title: WRITTEN QUESTION No. 3208/98 by Arlindo CUNHA to the Commission. BSE in Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
animal disease
beef
fact-finding mission

text: C 96/166 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Martin Bangemann (11 november 1998) Kommissionen har inlett en detaljerad unders(cid:246)kning av det problem som p(cid:229)talas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (1999/C 96/242) SKRIFTLIG FR¯GA E-3203/98 fr(cid:229)n Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) till kommissionen (27 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: Situationen i Autoeuropa Autoeuropa (cid:228)r en gemensam portugisisk investering mellan Ford och Volkswagen som har f(cid:229)tt betydande medfinansiering fr(cid:229)n strukturfonderna. Denna investering verkar grundas p(cid:229) antagandet om att fabriken skall vara i drift fram till (cid:229)r 2001 och p(cid:229) (cid:229)tagandet att allt skall g(cid:246)ras f(cid:246)r att h(cid:229)lla produktionen i g(cid:229)ng under perioden 2001 till 2014. I programmet f(cid:246)r produktionskedjan som (cid:246)verenskoms i kontraktet f(cid:246)reskrevs det att det skulle startas ett tredje skift, n(cid:229)got som hittills inte har skett. Det (cid:228)r k(cid:228)nt att Ford drog sig ur projektet. Till f(cid:246)ljd av detta beslutade kommissionen att uppmana Ford och Volkswagen att redog(cid:246)ra f(cid:246)r sina avsikter f(cid:246)r Autoeuropas framtid. 1. Vilka sk(cid:228)l (cid:229)beropar Autoeuropa f(cid:246)r att inte starta produktionskedjans tredje skift s(cid:229)som planerat fr(cid:229)n b(cid:246)rjan? Avser Autoeuropa att i framtiden starta ett s(cid:229)dant? I s(cid:229) fall n(cid:228)r? 2. Inneh(cid:229)ller Autoeuropas information till kommissionen en garanti om att alla krav som st(cid:228)llts f(cid:246)r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till gemenskapens medfinansiering kommer att uppfyllas, i synnerhet kravet p(cid:229) att det inte skall g(cid:246)ras n(cid:229)gra (cid:228)ndringar vad g(cid:228)ller produktion och antal anst(cid:228)llda? G(cid:228)ller detta i s(cid:229) fall fram till (cid:229)r 2001 eller (cid:229)r 2014? 3. Vilka politiska (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta mot Ford och Volkswagen › b(cid:229)de i det aktuella fallet Autoeuropa och med avseende p(cid:229) nya investeringsprojekt som inleds av n(cid:229)got av dessa transnationella f(cid:246)retag › om det skulle visa sig att de kontraktsenliga (cid:229)tagandena inte har fullgjorts? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Monika Wulf-Mathies (4 november 1998) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (1999/C 96/243) SKRIFTLIG FR¯GA P-3208/98 fr(cid:229)n Arlindo Cunha (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: BSE › Portugal Vid sammantr(cid:228)det den 7 oktober 1998 meddelade kommissionen att den snart skulle inf(cid:246)ra en s(cid:228)rskild plan f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa BSE i Portugal. I Portugal betraktar man kommissionens reaktion som (cid:246)verdriven. Det s(cid:228)gs ocks(cid:229) att Spanien, som inf(cid:246)rde ett embargo mot export av portugisiskt n(cid:246)tk(cid:246)tt, mots(cid:228)tter sig att experter fr(cid:229)n gemenskapen bes(cid:246)ker landet. Jag vill d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Anser experterna att den situation som r(cid:229)dde under deras senaste bes(cid:246)k i Portugal (cid:228)r mer eller mindre allvarlig (cid:228)n situationen under deras bes(cid:246)k i maj? Kan kommissionen belysa svaret med konkreta exempel? 2. Hur m(cid:229)nga tj(cid:228)nsteresor har kommissionen gjort till Spanien under den senaste tiden med tanke p(cid:229) landets geografiska l(cid:228)ge samt vissa av dess produktionssystem f(cid:246)r mj(cid:246)lk och k(cid:246)tt och vilka slutsatser har den dragit av dessa bes(cid:246)k?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3205/98 do Deputado Anne McINTOSH à Comissão. Europeisk järnvägstrafik nattetid

eurovoc_concepts:
EU Member State
General Court (EU)
application of EU law
night work
organisation of work
rail transport

