypač atsižvelgdamos į ekologinius reikala- vimus. ir sistemingai L 337/46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2005 12 22 Jos skatina keistis patirtimi ir įgyvendinti bendrų veiksmų 2. programas, siekdamos kokybiškai tobulinti: 12 straipsnis Keltai slidininkams a) įrenginių statybą kraštovaizdžiuose ir gamtoje; b) urbanizaciją ir architektūrą (naujos statybos ir kaimų atsta- tymas); c) turistų apgyvendinimo centrus ir turizmo paslaugų pasiūlas; d) turizmo prekių Alpių regione įvairovę, įvertindamos įvairių atitinkamų teritorijų kultūrinę veiklą. Susitariančiosios Šalys pritaria tam, kad vykdant naciona- 1. lines procedūras, kai yra išduodamas leidimas eksploatuoti keltus slidininkams, būtų įgyvendinama ne tik ekonominius ir ir ekologinius bei kraštovaizdžio saugumo reikalavimus, bet reikalavimus atitinkanti politika. Nauji leidimai eksploatuoti keltus slidininkams ir eksploa- jei nebenaudojami ir pašalinti, o nebenaudojami plotai – augalų 2. tavimo perleidimai bus suteikti tik tuomet, keltai bus išmontuoti renatūralizuoti, pirmenybę rūšims. vietinės kilmės teikiant 8 straipsnis Turistų srautų reguliavimas Turizmo transportas ir susisiekimas Susitariančiosios Šalys skatina diegti priemones, kuriomis 1. siekiama sumažinti motorizuotą eismą turizmo stotyse. 13 straipsnis Susitariančiosios Šalys skatina reguliuoti turistų srautus, ypač saugomose teritorijose, organizuodamos turistų keliones ir jų sutikimą taip, kad būtų užtikrintas šių vietų ilgaamžiškumas. 9 straipsnis Gamtinės plėtros ribos Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad turizmo plėtra būtų sude- rinta su aplinkos ypatumais ir vietos ar atitinkamo regiono turimais ištekliais. Įgyvendinant projektus, kurie gali turėti didelį poveikį aplinkai, pagal dabartinę institucinę sistemą turėtų būti į kurį šalys parengiamas išankstinis šio poveikio vertinimas, atsižvelgs priimdamos sprendimą. 10 straipsnis Poilsio zonos Susitariančiosios Šalys, laikydamosi nacionalinių teisės aktų ir ekologinių kriterijų, įsipareigoja nustatyti poilsio zonų, kuriose turistinės paskirties statiniai negali būti statomi, ribas. 11 straipsnis Apgyvendinimo politika Susitariančiosios Šalys plėtoja apgyvendinimo politikos kryptis, atsižvelgdamos į nepakankamą teritorijos, kuria disponuojama, plotą, pirmenybę teikdamos komerciniam apgyvendinimui ir esančių pastatų restauravimui bei panaudojimui ir modernizuo- damos esančius apgyvendinimo centrus bei gerindamos tų centrų kokybę. Be to, jos skatina privačias ar viešas iniciatyvas, kuriomis 2. siekiama prieigą prie turizmo vietų ir centrų pagerinti naudojant viešąjį transportą, o turistus skatinti naudotis šiuo transportu. 14 straipsnis Konkrečios įrenginių rūšys 1. Slidinėjimo trasos Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad įrengiant, prižiūrint ir 1. eksploatuojant slidinėjimo trasas šie įrenginiai būtų kuo geriau integruojami į kraštovaizdį, atsižvelgiant į gamtos pusiausvyrą ir biotopų jautrumą; Žemės pokyčiai, kiek galima ir jei gamtos sąlygos tam 2. palankios, turi būti apriboti, o pertvarkyti plotai – vėl apsodinti, pirmenybę teikiant vietinės kilmės augalų rūšims. 2. Padengimo sniegu įrenginiai nacionaliniuose įstatymuose gali būti numatyta galimybė sniegą gaminti šaltuoju metų laiku, būdingu kiekvienai vietovei, ypač siekiant apsaugoti su turizmu susijusias teritorijas, jei atitinkamai vietovei būdingos hidrologinės, klimato ir ekologinės sąlygos tą leidžia. 2005 12 22 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 337/47 15 straipsnis Sportinė veikla jos pirmiausia nagrinėja Alpių regiono pagalbos, kuria siekiama kompensuoti naujų šio protokolo tikslus atitinkančio turizmo paslaugų įgyvendinimą ir turizmo prekes, panaudojimą. Šalys Susitariančiosios 1. politines nuostatas dėl sportinės veiklos po atviru dangumi valdymo, ypač saugomose teritorijose, kad nebūtų keliamas pavojus aplinkai. Jei reikia, šalys gali uždrausti vykdyti tam tikrą veiklą. priimti įsipareigoja Susitariančiosios Šalys įsipareigoja kuo labiau apriboti ir, 2. jei reikia, uždrausti motorizuotą sportą už kompetentingų insti- tucijų nustatytų teritorijų ribų. 16 straipsnis Susisiekimas orlaiviais Susitariančiosios Šalys įsipareigoja kuo labiau apriboti jei reikia, uždrausti susisiekimą orlaiviais už aerodromų ribų spor- tiniais tikslais. ir, 17 straipsnis Valstybės ekonomiškai silpnų regionų ir teritorijų vysty- masis Susitariančiosios Šalys yra skatinamos išnagrinėti atitinkamu teritoriniu lygiu suderintas priemones, užtikrinančias valstybės ekonomiškai silpnų regionų ir teritorijų darnų vystymąsi. 18 straipsnis Atostogų nustatymas Susitariančiosios Šalys stengiasi 1. tinkamiau teritorijos ir laiko atžvilgiu apibrėžti turizmo paslaugų paklausą regionuose, į kuriuos atvyksta turistai. 20 straipsnis Turizmo, žemės ir miškų ūkio bei amatų derinimas Susitariančiosios Šalys remia turizmo, žemės ir miškų ūkio bei amatų derinimą. Jos ypač skatina sujungti užimtumą didinančias veiklos rūšis siekiant įgyvendinti darnų vystymąsi. 21 straipsnis Papildomos priemonės Susitariančiosios Šalys gali nenumatytų, priemonių, skirtų darniam turizmo vystymui. imtis papildomų, šiame protokole III SKYRIUS TYRIMAI, MOKYMAS IR INFORMAVIMAS 22 straipsnis Tyrimai ir stebėjimas Glaudžiai bendradarbiaudamos, Šalys 1. skatina ir derina tyrimus bei sistemingą stebėjimą, kurie yra reikalingi norint geriau pažinti turizmo ir aplinkos sąsajas Alpių regione bei atlikti būsimos plėtros analizę. Susitariančiosios Šiuo tikslu turėtų būti remiamas valstybių bendradarbia- 2. vimas nustatant atostogų grafiką ir dalijantis sezonų pailginimo patirtimi. Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad nacionaliniai tyrimų 2. ir sistemingo stebėjimo rezultatai būtų integruoti į bendrą nuolatinio stebėjimo ir informavimo sistemą ir, nepažeidžiant dabartinės institucinės sistemos, būtų prieinami visuomenei. 19 straipsnis Naujovių skatinimas Susitariančiosios Šalys yra skatinamos plėtoti visus šio proto- kolo gairių įgyvendinimą skatinančius veiksmus; šiuo atžvilgiu Susitariančiosios Šalys įsipareigoja dalytis patirtimi, kuri 3. yra naudinga šio protokolo priemonėms ir rekomendacijoms įgyvendinti, ir rinkti atitinkamus kokybiško turizmo plėtros duomenis. L 337/48 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2005 12 22 23 straipsnis Mokymas ir informavimas reigojimus. Jis taip pat gali paprašyti atitinkamų Susitariančiųjų Šalių pateikti papildomos informacijos arba gali naudotis kitais informacijos šaltiniais. Susitariančiosios Šalys skatina pirminį bei tęstinį mokymą 1. ir visuomenės informavimą apie šio protokolo tikslus, prie- mones ir įgyvendinimą. Susitariančiosios Šalys yra skatinamos į profesinį tiesio- 2. ginių turizmo ir su turizmu susijusių amatų mokymą įtraukti gamtos ir aplinkos disciplinas. Galėtų būti dėstomos originalios turizmą ir aplinką apimančios disciplinos. Pavyzdžiui: — „gamtos planavimo specialistai“, — „turizmo stočių kokybės prižiūrėtojai“, — „turizmo asistentai neįgaliesiems“. IV SKYRIUS ĮGYVENDINIMAS, TIKRINIMAS IR VERTINIMAS 24 straipsnis Įgyvendinimas Susitariančiosios Šalys įsipareigoja, imdamosi visų tinkamų prie- monių, užtikrinti šio protokolo įgyvendinimą, nepažeidžiant dabartinės institucinės sistemos. 25 straipsnis Įsipareigojimų įgyvendinimo tikrinimas Susitariančiosios Šalys Nuolatiniam komitetui reguliariai 1. teikia ataskaitas apie pagal šį protokolą įgyvendinamas prie- mones. Ataskaitose taip pat nagrinėjamas priemonių, kurių buvo imtasi, veiksmingumas. Alpių konferencija nustato atas- kaitų periodiškumą. Nuolatinis komitetas Alpių konferencijai pateikia šiame 3. protokole numatytų įsipareigojimų įgyvendinimo Susitariančio- siose Šalyse ataskaitą. Alpių konferencija nagrinėja šią ataskaitą. Nustačiusi, kad 4. įsipareigojimų nebuvo laikomasi, ji gali priimti rekomendacijas. 26 straipsnis Nuostatų veiksmingumo vertinimas Susitariančiosios Šalys reguliariai nagrinėja šio protokolo 1. nuostatų veiksmingumą ir jas vertina. Jos siūlo priimti atitin- kamas šio protokolo pataisas, jei tai yra būtina siekiant tikslų. Pagal dabartinę institucinę sistemą atliekant šį vertinimą 2. dalyvauja vietos valdžios įstaigos. Gali būti konsultuojamasi su šioje srityje veikiančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis. V SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 27 straipsnis Alpių konvencijos ir protokolo sąsajos Šis protokolas yra Alpių konvencijos protokolas pagal 1. konvencijos 2 straipsnį ir kitus atitinkamus straipsnius. Nė viena valstybė negali tapti šio protokolo Susitariančiąja 2. Šalimi, jei nėra Alpių konvencijos Susitariančioji Šalis. Alpių konvencijos denonsavimas yra ir šio protokolo denonsavimas. Nuolatinis komitetas šias ataskaitas nagrinėja tikrindamas, 2. ar Susitariančiosios Šalys įgyvendino protokole numatytus įsipa- Alpių konferencijoje sprendžiant su šiuo protokolu susiju- 3. sius klausimus, balsavime gali dalyvauti tik šio protokolo Susi- tariančiosios Šalys. 2005 12 22 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 337/49 28 straipsnis a) visus pasirašymus; Pasirašymas ir ratifikavimas Šis protokolas Alpių konvenciją pasirašiusioms valstybėms 1. ir Europos bendrijai teikiamas pasirašyti 1998 m. spalio 16 d. Austrijos Respublikoje, kuri yra depozitaras, nuo 1998 m. lapkričio 16 d. Šis protokolas Susitariančiosioms Šalims, kurios išreiškė 2. savo sutikimą būti įsigalioja praėjus saistomos protokolo, trims mėnesiams nuo tos dienos, kai deponuojamas ratifika- vimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentas. Jeigu Susitariančiosios Šalys vėliau išreiškia savo sutikimą 3. būti saistomos protokolo, protokolas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai deponuojamas ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentas. Įsigaliojus protokolo šio protokolo Susitariančiosios Šalys pataisai, visos naujos tampa pataisyto protokolo Susitariančiosiomis Šalimis. 29 straipsnis Pranešimai Depozitaras praneša visoms preambulėje nurodytoms valsty- bėms ir Europos bendrijai apie: b) visus deponuojamus ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus; c) įsigaliojimo datą; d) visas Susitariančiosios Šalies ar pasirašiusiosios šalies priimtas deklaracijas; e) visus denonsavimus, apie kuriuos pranešė Susitariančioji Šalis, įskaitant denonsavimo įsigaliojimo datą. Tai patvirtindami, pasirašė šį protokolą. toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys Priimta 1998 m. spalio 16 d. Blede prancūzų, vokiečių, italų ir slovėnų kalbomis. Visi keturi ir vienu egzemplioriumi deponuojami Austrijos Valstybės archyvuose. Depozitaras išsiunčia visoms šį protokolą pasirašiusioms valsty- bėms patvirtintas kopijas. tekstai yra autentiški