formats: html pdf print

text: 15. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 297/57 A Comissão pediu aos Estados-membros que lhe comunicassem em pormenor as suas próprias estratégias nacionais de resposta às alterações climáticas para que ela própria possa elaborar uma estratégia comunitária geral, económica e respeitadora do ambiente. A Comissão tenciona apresentar uma nova comunicação sobre esta matéria antes de Junho de 1999. Neste momento, a Comissão não dispõe de informações que lhe permitam responder circunstanciada- 4. mente a esta pergunta. 5. O Banco Europeu de Investimento (BEI), que disponibiliza fundos para o desenvolvimento da economia comunitária, começou já a ter em conta os objectivos ambientais da Comunidade ao conceder empréstimos. A Comissão tudo fará para garantir que o BEI tenha em devida conta, nos empréstimos concedidos, a importância do cumprimento, pela Comunidade, dos objectivos de Quioto. (1) COM(98) 571 final. (1999/C 297/075) PERGUNTA ESCRITA P-3205/98 apresentada por Anne McIntosh (PPE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Serviços ferroviários nocturnos na Europa À luz da decisão do Tribunal de Primeira Instância, tenciona a Comissão prorrogar, para além do actual período de oito anos, a autorização de exploração concedida a European Night Services? Resposta dada pelo Comissário Van Miert em nome da Comissão (13 de Novembro de 1998) Na sua Decisão de 15 de Setembro de 1998, o Tribunal de Primeira Instância estabeleceu que o Acordo europeu relativo a European Night Services (Serviços ferroviários nocturnos na Europa) não infringia o disposto no no 1 do artigo 85o do Tratado. Nestas circunstâncias, não se afigura necessária uma nova decisão de isenção da Comissão de acordo com o disposto no no 3 do artigo 85o do Tratado CE. (1999/C 297/076) PERGUNTA ESCRITA P-3211/98 apresentada por Bernard Castagnède (ARE) à Comissão (19 de Outubro de 1998) Objecto: Indemnização dos produtores de banana após a passagem do ciclone Georges Que disposições específicas pensa a Comissão adoptar para indemnizar os produtores europeus de banana da região das Caraíbas e os produtores tradicionais de banana de países ACP desta mesma região, cujas culturas foram devastadas pelo ciclone Georges? Resposta dada por F. Fischler em nome da Comissão (13 de Novembro de 1998) No âmbito do Regulamento (CEE) 404/93 do Conselho, de 13 de Fevereiro de 1993, (1) que estabelece a organização comum de mercado no sector das bananas, a Comissão pode adoptar medidas específicas necessárias no caso do abastecimento do mercado comunitário ser afectado por circunstâncias excepcionais. Antes de mais importa determinar se se trata realmente de circunstâncias excepcionais. No caso do ciclone «George» e no que respeita à Guadalupe, a avaliação dessas circunstâncias está em curso, pelo que a Comissão não está ainda em condições de se pronunciar


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3135/98 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Mancata gara d'appalto per organizzazione servizio idrico ad Ivrea

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
public contract
public service
wastewater
water supply
water treatment

text: 21. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 207/31 (1999/C 207/039) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3119/98 di Raimo Ilaskivi (PPE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Coltura della canapa in Finlandia Stando a informazioni riportate dalla stampa, in Finlandia è stata avviata la coltivazione della canapa, con il sostegno comunitario e in via sperimentale. I risultati sono positivi, nondimeno in taluni casi la canapa non sarebbe stata commercializzata, bensì lasciata ammucchiata sul margine dei campi, e ciò a prescindere dagli aiuti comunitari erogati a tale cultura. Tale sostegno all’agricoltura non può rappresenatre un utilizzo razionale delle risorse dei contribuenti comunitari. L’Unione europea dovrebbe sostenere altresì la commercializzazione, il che sarebbe opportuno nella prospettiva della politica agricola, oppure subordinare l’erogazione degli aiuti alla vendita della canapa coltivata. Può la Commissione comunicare la propria posizione, per risolvere il problema succitato? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (19 novembre 1998) Con il regolamento (CEE) 1308/70 del Consiglio, del 29 giugno 1970, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del lino e della canapa (1), è stato istituito un regime di aiuto all’ettaro per la canapa prodotta nella Comunità. L’aiuto per la canapa viene concesso soltanto se essa è prodotta a partire da sementi di varietà che presentano un tenore di sostanze inebrianti (tetraidrocannabinolo) non superiore allo 0,3 %. Tale limite scenderà allo 0,2 % a decorrere dalla campagna 2001/2002. Inoltre, l’aiuto è concesso unicamente per le superfici su cui sono state eseguite la semina e la raccolta e sulle quali sono stati effettuati i normali lavori di coltivazione. Per quanto concerne in particolare la Finlandia, occorre sottolineare che le superfici coltivate a canapa sono passate da 2 ettari nel 1996 e 53 ettari nel 1997 alla notevole estensione di 1 286 ettari (dato provvisorio) nel 1998. Non esistono vincoli da rispettare per quanto riguarda le condizioni di ammasso del prodotto raccolto. Tuttavia, conformemente all’impegno assunto dalla Commissione nel quadro del pacchetto prezzi 1997/1998 di proporre misure adeguate nel settore della canapa, il Consiglio ha introdotto in particolare un sistema, applicabile dalla campagna 1999/2000, che prevede contratti obbligatori fra produttori e primi trasformatori, l’impegno a trasformare il raccolto e il riconoscimento dei primi trasformatori. Sono in corso di elaborazione le modalità di applicazione di tale sistema, che dovrebbero consentire di eliminare la coltura della canapa per i cui prodotti non esistono sbocchi. Tali disposizioni eviteranno le situazioni segnalate dall’onorevole parlamentare e dovrebbero assicurare una migliore ricerca di metodi di valorizzazione del prodotto. (1) GU L 146 del 4. 7. 1970. (1999/C 207/040) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3135/98 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Mancata gara d’appalto per organizzazione servizio idrico ad Ivrea Il Consiglio comunale della città di Ivrea (Torino) in data 1. 06. 98 ha deliberato la costituzione di una società mista per la gestione dell’insieme dei servizi pubblici di captazione, adduzione e distribuzione di acqua ad usi civili, di fognatura e di depurazione delle acque reflue. Per la costituzione di tale società, a maggioranza pubblica, le ditte sono state invitate secondo le modalità della trattativa privata. Tuttavia si tratta di lavori pubblici, e i primi impegni parlano di 20 miliardi di lire


title: WRITTEN QUESTION No. 3099/98 by Umberto BOSSI to the Commission. Professional relations among professional soccer players

eurovoc_concepts:
Italy
free competition
freedom to provide services
labour relations
professional association
professional sport
sporting event
sports body

text: 14. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 135/167 (1999/C 135/207) SKRIFTLIG FRÅGA E-3098/98 från Umberto Bossi (NI) till rådet (19 oktober 1998) Angående: Yrkesmässiga relationer till fotbollsspelare När det gäller yrkesmässiga relationer mellan spelare och idrottssponsorer eller sponsorer i allmänhet bör det inte finnas några hinder för fri konkurrens på ett område som är så komplext som fotbollssporten och som genomgår en ständig utveckling. Det system med en särskild förteckning som det italienska fotbollsförbundet FIGC (Federazione italiana gioco calcio) använder sig av är inte förenligt med italiensk lagstiftning, eftersom det inte uppfyller kriterierna för ett yrkesorgan. Man kan inte hindra näringslivet från att utveckla innovation, kreativitet, forskning, initiativ och fantasi även på idrottsområdet, när idrott fungerar som en verklig industriell och kommersiell verksamhet. Därför ställs följande fråga till rådet: 1. Strider sponsring av idrott, såsom den har utformats av FIGC, mot gemenskapslagstiftningen rörande yrkesverksamhet? 2. Utgör FIGC:s reglering av sponsring av idrott ett hinder för fri rörlighet för tjänster, särskilt vad gäller gemensamt utövande av yrkesverksamhet och tillämpning av bestämmelserna i den italienska lagen 287/90? Svar (20-21 december 1998) Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om att det enligt fördraget är kommissionen som har till uppgift att vaka över hur bestämmelserna i nämnda fördrag tillämpas. Eftersom de frågor som den ärade parlamentsledamoten tar upp beträffande de yrkesmässiga relationerna mellan spelare och organisatörer av sportevenemang berör aspekter av fri yrkesutövning och fri konkurrens, rör det sig alltså om frågor som ligger inom kommissionens behörighetsområde. (1999/C 135/208) SKRIFTLIG FRÅGA E-3099/98 från Umberto Bossi (NI) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Yrkesmässiga relationer till fotbollsspelare När det gäller yrkesmässiga relationer mellan spelare och idrottssponsorer eller sponsorer i allmänhet bör det inte finnas några hinder för fri konkurrens på ett område som är så komplext som fotbollssporten och som genomgår en ständig utveckling. Det system med en särskild förteckning som det italienska fotbollsförbundet FIGC (Federazione italiana gioco calcio) använder sig av är inte förenligt med italiensk lagstiftning, eftersom det inte uppfyller kriterierna för ett yrkesorgan. Man kan inte hindra näringslivet från att utveckla innovation, kreativitet, forskning, initiativ och fantasi även på idrottsområdet, när idrott fungerar som en verklig industriell och kommersiell verksamhet


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3144/98 του Roberto MEZZAROMA προς την Επ τροπή. Σχέσεις με την Νότιο Αφρική

eurovoc_concepts:
EU programme
South Africa
economic development
economic reconstruction
economic relations
foreign policy
type of business