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2234/98 af 16. oktober 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 2814/90 om gennemførelsesbestemmelser for så vidt angår definitionen af lam, der opfedes til tunge slagtekroppe

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
carcase
fattening
sheep
sheepmeat

text: L 281/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 10. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2234/98 af 16. oktober 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 2814/90 om gennemførelsesbestemmelser for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r definitionen af lam, der opfedes til tunge slagtekroppe KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) bringes i anvendelse, hvis den nævnte forpligtelse ikke overholdes; under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for F(cid:134)re- og Gedekød — under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3013/89 af 25. september 1989 om den fælles markedsordning for f(cid:134)re- og gedekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1589/96 (2), særlig artikel 5, stk. 9, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3901/89 af 12. december 1989 om fastlæggelse af definitionen af lam, der opfedes til tunge slagtekroppe (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1266/95 (4), særlig artikel 1, stk. 2, og UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Artikel 2 i forordning (EØF) nr. 2814/90 affattes s(cid:134)ledes: ud fra følgende betragtninger: »Artikel 2 Der blev vedtaget gennemførelsesbestemmelser for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r definitionen af lam, der opfedes til tunge slag- tekroppe, ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2814/ 90 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1529/96 (6), administrative kontrolprocedure tunge slagtekroppe af ved artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 3901/89 indføres der en forenklet ordning for kontrol lam af et med opfedning til begrænset antal kødracer, der opdrættes i geografisk velaf- grænsede omr(cid:134)der; i denne forbindelse bør der foretages en ændring af forordning (EØF) nr. 2814/90, ved at den fastsatte forenkles samtidig med, at producentens forpligtelse til at godtgøre, at han har opfedet samtlige lam, der er født p(cid:134) hans bedrift, til tunge slagtekroppe, opretholdes; denne forplig- telse kan anses for opfyldt, hvis det ved en kontrol konsta- teres, at antallet af lam p(cid:134) bedriften beregnet som en procentdel af de lam, der er født, ligger over en mini- mumstærskel, som fastsættes p(cid:134) grundlag af den normale avlspraksis for de p(cid:134)gældende racer og regioner, og at lammene er blevet holdt i en tilstrækkeligt lang periode til, at de kan opfylde betingelserne for opfedning i artikel 1, stk. 1, litra c), i forordning (EØF) nr. 3901/89; der bør forudses kontrolforanstaltninger og sanktioner, som skal (1) EFT L 289 af 7. 10. 1989, s. 1. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 25. (3) EFT L 375 af 23. 12. 1989, s. 4. (4) EFT L 123 af 3. 6. 1995, s. 3. (5) EFT L 268 af 29. 9. 1990, s. 35. (6) EFT L 190 af 31. 7. 1996, s. 32. 1. Producenter, der afsætter f(cid:134)remælk eller f(cid:134)re- mælksprodukter, og som ønsker at blive omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 3901/89 for lam, som opdrættes i de geografiske omr(cid:134)der og tilhører de racer, der er opført i bilaget til denne forordning, skal ved indgivelsen af deres præmieansøgning indg(cid:134) en forpligtelse til at opdrætte de lam, som fødes af de i ansøgningen anførte moderf(cid:134)r, p(cid:134) bedriften og til at opfede dem til tunge slagtekroppe. Forpligtelsen betragtes som opfyldt, hvis lammene p(cid:134) bedriften, medmindre der foreligger behørigt begrundede særlige omstændigheder, udgør mindst 70 % af de lam, der er blevet født, og de er blevet holdt i en periode p(cid:134) mindst 75 dage efter fødslen. Producenter, der opfylder denne forpligtelse, mod- tager præmien for den tunge kategori, jf. artikel 5, stk. 4, for alle deres præmieberettigede moderf(cid:134)r. forordning (EØF) nr. 3013/89, i 2. Producenter, der indg(cid:134)r denne forpligtelse, skal føre et register, som holdes ajour, over flytningerne af lam (antal dyr ved hver tilgang eller fragang), i det mindste p(cid:134) grundlag af de samlede flytninger, med angivelse af deres oprindelse eller destination og af datoen for disse flytninger, og, n(cid:134)r der er tale om salg eller slagtning af lam, med tilhørende støttedoku- menter s(cid:134)som salgsnotaer eller slagtecertifikater. 17. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 281/7 3. Uden at dette berører betingelserne i henhold til det integrerede system som fastsat i artikel 6, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3887/92, skal den kompetente myndighed mindst en gang om (cid:134)ret gennemføre inspektion p(cid:134) læmningsstedet hos de producenter, der indgiver ansøgninger i et givet produktions(cid:134)r. Disse inspektioner skal omfatte en kontrol af de lam, der er til stede p(cid:134) bedriften, og af de lam, der er opført i producentens tillige med støttedokumen- terne, s(cid:134) det kan konstateres, om forpligtelsen er blevet opfyldt. register, Hvis forpligtelsen ikke er blevet opfyldt, kan der kun for de udbetales præmie for den lette kategori præmieberettigede moderf(cid:134)r. Konstaterer den kompetente myndighed, at den manglende opfyldelse af forpligtelsen skyldes en urigtig erklæring, som er fremsat med forsæt eller som følge af grov uagtsomhed, fortaber den p(cid:134)gældende er producent ogs(cid:134) omhandlet i artikel 5, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3013/89, som forpligtelsen vedrører. « retten til den præmie, der for det produktions(cid:134)r, Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. anvendelse p(cid:134) præmieansøgninger, der Den finder indgives for produktions(cid:134)ret 1999 og efterfølgende (cid:134)r. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3209/98 von Robert STURDY an die Kommission. Beihilfeprogramm für Kalbfleischverarbeitung (CPAS)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
aid system
animal disease
calf
competence of the Member States
export
health control
meat product
suspension of aid

formats: html print


title: Verordnung (EG) Nr. 2239/98 der Kommission vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen im Rindfleischsektor

eurovoc_concepts:
beef
customs formalities
export
export refund
health certificate
third country

text: 17. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 281/17 VERORDNUNG (EG) Nr. 2239/98 DER KOMMISSION vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen im Rindfleischsektor DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 805/68 des Rates vom 27. Juni 1968 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Rindfleisch (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1633/98 (2), insbesondere auf Artikel 13, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 kann der Unterschied zwischen den Weltmarktpreisen und den Preisen in der Gemeinschaft f(cid:129)r die in Artikel 1 der genannten Verordnung aufgef(cid:129)hrten Erzeugnisse durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. Mit den Verordnungen (EWG) Nr. 32/82 der Kommis- sion (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2326/97 (4), (EWG) Nr. 1964/82 der Kommission (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2469/ 97 (6), und (EWG) Nr. 2388/84 der Kommission (7), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EWG) Nr. 3661/92 (8), sind die Bedingungen f(cid:129)r die Gew(cid:132)hrung von besonderen Erstattungen bei der Ausfuhr von bestimmten Rind- fleischarten und -konserven festgelegt worden. Die Anwendung dieser Modalit(cid:132)ten auf die voraussicht- liche Marktsituation im Rindfleischsektor f(cid:129)hrt dazu, die Erstattung wie folgt festzusetzen. Wegen der Marktlage in der Gemeinschaft und der insbe- sondere in bestimmten Drittl(cid:132)ndern bestehenden Absatz- m(cid:148)glichkeiten werden f(cid:129)r Schlachtrinder mit einem Lebendgewicht von mehr als 220 und h(cid:148)chstens 300 kg sowie f(cid:129)r ausgewachsene Rinder mit einem Lebendge- von 300 kg oder mehr Ausfuhrerstattungen wicht gew(cid:132)hrt. bei erscheint angebracht, der Ausfuhr nach Es bestimmtem bestimmten Bestimmungsl(cid:132)ndern frischem oder gek(cid:129)hltem Fleisch, das im Anhang I unter dem KN-Code 0201 aufgef(cid:129)hrt ist, von bestimmtem gefrorenem Fleisch, das im Anhang I unter dem KN- Code 0202 aufgef(cid:129)hrt ist, von bestimmten Schlacht- nebenerzeugnissen, die im Anhang I unter dem KN- von (1) ABl. L 148 vom 28. 6. 1968, S. 24. (2) ABl. L 210 vom 28. 7. 1998, S. 17. (3) ABl. L 4 vom 8. 1. 1982, S. 11. (4) ABl. L 323 vom 26. 11. 1997, S. 1. (5) ABl. L 212 vom 21. 7. 1982, S. 48. (6) ABl. L 341 vom 12. 12. 1997, S. 8. (7) ABl. L 221 vom 18. 8. 1984, S. 28. (8) ABl. L 370 vom 19. 12. 1992, S. 16. Code 0206 aufgef(cid:129)hrt sowie von bestimmten sind, anderen Zubereitungen und Konserven von Fleisch und Schlachtnebenerzeugnissen, die im Anhang I unter dem KN-Code 1602 50 10 aufgef(cid:129)hrt sind, Ausfuhrerstat- tungen zu gew(cid:132)hren. Die Erzeugnisse der bei Erstattungen verwendeten Erzeugniscodes 0202 20 90 100 weisen sehr unterschiedliche Merkmale auf. Daher ist die Erstattung nur f(cid:129)r Teilst(cid:129)cke zu gew(cid:132)hren, bei denen das Gewicht der Knochen nicht mehr als ein Drittel betr(cid:132)gt. 0201 20 90 700 und F(cid:129)r Fleisch von Rindern, ohne Knochen, gesalzen und getrocknet, bestehen traditionelle Handelsstr(cid:148)me nach der Schweiz. Um diesen Handel in dem notwendigen Umfang aufrechtzuerhalten, empfiehlt es sich, die Erstat- tung auf einen Betrag festzusetzen, der den Unterschied zwischen den Preisen auf dem schweizerischen Markt und den Ausfuhrpreisen der Mitgliedstaaten ausgleicht. F(cid:129)r gesalzenes, Fleisch bestehen Ausfuhrm(cid:148)glichkeiten nach bestimmten Dritt- l(cid:132)ndern Afrikas und des Nahen und Mittleren Ostens. Dieser Lage sollte Rechnung getragen und eine Erstat- tung festgesetzt werden. getrocknetes ger(cid:132)uchertes und F(cid:129)r einige andere im Anhang I unter den KN-Codes 1602 50 31 bis 1602 50 80 aufgef(cid:129)hrte Angebotsformen und Konserven von Fleisch und Schlachtnebenerzeug- nissen kann die Teilnahme der Gemeinschaft am interna- tionalen Handel durch Gew(cid:132)hrung einer Erstattung aufrechterhalten werden, deren Betrag unter Ber(cid:129)cksichti- gung der bisher den Exporteuren gew(cid:132)hrten Erstattung ermittelt wird. F(cid:129)r die (cid:129)brigen Erzeugnisse des Rindfleischsektors ist es wegen der schwachen Beteiligung der Gemeinschaft am Welthandel unangebracht, eine Erstattung freizusetzen. Mit der Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommis- sion (9), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2138/98 (10), ist eine Nomenklatur der landwirtschaftli- chen Erzeugnisse f(cid:129)r Ausfuhrerstattungen erstellt worden. Zur Erzielung einer besseren (cid:154)bersichtlichkeit sind die Bestimmungen in einem besonderen Anhang festzulegen. Um die Ausfuhrzollf(cid:148)rmlichkeiten f(cid:129)r die Wirtschaftsbe- teiligten zu vereinfachen, ist es angezeigt, die Erstattungs- betr(cid:132)ge f(cid:129)r s(cid:132)mtliches gefrorenes Fleisch denen anzuglei- chen, die f(cid:129)r frisches oder gek(cid:129)hltes Fleisch, ausge- nommen Fleisch von ausgewachsenen m(cid:132)nnlichen Rindern, gew(cid:132)hrt werden. (9) ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1. (10) ABl. L 270 vom 7. 10. 1998, S. 4. L 281/18 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 17. 10. 