text: C 118/184 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 29. 4. 1999 Apa· nthsh toy/thw k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Noembri·oy 1998) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·jei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na ton enhmerv· sei sxetika· to taxy·tero dynato·, (1999/C 118/237) GRAPTH ERVTHSH E-3144/98 ypobolh· : Roberto Mezzaroma (PPE) prow thn Epitroph· (16 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Sxe·seiw me thn No·tio Afrikh· Anaforika· me tiw politike·w kai oikonomike·w sxe·seiw me th No·tio Afrikh·, ei·nai anagkai·o na gnvri·zoyme th fy·sh kai to ey·row tvn katartisme·nvn programma·tvn poy pro·keitai na ylopoihuoy·n h· ylopoioy·ntai h·dh, th xronikh· dia·rkeia ekte·leshw, to synoliko· me·geuow tvn po·rvn poy xrhsimopoioy·ntai h· tvn po·rvn poy pro·keitai na xrhsimopoihuoy·n se mia safv· w prosdiorisme·nh xronikh· peri·odo, tiw meuo·doyw thw politikh·w, oikonomikh·w kai texnikh·w diaxei·rishw sy·mfvna me ta idiai·tera xarakthristika· tvn epime·royw program- ma·tvn, thn typologi·a tvn epixeirh·sevn h· koinoprajiv· n poy pro·keitai na symmeta·sxoyn sthn ekte·lesh tvn anvte·rv programma·tvn h· e·xoyn h·dh ekdhlv· sei endiafe·ron. Te·low, ei·nai anagkai·o na gnvri·zoyme poia ei·nai ta shmei·a anafora·w ta opoi·a e·xei sth dia·uesh· thw h Epitroph· kauv· w kai th ue·sh kai ta ono·mata tvn a·mesa ypeyuy·nvn. Apa· nthsh toy kyri·oy Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (9 Noembri·oy 1998) H Epitroph· aposte·llei ape·yuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth genikh· grammatei·a toy Koinoboyli·oy anti·grafo thw eth·siaw e·kueshw gia to eyrvpai¤ko· pro·gramma gia thn anasygkro·thsh kai thn ana·ptyjh sth No·tio Afrikh· (EPRD) (1996 kai 1997). H e·kuesh ayth· kai ta pararth·mata· thw (nomikh· ba·sh, endeiktiko· polyete·w pro·gramma, kata·stash symba·sevn poy e·xoyn anateuei·) perie·xei thn plhrofo- ri·a poy zhtei· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Aposte·lletai epi·shw ape·yuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth genikh· grammatei·a toy Koinoboyli·oy o kata·logow tvn programma·tvn poy ua ekkinh·soyn to 1998. O kata·logow tvn ypallh·lvn poy e·xoyn anamixuei· ape·yuei·aw sthn efarmogh· toy progra·mmatow EPRD sthn Praitv· ria kai stiw Bryje·llew provuei·tai ape·yuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth genikh· grammatei·a toy Koinoboyli·oy. (1999/C 118/238) GRAPTH ERVTHSH E-3169/98 ypobolh· : Antonio Tajani (PPE) prow thn Epitroph· (27 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Libykh· strativtikh· epi·uesh kata· italikoy· alieytikoy· ska·foyw Thn Pe·mpth 24 Septembri·oy, sta dieunh· y·data toy ko·lpoy thw Sy·rthw, e·na taxy·ploo toy Libykoy· Polemikoy· Naytikoy· epite·uhke pyrobolv· ntaw kai kato·pin emboli·zontaw to italiko· alieytiko· ska·fow Orxide·a me apote·lesma ton ua·nato toy ploiokth·th Rosario Magiotta. Me poio·n tro·po skopey·ei na pare·mbei h Epitroph· prokeime·noy na prostateyuoy·n oi italoi· kai koinotikoi· aliei·w thw Mesogei·oy o·poy plhuai·noyn oi enanti·on toyw epiue·seiw kauv· w kai oi parabia·seiw toy dieunoy·w dikai·oy ek me·royw tvn para·ktivn kratv· n thw Borei·oy Afrikh·w;


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2235/98 av den 16 oktober 1998 om beviljande av förutfastställt stöd till privat lagring av hela och halva slaktkroppar av lamm i Finland, Irland och Förenade kungariket

eurovoc_concepts:
Finland
Ireland
United Kingdom
private stock
sheepmeat
storage premium