98 In bestimmten F(cid:132)llen ist es erfahrungsgem(cid:132)ß schwierig, die Menge anderen Fleisches von der Menge des Fleisches zu unterscheiden, das in den Zubereitungen und Konserven des KN-Codes 1602 50 enthalten ist und ausschließlich vom Rind stammt. Die aus Rindfleisch hergestellten Fleischerzeugnisse sind deshalb getrennt anzuf(cid:129)hren, w(cid:132)hrend f(cid:129)r Mischungen von Fleisch oder Nebenerzeugnissen eine neue Position einzurichten ist. Zur Verst(cid:132)rkung der Kontrolle der anderen Erzeugnisse als Mischungen aus Fleisch und Schlachtnebenerzeug- nissen sollte vorgesehen werden, daß f(cid:129)r bestimmte dieser Erzeugnisse eine Erstattung nur im Fall der Herstellung gem(cid:132)ß Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 565/80 des Rates vom 4. M(cid:132)rz 1980 (cid:129)ber die Vorauszahlung von landwirtschaftliche Erzeug- Ausfuhrerstattungen nisse (1), in der Fassung der Verordnung (EWG) Nr. 2026/83 (2), gew(cid:132)hrt werden darf. f(cid:129)r Um bei der Ausfuhr bestimmter reinrassiger Zuchtrinder Mißbr(cid:132)uche zu vermeiden, sollte die f(cid:129)r weibliche Tiere zu gew(cid:132)hrende Erstattung nach dem Alter der Tiere diffe- renziert werden. F(cid:129)r die Ausfuhr von F(cid:132)rsen f(cid:129)r andere Zwecke als die Schlachtung bieten mehrere Drittl(cid:132)nder gute M(cid:148)glich- keiten. Zur Verh(cid:129)tung von Mißbrauch sind jedoch Kontrollvorschriften zu erlassen, die sicherstellen, daß es sich um h(cid:148)chstens 36 Monate alte Tiere handelt. Trotz Unterteilung der Kombinierten Nomenklatur nach Konserven und anderen nicht gegarten Zubereitungen des KN-Codes 1602 50 zeigt die Erfahrung, daß in der f(cid:129)r die Erstattungen eingerichteten Nomenklatur mehrere Erzeugnisse des KN-Codes 1602 50 31 entfallen k(cid:148)nnen und die Liste der Erzeugnisse des KN-Codes 1602 50 80 angepaßt werden sollte. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Rindfleisch– HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Die Erzeugnisse, bei deren Ausfuhr die in Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 genannte Erstattung gew(cid:132)hrt wird, und die jeweiligen Erstattungsbetr(cid:132)ge sind in Anhang I dieser Verordnung angegeben. (2) Die Bestimmungen sind in Anhang II der vorlie- genden Verordnung festgelegt. Artikel 2 den in Anhang Die Gew(cid:132)hrung der Erstattung f(cid:129)r die Ausfuhr von Erzeugnissen des Erzeugniscodes 0102 90 59 9000 der Erstattungsnomenklatur II nach genannten Drittl(cid:132)ndern der Zone 10 setzt voraus, daß bei der Erf(cid:129)llung der Ausfuhrzollf(cid:148)rmlichkeiten das Original und eine Kopie eines Gesundheitszeugnisses vorgelegt werden, in dem ein Amtstierarzt durch seine Unterschrift bescheinigt, daß es sich tats(cid:132)chlich um h(cid:148)chstens 36 Monate alte F(cid:132)rsen handelt. Das Original des Zeugnisses wird dem Ausf(cid:129)hrer ausgeh(cid:132)ndigt, die Kopie davon wird nach ihrer Beglaubigung durch die Zollbeh(cid:148)rde dem Antrag auf Gew(cid:132)hrung der Erstattung beigef(cid:129)gt. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am 17. Oktober 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 16. Oktober 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 62 vom 7. 3. 1980, S. 5. (2) ABl. L 199 vom 22. 7. 1983, S. 12. 17. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 281/19 ANHANG I zur Verordnung der Kommission vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstat- tungen im Rindfleischsektor Erzeugniscode Bestimmung Erstattungsbetrag (7) Erzeugniscode Bestimmung Erstattungsbetrag (7) (ECU/100 kg) (ECU/100 kg) – Lebendgewicht – – Nettogewicht – 0102 10 10 9120 0102 10 10 9130 0102 10 30 9120 0102 10 30 9130 0102 10 90 9120 0102 90 41 9100 0102 90 51 9000 0102 90 59 9000 0102 90 61 9000 0102 90 69 9000 0102 90 71 9000 0102 90 79 9000 0201 10 00 9110 (1) 0201 10 00 9120 0201 10 00 9130 (1) 0201 10 00 9140 0201 20 20 9110 (1) 01 02 03 04 01 02 03 04 01 02 02 03 04 02 03 04 10 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 0201 20 20 9120 0201 20 30 9110 (1) 0201 20 30 9120 0201 20 50 9110 (1) 0201 20 50 9120 0201 20 50 9130 (1) 0201 20 50 9140 0201 20 90 9700 0201 30 00 9050 0201 30 00 9100 (2) 0201 30 00 9120 (2) 0201 30 00 9150 (6) 0201 30 00 9190 (6) 63,00 24,50 16,50 8,50 63,00 24,50 16,50 8,50 63,00 60,50 24,50 16,50 8,50 24,50 16,50 8,50 60,50 (9) 24,50 16,50 8,50 24,50 16,50 8,50 60,50 39,50 20,00 60,50 39,50 20,00 – Nettogewicht – 94,00 65,00 31,50 36,50 26,00 13,00 129,00 86,50 43,50 51,00 35,00 18,00 129,00 86,50 43,50 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 02 03 04 06 08 09 03 04 06 08 09 03 04 06 02 03 04 06 51,00 35,00 18,00 94,00 65,00 31,50 36,50 26,00 13,00 163,00 109,00 54,00 65,00 44,50 22,00 94,00 65,00 31,50 36,50 26,00 13,00 36,50 26,00 13,00 53,00 53,00 227,50 156,00 78,50 201,00 125,50 116,50 86,00 43,00 110,00 33,00 30,00 26,00 13,50 29,50 51,00 33,50 16,00 41,00 L 281/20 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften (ECU/100 kg) 17. 10. 98 (ECU/100 kg) Erzeugniscode Bestimmung Erstattungsbetrag (7) Erzeugniscode Bestimmung Erstattungsbetrag (7) – Nettogewicht – – Nettogewicht – 0202 10 00 9100 0202 10 00 9900 0202 20 10 9000 0202 20 30 9000 0202 20 50 9100 0202 20 50 9900 0202 20 90 9100 0202 30 90 9100 0202 30 90 9400 (6) 0202 30 90 9500 (6) 0206 10 95 9000 0206 29 91 9000 0210 20 90 9100 0210 20 90 9300 0210 20 90 9500 (3) 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 08 09 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 04 02 02 36,50 26,00 13,00 51,00 35,00 18,00 51,00 35,00 18,00 36,50 26,00 13,00 65,00 44,50 22,00 36,50 26,00 13,00 36,50 26,00 13,00 53,00 53,00 33,00 30,00 26,00 13,50 29,50 51,00 33,50 16,00 41,00 51,00 33,50 16,00 41,00 51,00 33,50 16,00 41,00 42,50 25,50 53,00 53,00 1602 50 10 9120 1602 50 10 9140 1602 50 10 9160 1602 50 10 9170 1602 50 10 9190 1602 50 10 9240 1602 50 10 9260 1602 50 10 9280 1602 50 31 9125 1602 50 31 9135 1602 50 31 9195 1602 50 31 9325 1602 50 31 9335 1602 50 31 9395 1602 50 39 9125 1602 50 39 9135 1602 50 39 9195 1602 50 39 9325 1602 50 39 9335 1602 50 39 9395 1602 50 39 9425 1602 50 39 9435 1602 50 39 9495 1602 50 39 9505 1602 50 39 9525 1602 50 39 9535 1602 50 39 9595 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 59,00 (8) 47,00 (8) 47,00 (8) 52,50 (8) 41,50 (8) 41,50 (8) 41,50 (8) 33,50 (8) 33,50 (8) 28,00 (8) 22,00 (8) 22,00 (8) 28,00 22,00 22,00 — — — — — — — — — 100,00 (5) 38,00 (8) 18,50 89,00 (5) 33,50 (8) 18,50 100,00 (5) 38,00 (8) 18,50 89,00 (5) 33,50 (8) 18,50 38,00 (5) 22,00 (8) 16,00 16,00 38,00 (5) 22,00 (8) 16,00 17. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften (ECU/100 kg) L 281/21 (ECU/100 kg) Erzeugniscode Bestimmung Erstattungsbetrag (7) Erzeugniscode Bestimmung Erstattungsbetrag (7) – Nettogewicht – – Nettogewicht – 1602 50 39 9615 1602 50 39 9625 1602 50 39 9705 1602 50 39 9805 1602 50 39 9905 1602 50 80 9135 1602 50 80 9195 1602 50 80 9335 1602 50 80 9395 1602 50 80 9435 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 16,00 7,50 — — — 33,50 (8) 16,00 30,00 (8) 16,00 22,00 (8) 1602 50 80 9495 1602 50 80 9505 1602 50 80 9515 1602 50 80 9535 1602 50 80 9595 1602 50 80 9615 1602 50 80 9625 1602 50 80 9705 1602 50 80 9805 1602 50 80 9905 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 16,00 16,00 7,50 22,00 (8) 16,00 16,00 7,50 — — — (1) Die Zuordnung zu dieser Unterposition ist abh(cid:132)ngig von der Vorlage der Bescheinigung gem(cid:132)ß dem Anhang der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 32/82. (2) Die Zuordnung zu dieser Unterposition ist abh(cid:132)ngig von der Einhaltung der Bedingungen gem(cid:132)ß der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 1964/82. (3) Die Erstattung f(cid:129)r Rindfleisch in Salzlake wird f(cid:129)r das Nettogewicht des Fleisches gew(cid:132)hrt, abz(cid:129)glich des Gewichts der Salzlake. (4) Ausgef(cid:129)hrt gem(cid:132)ß den Bedingungen der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 2973/79 (ABl. L 336 vom 29. 12. 1979, S. 44). (4a) Ausgef(cid:129)hrt gem(cid:132)ß den Bedingungen der ge(cid:132)nderten Verordnung (EG) Nr. 2051/96 (ABl. L 274 vom 26. 10. 1996, S. 18). (5) ABl. L 221 vom 19. 8. 1984, S. 28. (6) Der Gehalt an magerem Rindfleisch außer Fett wird mit dem Analyseverfahren gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2429/86 der Kommission bestimmt (ABl. L 210 vom 1. 8. 1986, S. 39). (7) Gem(cid:132)ß Artikel 13 Absatz 10 der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 805/68 wird bei der Ausfuhr von Erzeugnissen, die aus Drittl(cid:132)ndern eingef(cid:129)hrt und nach Drittl(cid:132)ndern wiederausgef(cid:129)hrt werden, keine Erstattung gew(cid:132)hrt. (8) Die Gew(cid:132)hrung der Erstattung setzt die Herstellung gem(cid:132)ß Artikel 4 der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 565/80 voraus. (9) Die Erstattung wird nur gew(cid:132)hrt, wenn die Bedingungen nach Artikel 2 erf(cid:129)llt sind. NB: Die die Erzeugnisse betreffenden Codes sowie die Verweisungen und Fußnoten sind in der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 festgelegt. L 281/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 17. 10. 98 ANHANG II Zone 01: alle Drittl(cid:132)nder Zone 02: Zonen 08 und 09 Zone 03 Zone 05 Zone 09 022 Ceuta und Melilla 024 Island 028 Norwegen 041 F(cid:132)r(cid:148)er Inseln 043 Andorra 044 Gibraltar 045 Vatikanstadt 053 Estland 054 Lettland 055 Litauen 060 Polen 061 Tschechische Republik 063 Slowakei 064 Ungarn 066 Rum(cid:132)nien 068 Bulgarien 070 Albanien 091 Slowenien 092 Kroatien 093 Bosnien-Herzegowina 094 Bundesrepublik Jugoslawien 096 Fr(cid:129)here Jugoslawische Republik Mazedonien 109 Gemeinden Livigno und Campione d’Italia, Insel Helgoland 406 Gr(cid:148)nland 600 Zypern 662 Pakistan 669 Sri Lanka 676 Myanmar (Birma) 680 Thailand 690 Vietnam 700 Indonesien 708 Philippinen 724 Nordkorea 950 Versorgung und Unterst(cid:129)tzung (Bestimmungen gem(cid:132)ß Artikel 34 der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 3665/87 der Kommission) Zone 04 039 Schweiz 400 Vereinigte Staaten von Amerika Zone 06 809 Neu-Kaledonien 822 Franz(cid:148)sisch-Polynesien 404 Kanada Zone 07 Zone 08 046 Malta 052 T(cid:129)rkei 072 Ukraine 073 Belarus 074 Moldawien 075 Rußland 076 Georgien 077 Armenien 078 Aserbaidschan 079 Kasachstan 080 Turkmenistan 081 Usbekistan 082 Tadschikistan 083 Kirgistan 204 Marokko 208 Algerien 212 Tunesien 216 Libyen 220 (cid:142)gypten 604 Libanon 608 Syrien 612 Irak 616 Iran 624 Israel 625 Gazastreifen/Westjordanland 628 Jordanien 632 Saudi-Arabien 636 Kuwait 640 Bahrein 644 Katar 647 Vereinigte Arabische Emirate 649 Oman 653 Jemen 720 China 740 Hongkong Sierra Leone 224 Sudan 228 Mauretanien 232 Mali 236 Burkina Faso 240 Niger 244 Tschad 247 Kap Verde 248 Senegal 252 Gambia 257 Guinea-Bissau 260 Guinea 264 268 Liberia 272 Elfenbeink(cid:129)ste (C(cid:147)te-d’Ivoire) 276 Ghana 280 Togo 284 Benin 288 Nigeria 302 Kamerun 306 Zentralafrikanische Republik 310 (cid:142)quatorial-Guinea 311 314 Gabun 318 Kongo (Republik) 322 Kongo (Demokratische Republik) 324 Ruanda 328 Burundi 329 330 Angola 334 (cid:142)thiopien 336 Eritrea 338 Dschibuti 342 Somalia 350 Uganda 352 Tansania 355 Seychellen 357 Britisches S(cid:209)o Tom(cid:130) und Pr(cid:146)ncipe Territorium St. Helena des Indischen Ozeans 366 Mosambik 373 Mauritius 375 Komoren 377 Mayotte 378 Sambia 386 Malawi 388 395 Lesotho S(cid:129)dafrika Zone 10 075 Rußland NB: Es handelt sich um die in der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission festgelegten L(cid:132)nder (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19)