text: L 281/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 10. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2235/98 av den 16 oktober 1998 om beviljande av f(cid:148)rutfastst(cid:132)llt st(cid:148)d till privat lagring av hela och halva slakt- kroppar av lamm i Finland, Irland och F(cid:148)renade kungariket EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r f(cid:134)r- och getk(cid:148)tt (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1589/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 7. 1 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 3446/90 av den 27 november 1990 om n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser f(cid:148)r bevil- jande av st(cid:148)d till privat lagring av f(cid:134)r- och getk(cid:148)tt (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 3533/93 (4), fast- st(cid:132)lls s(cid:132)rskilt n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser f(cid:148)r de fall d(cid:134) st(cid:148)d- summan i f(cid:148)rv(cid:132)g (cid:132)r l(cid:134)st vid ett standardbelopp. I kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 3447/90 av den 28 november 1990 om s(cid:132)rskilda villkor f(cid:148)r beviljande av st(cid:148)d till privat lagring av f(cid:134)r- och getk(cid:148)tt (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 40/96 (6), fastst(cid:132)lls s(cid:132)rskilt de minsta kvantiteter som till(cid:134)ts per kontrakt. Till(cid:132)mpningen av artikel 7. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/ 89 kan leda till att ett beslut fattas om att bevilja st(cid:148)d till privat lagring. Den artikeln f(cid:148)reskriver att dessa (cid:134)tg(cid:132)rder skall till(cid:132)mpas p(cid:134) grundval av den situation som r(cid:134)der i varje prisnoteringsomr(cid:134)de. Med beaktande av det s(cid:132)rskilt sv(cid:134)ra marknadsl(cid:132)get Irland och F(cid:148)renade i Finland, kungariket bed(cid:148)ms det vara l(cid:132)mpligt att inleda ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfarande. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r f(cid:134)r- och getk(cid:148)tt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 I Finland, Irland och F(cid:148)renade kungariket i 1. f(cid:148)rordning (EEG) nr enlighet med best(cid:132)mmelserna i 3447/90, ans(cid:148)kningar om st(cid:148)d till privat lagring av h(cid:148)gst 150 ton f(cid:148)r Finland, 450 ton f(cid:148)r Irland och 2 400 ton f(cid:148)r F(cid:148)renade kungariket, l(cid:132)mnas in mellan den 19 oktober och den 20 november 1998. f(cid:134)r, Ans(cid:148)kningar skall inte godtas om de l(cid:132)mnas in dagen efter det att den totala kvantitet f(cid:148)r vilken ans(cid:148)kningar inkommit (cid:148)verskrider de kvantiteter som anges i f(cid:148)rsta stycket, eller senare. De kvantiteter som ans(cid:148)kningar inkommer f(cid:148)r samma dag som den totala m(cid:132)ngden (cid:148)ver- skrids skall minskas proportionellt. 2. St(cid:148)dniv(cid:134)n f(cid:148)r den minsta till(cid:134)tna lagringsperioden p(cid:134) tre m(cid:134)nader skall vara 1 400 ecu per ton. Den faktiska lagringsperioden skall emellertid v(cid:132)ljas av lagerh(cid:134)llaren sj(cid:132)lv. Denna period kan str(cid:132)cka sig fr(cid:134)n minst tre m(cid:134)nader till som mest sju m(cid:134)nader. Om lagringsperioden (cid:132)r l(cid:132)ngre (cid:132)n tre m(cid:134)nader skall st(cid:148)det (cid:148)kas fr(cid:134)n dag till dag med 1,45 ecu per ton och dag. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den i Europeiska gemenskapernas officiella offentligg(cid:148)rs tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 289, 7. 10. 1989, s. 1. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 25. (3) EGT L 333, 30. 11. 1990, s. 39. (4) EGT L 321, 23. 12. 1993, s. 9. (5) EGT L 333, 30. 11. 1990, s. 46. (6) EGT L 10, 13. 1. 1996, s. 6


eurovoc_concepts:
Canada
Community certification
EC conformity marking
agreement (EU)
harmonisation of standards
mutual recognition principle
quality label
quality standard
sectoral agreement

formats: pdf print

text: L 280/66 EN Official Journal of the European Communities 16. 10. 98 Information regarding the entry into force of the Agreement on mutual recognition between the European Community and Canada The Agreement on mutual recognition between the European Community and Canada, which the Council decided to conclude on 20 July 1998, will enter into force on 1 November 1998, the procedures provided for in Article XIX(1) of the Agreement having been completed on 18 September 1998


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3077/98 dell'on. Gerhard HAGER al Consiglio. Ammende previste in caso di infrazione al codice della strada

eurovoc_concepts:
European driving licence
Schengen Agreement
fine
highway code
road safety
road traffic
traffic control
traffic regulations

text: 14. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 135/165 Risposta data dal sig. van den Broek in nome della Commissione (10 novembre 1998) La Commissione condivide le preoccupazioni dell’onorevole parlamentare in merito alla situazione economica e finanziaria della Russia. Oggigiorno non esistono crediti aperti con la Russia. Quelli concessi nel 1991 (garanzia comunitaria per i crediti all’esportazione di valore pari a 500 MECU e prestito di 1 250 MECU all’ex-URSS per aiuti alimentari e medici) sono stati completamente restituiti. La Russia non ha mai beneficiato di un’assistenza macroeconomica. Per quanto riguarda la possibilità di nuovi crediti intesi ad aiutare la Russia a superare la sua attuale crisi finanziaria, la Commissione seguirà gli orientamenti indicati dal Consiglio europeo di Cardiff. L’even- tuale assistenza macroeconomica sarà fornita attraverso gli istituti finanziari internazionali e sarà subordinata all’attuazione da parte del governo russo di una credibile politica di riforme. (1999/C 135/204) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3077/98 di Gerhard Hager (NI) al Consiglio (16 ottobre 1998) Oggetto: Ammende previste in caso di infrazione al codice della strada In vista dell’entrata in vigore del trattato di Amsterdam, il gruppo di lavoro del Consiglio sull’acquis di Schengen sta attualmente lavorando ad un adeguamento di detto acquis. Nel contempo i media hanno indicato che è in corso di elaborazione un progetto di convenzione relativa alla cooperazione nel perseguire casi di infrazione al codice della strada e in materia di esecuzione delle ammende ed altre sanzioni pecuniarie comminate al riguardo. − È il Consiglio a conoscenza di tali progetti nel contesto dell’acquis di Schengen? − In caso affermativo, a quale stadio sono tali progetti? − Qual è il contenuto concreto di tali progetti? − In che modo si pensa di risolvere il problema delle disparità di forma e di fondo che caratterizzano le regolamentazioni vigenti negli Stati membri? Risposta (20/21 dicembre 1998) Il Consiglio non è in grado di ragguagliare il Parlamento europeo riguardo a progetti di strumenti che sono esaminati nel contesto di Schengen. Il Consiglio ritiene tuttavia che la Presidenza Schengen informi puntualmente gli organi competenti del Parlamento europeo sui lavori in corso. (1999/C 135/205) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3078/98 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione (9 ottobre 1998) Oggetto: Ammende previste in caso di infrazione al codice della strada Secondo informazioni pubblicate dalla stampa è attualmente in corso di elaborazione un progetto di convenzione relativa alla cooperazione nel perseguire casi di infrazione al codice della strada e in materia di esecuzione delle ammende ed altre sanzioni pecuniarie comminate al riguardo