title: WRITTEN QUESTION No. 3186/98 by Jan LAGENDIJK to the Commission. Parliamentary scrutiny of decisions under Title IIIA of the Treaty of Amsterdam

eurovoc_concepts:
EC Decision
EU law - national law
European treaties
Netherlands
Treaty on European Union
immigration
parliamentary scrutiny
right of asylum

text: C 142/102 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 5. 1999 Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (24 november 1998) I kommissionens rapport om systemet med gemenskapens egna medel (1) finns uppgifter om såväl gemenskapens utgifter i varje medlemsstat som de egna medel som varje medlemsstat bidrar med till gemenskapens budget. Uppgifterna ges per kalenderår, och de senaste tillgängliga siffrorna gäller 1997. De olika metoder som kan användas för beräkning av budgetbalanser diskuteras i bilaga 3 till rapporten. Ingen av dem är perfekt, och kommissionen har gång på gång varnat mot förenklade tolkningar, där man ser den siffermässiga budgetbalansen som ett mått för den verkliga balansen av fördelar och nackdelar med medlemskapet i gemenskapen. Den metod som används för fördelningen av avgiften på de enskilda medlemsstaterna vid beräkningen av den brittiska rabatten redovisas i dokumentet om beräkningsmetoden (2). (1) KOM(98) 560 slutlig, finns på kommissionens webbplats http://europa. eu. int/comm/dg19/index_en. htm, välj ”quoi de neuf?”. (2) KOM(85) 36 slutlig. (1999/C 142/125) SKRIFTLIG FRÅGA P-3186/98 från Jan Lagendijk (V) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Parlamentarisk kontroll av beslut enligt avdelning IIIA i Amsterdamfördraget Känner kommissionen till att det nederländska parlamentets andra kammare överväger att i lagen om godkännande av Amsterdamfördraget lämna en förklaring om att det nuvarande kravet om parlamentets samtycke vid alla beslut enligt avdelning VI i EU-fördraget som är rättsligt bindande för kungariket även skall uträckas till att gälla beslut som fattas enligt bestämmelserna i avdelning IIIA i EG-fördraget när (och under förutsättning av detta) Europaparlamentet inte har fått medbeslutanderätt, för att förhindra att det demokratiska underskottet ökar på områden som asyl- och invandringsfrågor? (1) Delar kommissionen i sin egenskap av fördragens väktare den nederländska regeringens åsikt att all utvidgning av samtyckesförfarandet till att omfatta (avdelningar i) EG-fördraget skulle leda till problem när det gäller EG-rätten (2), eller välkomnar kommissionen att medlemsstaternas tar ansvar för den parlamentariska kontrollen av EU-politiken när Europaparlamentets befogenheter är otillräckliga? I det förstnämnda fallet, vilka problem kan kommissionen se framför sig? (1) Andra kammaren, parlamentsåret 1996-1997, motion 21 501-058, nr 20 från De Hoop Scheffer och Rosenmöller (ajournerad) och andra kammaren, parlamentsåret 1997-1998, 25 922 (R 1613), nr 4. (2) Andra kammaren, parlamentsåret 1997, 25 922 (R1613), nr 5, s. 2. Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (17 november 1998) Enligt EG-fördragets artikel 146 består rådet av en företrädare för varje medlemsstat på ministernivå med befogenhet att fatta bindande beslut för denna medlemsstats regering. Varje medlemsstat har rätt att internt bestämma enligt vilka regler och förfaranden som denne företrädares ståndpunkt i rådet skall avgöras. Det ankommer inte på kommissionen att bedöma dessa regler och förfaranden


title: WRITTEN QUESTION No. 3208/98 by Arlindo CUNHA to the Commission. BSE in Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
animal disease
beef
fact-finding mission

text: C 96/166 Official Journal of the European Communities EN 8. 4. 1999 Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (11 November 1998) The Commission is conducting a detailed investigation of the problem raised by the Honourable Member and will inform him of the outcome as soon as possible. (1999/C 96/242) WRITTEN QUESTION E-3203/98 by Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) to the Commission (27 October 1998) Subject: Situation at Autoeuropa Autoeuropa is a joint Ford/Volkswagen investment in Portugal, which has received considerable cofinancing from the Structural Funds. This investment appears to have been based on the assumption that the factory will remain in operation up to 2001 and on a commitment that every effort will be made to continue production over the period 2001-2014. The programme for the production chain agreed in the contract provided for the opening of a third shift, which has not materialised to date. It is now known, however, that Ford has withdrawn from the project. Following this, the Commission has decided to ask Ford and Volkswagen to state their intentions concerning the future of Autoeuropa. Given these circumstances, can the Commission answer the following questions: 1. What reasons have been invoked by Autoeuropa for not opening the third shift for the production chain, as initially provided for? Does it intend to do so in the future? If so, when? 2. Does the information supplied by Autoeuropa to the Commission include an undertaking to comply with all the conditions required in return for Community cofinancing, and, in particular, the requirement that no changes should be made as regards production and employment? If so, until when › 2001 or 2014? 3. What concrete political action does the Commission intend to take against Ford and Volkswagen › both in the present case of Autoeuropa and in the case of fresh investment projects on the part of either of those transnational companies › should it become clear that the contractual agreements have not been complied with? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (4 November 1998) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (1999/C 96/243) WRITTEN QUESTION P-3208/98 by Arlindo Cunha (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: BSE in Portugal At its meeting of 7 October 1998 the Commission announced that a special plan to combat BSE in Portugal will be introduced shortly. The feeling in Portugal is that the Commission(cid:146)s reaction is out of proportion, considering that Spain, which has imposed an embargo on Portuguese beef exports, appears to have refused to allow any mission of Community specialists on its territory. Can the Commission answer the following: 1. 2. Is the state of affairs now identified in Portugal by the most recent mission of specialists more serious or less serious than that identified by the mission sent in May? In view of the geographical position of Spain and the nature of some of its production systems for milk and meat, how many missions has the Commission sent to Spain recently, and what were their conclusions?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3207/98 von Livio FILIPPI an die Kommission. Schließung von Solvay in Ferrara

eurovoc_concepts:
Italy
cessation of trading
collective dismissal
job preservation
labour law
multinational enterprise
worker consultation
worker information
works council

text: C 118/186 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 4. 1999 Was den Standpunkt der Kommission zur baldigen Stillegung der Reaktorbl(cid:246)cke 1 bis 4 des Kernkraft- werks in Kosloduj anbetrifft, so wird der Herr Abgeordnete auf die Antwort der Kommission auf seine schriftliche Anfrage E-2174/98 (2) verwiesen. Anl(cid:228)(cid:223)lich des Treffens zwischen dem Pr(cid:228)sidenten der Kommission und dem Premierminister Bulgariens am 8. Oktober 1998 wurde erneut betont, welche Bedeutung der Stillegung dieser Reaktoren zu einem realistischen Zeitpunkt, wie sie im Abkommen (cid:252)ber den Fonds f(cid:252)r Nukleare Sicherheit festgelegt ist, beigemessen wird. (1) ABl. L 82 vom 29. 3. 1990. (2) Siehe Seite 38. (1999/C 118/240) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3207/98 von Livio Filippi (PPE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Schlie(cid:223)ung von Solvay in Ferrara Das Unternehmen Solvay hat sich entschieden, einen Betrieb zu schlie(cid:223)en, der in Ferrara 200 Menschen besch(cid:228)ftigt. Diese Absicht der Firma hat auf seiten der Gewerkschaften und der (cid:246)rtlichen Institutionen berechtigte Proteste hervorgerufen. Es sind mittlerweile schon zu viele multinationale Unternehmen, die Personal entlassen oder Betriebe schlie(cid:223)en, ohne sich um die sozialen Folgen zu k(cid:252)mmern. Kann das zust(cid:228)ndige Mitglied der Kommission Flynn pr(cid:252)fen, ob das Unternehmen seiner Pflicht aufgrund der Richtlinie (cid:252)ber den Europ(cid:228)ischen Betriebsrat gen(cid:252)gt hat, indem sie die Arbeitnehmer konsultiert hat? Was gedenkt er zu unternehmen, um die Grundrechte der Arbeitnehmer zu sichern und die Arbeitspl(cid:228)tze zu erhalten? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (16. November 1998) Der Kommission sind die Probleme im Zusammenhang mit der Schlie(cid:223)ung einer Solvay-Produktions- anlage in Ferrara (Italien) bekannt. Durch Artikel 13 der Richtlinie 94/45/EG des Rates (cid:252)ber die Einsetzung eines Europ(cid:228)ischen Betriebsrats oder die Schaffung eines Verfahrens zur Unterrichtung und Anh(cid:246)rung der Arbeitnehmer in gemein- schaftsweit operierenden Unternehmen und Unternehmensgruppen (1) erhielten die Sozialpartner die M(cid:246)glichkeit, eine freiwillige Vereinbarung (cid:252)ber die Einsetzung eines Europ(cid:228)ischen Betriebsrats zu schlie(cid:223)en, um die Verpflichtungen aus der Richtlinie zu erf(cid:252)llen. Eine solche Vereinbarung nach Artikel 13 besteht bei der Solvay-Gruppe, der Kommission liegen aber zur Zeit keine Informationen dar(cid:252)ber vor, ob diese Vereinbarung bei der Schlie(cid:223)ung des Werks Ferrara vollinhaltlich eingehalten worden ist oder nicht. Sie bem(cid:252)ht sich zur Zeit um weitere Informationen. Es sei darauf hingewiesen, da(cid:223) f(cid:252)r die Umsetzung, Anwendung und Durchsetzung von Gemeinschafts- richtlinien in erster Linie die Mitgliedstaaten zust(cid:228)ndig sind. (1) ABl. L 10 vom 16. 1. 1998. (1999/C 118/241) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3338/98 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (10. November 1998) Betrifft: Multilaterales Investitions(cid:252)bereinkommen (MAI) Welche Rolle beabsichtigt die Kommission nun in Anbetracht dessen zu spielen, da(cid:223) die Verhandlungen in der OECD mit dem Ziel einer Einigung (cid:252)ber das MAI wiederaufgenommen wurden, und wird das Parlament die Gelegenheit haben, zu einem allf(cid:228)lligen revidierten Text erneut Stellung zu nehmen?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3130/98 do Deputado Graham WATSON Tillstånd för användning av läkemedel på djur (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equidae
food inspection
protection of animals
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug
waste