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3099/98 dell'on. Umberto BOSSI Rapporti professionali tra calciatori professionisti (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
freedom to provide services
sports body


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3139/98 του Ana MIRANDA DE LAGE προς την Επ τροπή. Νομοθετική εναρμόνιση σχετικά με τα πολύτιμα μέταλλα

eurovoc_concepts:
Community certification
free movement of goods
harmonisation of standards
marketing
mutual recognition principle
precious metal
product quality

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3084/98 by Honório NOVO EIB loan to SONAE Investimentos SGPS SA

eurovoc_concepts:
EIB loan
Portugal
distributive trades
group of companies
interest rate subsidy
job creation
real estate credit
regional development
shopping centre
terms for aid

text: C 341/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 Kommissionen skall således underställa de brittiska myndigheterna frågan och i förekommande fall ej underlåta att handlägga ärendet i enlighet med det förfarande, som föreskrivs i artikel 169 i EG-fördraget. (1) EGT C 310, 15. 12. 1998. (1999/C 341/002) SKRIFTLIG FRÅGA E-3084/98 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) till SONAE Investimentos SGPS SA Publikationen EIB Information (1-1198 nr 96, ISSN 0268-2147) innehåller uppgifter om de lån som EIB har beviljat Portugal under 1997. På listan över avtal som ingåtts under detta år med portugisiska företag och institutioner förekommer ett lån på 50,3 miljoner ecu (drygt 10 miljarder escudos) till SONAE Investimentos SGPS SA, en av de ekonomiskt och finansiellt sett starkaste företagsgrupperna med säte i Portugal. Av informationen från EIB framgår det att detta lån var avsett för uppförandet av ett köpcentrum i Porto. EIB-lån beviljas ofta till lägre räntesatser och kostnaderna för detta bärs av gemenskapsbudgeten, dvs. tas ur skattebetalarnas fickor. Det finansierade projektet hör till en av den gemensamma ekonomins mest lönsamma sektorer och den grupp för vilken lånet har beviljats kan inte på något sätt kan betraktas som ett ”litet eller medelstort företag”. EIB:s beslut grundar sig förmodligen på det faktum att SONAE-projektet har understötts av den portugisiska regeringen. 1. Kan kommissionen ange hur det är möjligt att motivera att ett EIB-lån beviljas en ekonomisk och finansiell grupp som är fullt kapabel att uppfylla de kontraktsvillkor som ställs av en kommersiell bank? 2. Fick SONAE:s ansökan om finansiering för uppförandet av ett köpcentrum i Porto något stöd från den portugisiska regeringen? 3. Anser kommissionen att det beviljade lånet ligger inom ramen för EU:s mål till vilka det är EIB:s uppgift att bidra? Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (15 januari 1999) Lånet beviljades enligt Europeiska investeringsbankens (EIB) normala förfaranden, vilket inbegriper att inhämta åsikten från den medlemsstat i vilken projektet kommer att genomföras. Låneräntan grundades på finansieringskostnaden plus en liten marginal för att täcka rörelsekostnaderna. Gemenskapen subventionerar inte lånet och ställer inte heller några budgetmedel till förfogande. Enligt den information som EIB har ställt till kommissionens förfogande är de två köpcentrum som samfinansierats av EIB belägna i mål 1-områden. Regional utveckling är en av de högst prioriterade uppgifterna för EIB (artikel 198e a i EG-fördraget). Projektet har dessutom positiva direkta sysselsättnings- effekter (motsvarande 5 000 heltidsarbeten förväntas skapas i de två köpcentrumen). Projektet kommer att bidra till moderniseringen av detaljhandelssektorn i Portugal, vilken för närvarande ligger efter de mer mogna marknaderna. Den nya infrastrukturen kommer att uppfylla de höga krav som specialiserade detaljister kräver när de går in på nya marknader, vilket således innebär ett stöd för politiken för den inre marknaden. Genom att stärka konkurrensen kommer köpcentrumen att underlätta tillgången till internationellt tillgängliga varor till konkurrenskraftiga priser, till gagn för konsumenterna


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3186/98 van Jan LAGENDIJK aan de Commissie. Parlementaire controle op besluiten krachtens Titel IIIA van het Verdrag van Amsterdam

eurovoc_concepts:
EC Decision
EU law - national law
European treaties
Netherlands
Treaty on European Union
immigration
parliamentary scrutiny
right of asylum

text: C 142/102 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 5. 1999 Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (24 november 1998) Het verslag van de Commissie over de werking van het stelsel van eigen middelen (1) bevat gegevens over de uitgaven van de Gemeenschap in iedere lidstaat evenals over de eigen middelen die iedere lidstaat bijdraagt in de communautaire begroting. De gegevens zijn beschikbaar per kalenderjaar en de meest recente cijfers hebben betrekking op 1997. In bijlage 3 bij het verslag worden de verschillende methoden besproken die kunnen worden gebruikt voor de berekening van begrotingssaldi. Geen enkele is perfect en de Commissie heeft herhaaldelijk gewaarschuwd voor simplistische interpretaties van begrotingssaldi als een maat voor het echte saldo van voor- en nadelen van het lidmaatschap van de Gemeenschap. De methode die bij de berekening van de Britse correctie wordt gebruikt voor de toewijzing van de uitgaven aan afzonderlijke lidstaten wordt verklaard in het document over de berekeningswijze (2). (1) COM(98) 560 def. , beschikbaar op de website http://europa. eu. int/comm/dg19/index_en. htm; klik op „wat is er voor nieuws?”. (2) COM(85) 36 def. (1999/C 142/125) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3186/98 van Jan Lagendijk (V) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Parlementaire controle op besluiten krachtens Titel IIIA van het Verdrag van Amsterdam Is het de Commissie bekend dat de Tweede Kamer in Nederland overweegt om in de goedkeuringswet van het Verdrag van Amsterdam het bestaande instemmingsrecht van de Staten-Generaal ten aanzien van alle het Koninkrijk bindende besluiten volgens Titel VI van het EU-Verdrag tevens van toepassing te verklaren op besluitvorming op basis van de bepalingen uit Titel IIIA van het EG-Verdrag waarover (en zolang) het Europees Parlement geen medebeslissingsrecht heeft gekregen, teneinde te voorkomen dat het democra- tisch tekort op terreinen als migratie- en asielbeleid wordt vergroot? (1) Deelt de Commissie, als hoedster van de Verdragen, de opvatting van de Nederlandse regering dat „een uitbreiding van het instemmingsrecht naar (titels van) het EG-Verdrag zou stuiten op [. ] Europees- rechtelijke bezwaren” (2), of juicht zij het toe wanneer nationale parlementen hun verantwoordelijkheid nemen voor de parlementaire controle op het Europees beleid, daar waar de bevoegdheden van het Europees Parlement tekortschieten? In het eerste geval, welke bezwaren ziet de Commissie? (1) Tweede Kamer, vergaderjaar 1996 − 1997, motie 21 501 − 058, nr. 20 van de leden DeHoop Scheffer en Rosenmüller (aangehouden), alsmede Tweede Kamer, vergaderjaar 1997 − 1998, 25 922 (R1613), nr. 4. (2) Tweede Kamer, vergaderjaar 1997, 25 922 (R 1613), nr. 5, blz. 2. Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (17 november 1998) Overeenkomstig artikel 146 van het EG-Verdrag bestaat de Raad uit vertegenwoordigers van de regeringen van de lidstaten; iedere regering vaardigt één van haar leden af, die bevoegd is om verbintenissen aan te gaan namens de regering van de betrokken lidstaat. Iedere lidstaat heeft het recht om in zijn nationale rechtsorde de voorschriften en de procedures vast te leggen met betrekking tot de standpuntbepaling door zijn afgevaardigde in de Raad. Het komt de Commissie niet toe zich over deze voorschriften en procedures uit te spreken


title: Pöytäkirja vuonna 1991 tehdyn Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta matkailun alalla

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
environmental protection
international convention
the EU's international role
tourism