text: 29. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 341/3 (1999/C 341/003) PERGUNTA ESCRITA E-3130/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Concessão de licenças a medicamentos destinados a animais O limite máximo de resíduos estabelecido pela UE no domínio da medicina veterinária no que respeita aos animais destinados à alimentação afigura-se essencial para a redução do risco da introdução de resíduos na cadeia alimentar. Todavia, a referida regulamentação será aplicada sem levar em conta o seu impacto nos cavalos, animais considerados como fonte de alimento mas raramente abatidos para esse fim no Reino Unido. Tal facto suscitou o receio de que os compostos anestésicos autorizados, utilizados para anestesiar os animais e controlar a dor, se revelem ineficazes e que os compostos eficazes deixem de estar disponíveis. Subscreve a Comissão as preocupações da Associação Veterinária Britânica no que respeita ao impacto destas medidas nos cavalos? Em caso afirmativo, que medidas estão previstas para corrigir esta situação? Resposta complementar dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissão (6 de Abril de 1999) Remete-se a atenção do Senhor Deputado para a resposta à pergunta escrita E-0041/99 do Senhor Deputado De Coene (1). (1) JO C 297 de 15. 10. 1999. (1999/C 341/004) PERGUNTA ESCRITA E-3349/98 apresentada por Gianni Tamino (V) à Comissão (16 de Novembro de 1998) Objecto: Especialidade farmacêutica «Viagra» Em 13 de Outubro passado, o jornal alemão «Bild» publicou relatos de experiências praticadas em cães com o fármaco «Viagra» da Pfizer, experiências essas realizadas em Sandwich, no Reino Unido. Esta notícia teve grande eco em toda a Europa. 1. Teve a Comissão conhecimento, através dos seus serviços e da Agência Europeia de Avaliação dos Medicamentos, nomeadamente para efeitos de autorização, desta experimentação do «Viagra» em animais e em quantos e quais animais? 2. Como avalia a Comissão o sacrifício de animais para a produção deste tipo de especialidades farmacêuticas, tendo nomeadamente em conta os propósitos comunitários de reduzir este tipo de experiên- cias? Resposta complementar dada pelo Sr. Bangemann em nome da Comissão (15 de Março de 1999) Em complemento à sua resposta de 21 de Dezembro de 1998, a Comissão pode, presentemente, comunicar as seguintes informações. As informações publicadas na imprensa europeia, nomeadamente no jornal Bild, retomavam um artigo do Sunday Mirror que fazia alusão a experiências efectuadas em cães num laboratório na região de Sandwich, no Reino Unido, com vista à colocação no mercado do medicamento Viagra. Ao todo, teriam sido utilizados treze cães nos estudos em animais referidos nesse artigo. Como acontece com todos os medicamentos, determinados estudos só podem ser efectuados em animais e são indispensáveis para que os medicamentos possam ser utilizados no homem sem riscos para o mesmo. Estes estudos devem estar em conformidade com a Directiva 75/318/CEE do Conselho, de 20 de Maio de 1975, relativa à aproximação das legislações dos Estados- Membros respeitantes às normas e protocolos analíticos,


eurovoc_concepts:
Canada
Community certification
EC conformity marking
agreement (EU)
harmonisation of standards
mutual recognition principle
quality label
quality standard
sectoral agreement

text: L 280/66 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 10. 98 Information über das Inkrafttreten des Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Kanada über die gegenseitige Anerkennung Das Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Kanada über die gegenseitige Anerkennung, dessen Abschluß der Rat am 20. Juli 1998 beschlossen hat, tritt am 1. November 1998 in Kraft, da die Verfahren gemäß Artikel XIX Absatz 1 des Abkommens am 18. Septem- ber 1998 abgeschlossen wurden


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3144/98 af Roberto MEZZAROMA til Kommissionen. Forbindelserne med Sydafrika

eurovoc_concepts:
EU programme
South Africa
economic development
economic reconstruction
economic relations
foreign policy
type of business

text: C 118/184 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 4. 1999 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. november 1998) Kommissionen er i łjeblikket ved at foretage en grundig undersłgelse af det af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet. (1999/C 118/237) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3144/98 af Roberto Mezzaroma (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Forbindelserne med Sydafrika I tilknytning til de politiske og łkonomiske forbindelser med Sydafrika łnskes der oplysninger om fłlgende: arten og omfanget af allerede udarbejdede programmer, som man agter at iv(cid:230)rks(cid:230)tte, eller som allerede er sat i gang; tidshorisonter, samlet belłbsramme for de midler, der er anvendt, eller som man agter at anvende over en n(cid:230)rmere pr(cid:230)ciseret periode; bestemmelser for den politiske, łkonomiske og faglige anvendelse alt efter de enkelte programmers s(cid:230)rlige karakteristika; virksomheder eller virk- somhedskonsortier, som man agter at inddrage, eller som allerede er inddraget i gennemfłrelsen af programmerne. Desuden łnskes oplysninger om, hvilke andre referencer Kommissionen har p(cid:229) stedet, beliggenhed og navne p(cid:229) de ansvarlige ledere. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Joªo de Deus Pinheiro (9. november 1998) Kommissionen sender direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat et eksemplar af (cid:229)rsrapporten om gennemfłrelsen af det europ(cid:230)iske genopbygnings- og udviklingsprogram (EPRD) for Sydafrika (1996 og 1997). Denne rapport og dets bilag (retsgrundlag, fler(cid:229)rigt vejledende program, liste over indg(cid:229)ede kontrakter) indeholder de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem anmoder om. En liste over de programmer, som skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i 1998, sendes ligeledes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Endelig sendes listen over de tjenestem(cid:230)nd, der direkte er involveret i gennemfłrelsen af EPRD i Pretoria og i Bruxelles, direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1999/C 118/238) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3169/98 af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen (27. oktober 1998) Om: Libysk v(cid:230)bnet overgreb p(cid:229) et italiensk fiskerfartłj Torsdag den 24. september beskłd og v(cid:230)drede en hurtigb(cid:229)d fra Libyens fl(cid:229)de i internationalt farvand i Syrte-bugten det italienske fiskerfartłj Orchidea, hvad der kostede maskinmesteren Rosario Magiotta livet. Hvad vil Kommissionen głre for at beskytte fiskere fra Italien og andre EU-lande i Middelhavet, hvor der forekommer stadig flere overgreb og kr(cid:230)nkelser af folkeretten, udfłrt af de nordafrikanske kyststater?