text: 22. 12. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 337/43 vuonna 1991 tehdyn Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta matkailun alalla PÖYTÄKIRJA Matkailupöytäkirja Johdanto-osa SAKSAN LIITTOTASAVALTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, RANSKAN TASAVALTA, ITALIAN TASAVALTA, LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNTA, MONACON RUHTINASKUNTA, SLOVENIAN TASAVALTA, SVEITSIN VALALIITTO ja EUROOPAN YHTEISÖ, jotka NOUDATTAVAT 7 päivänä marraskuuta 1991 tehdystä Alppien suojelua koskevasta yleissopimuksesta (Alppeja koskeva yleissopimus) johtuvaa tehtäväänsä varmistaa alppialueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevat yleiset toimintalinjat, NOUDATTAVAT Alppeja koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 2 ja 3 kohdasta johtuvia velvollisuuksiaan, OTTAVAT HUOMIOON sopimuspuolten halun sovittaa yhteen taloudelliset edut ja ympäristövaatimukset ja varmistaa kestävän kehityksen toteutuminen, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että Alpit ovat tärkeä elin- ja taloudellisen kehityksen ympäristö paikalliselle väestölle, OVAT VAKUUTTUNEITA, että paikallisen väestön on voitava määrittää oma sosiaalinen, kulttuurinen ja taloudellinen kehityssuunnitelmansa ja osallistua sen toteuttamiseen nykyisissä institutionaalisissa puitteissa, OTTAVAT HUOMIOON kaupungeissa asuville soveltuvien matkailu- ja vapaa-ajantoimintojen kasvavan tarpeen, OTTAVAT HUOMIOON, että Alpit ovat edelleen yksi tärkeimmistä matkailu- ja vapaa-ajanalueista Euroopassa alueen tarjoamien runsaiden vapaa-ajanviettomahdollisuuksien sekä maisemien ja luonnon monimuotoisuuden takia ja että asiaan olisi panostettava myös kansallisia toimintakehyksiä laajemmin, OTTAVAT HUOMIOON, että merkittävä osa joidenkin sopimuspuolten väestöstä asuu alppialueella ja että alueen mat- kailu on yleisen edun mukaista, koska se auttaa säilyttämään alueen vakituisesti asutettuna, L 337/44 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22. 12. 2005 OTTAVAT HUOMIOON, että vuoristoseutujen matkailuelinkeinoon kohdistuva kilpailu on entistä enemmän maailman- laajuista ja että matkailu vaikuttaa merkittävästi alppialueen taloudelliseen suorituskykyyn, OTTAVAT HUOMIOON, että viimeaikaiset suuntaukset näyttävät lisäävän matkailuelinkeinon ja ympäristönsuojelun välistä sopusointua: asiakkaat haluavat entistä enemmän nauttia viehättävästä luonnonympäristöstä sekä kesällä että talvella, ja paikalliset päättäjät pyrkivät kehittämään matkailukohteista ympäristöä säästävämpiä, OTTAVAT HUOMIOON, että alppialueella on kiinnitettävä erikseen huomiota kunkin kohteen ekosysteemin rajalliseen mukautumiskykyyn ja että kutakin ekosysteemiä on arvostettava sen erityispiirteiden vuoksi, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että luonnonperintö ja kulttuuriperintö sekä maisemat ovat oleellinen osa alppialueen matkai- luelinkeinoa, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että alppialueen valtioiden luontoon, kulttuuriin, talouteen ja instituutioihin liittyvät ominais- piirteet eroavat toisistaan ja että näistä eroista johtuen valtiot ovat kehittyneet itsenäisesti ja niiden tarjoamat matkailu- mahdollisuudet ovat näin ollen hyvin monimuotoisia; näitä mahdollisuuksia ei kuitenkaan ole syytä yhdenmukaistaa kansainvälisellä tasolla, vaan niiden avulla tulisi taata erilaiset ja toisiaan täydentävät matkailutoiminnot, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että kestävän kehityksen mukaisen matkailuelinkeinon on perustuttava luonnonperinnön hyö- dyntämiseen ja korkealaatuisten palvelujen tarjoamiseen ottaen huomioon, että suurin osa alppialueesta on riippuvainen matkailusta, joka myös tuo elannon paikalliselle väestölle, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että on syytä rohkaista lomailijoita kunnioittamaan luontoa, auttaa heitä ymmärtämään parem- min ihmisiä, jotka asuvat ja työskentelevät matkailualueilla, ja luoda matkailijoille parhaat mahdolliset olosuhteet, jotta he voisivat todella tutustua alppialueen luontoon kaikessa monimuotoisuudessaan, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että ammattimaisten matkanjärjestäjien sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten tehtävänä on kehittää koko alppialuetta koskevissa konkreettisissa kehyksissä keinot parantaa tuotantorakenteita ja niiden tehok- kuutta, HALUAVAT VARMISTAA alppialueen kestävän kehityksen edistämällä ympäristöä kunnioittavaa matkailua, joka on myös paikallisen väestön elin- ja taloudellisten olosuhteiden oleellinen perusta, OVAT VAKUUTTUNEITA, että tietyt ongelmat voidaan ratkaista vain kansainvälisellä tasolla ja ne edellyttävät yhteisiä toimenpiteitä alppialueen valtioilta, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Tavoite edistämään ratkaisujen löytämistä yhteisiin ongelmiin sopivalla alueellisella tasolla tehtävällä yhteistyöllä. Tämän pöytäkirjan tavoitteena on edistää alppialueen kestävää kehitystä nykyisissä institutionaalisissa puitteissa rohkaisemalla ympäristöä säästävää matkailua erityisillä toimenpiteillä ja suo- situksilla, joissa otetaan huomioon sekä paikallisen väestön että matkailijoiden edut. 2. Sopimuspuolet edistävät tiiviimpää kansainvälistä yhteis- työtä asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten välillä. Ne huolehtivat erityisesti rajat ylittävien alueiden kehityksestä yh- teensovittamalla ympäristöä säästäviä matkailu- ja vapaa-ajan toimintoja. 2 artikla Kansainvälinen yhteistyö 1. Sopimuspuolet sitoutuvat poistamaan alppialueen alue- ja paikallisviranomaisten välisen kansainvälisen yhteistyön esteet ja 3. Jos alue- ja paikallisviranomaiset eivät voi panna toimen- piteitä täytäntöön, koska ne kuuluvat kansalliseen tai kansain- väliseen toimivaltaan, niille on annettava mahdollisuus edustaa tehokkaasti paikallisväestön etuja. 22. 12. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 337/45 3 artikla Tavoitteiden huomioon ottaminen muiden alojen politii- kassa Sopimuspuolet sitoutuvat ottamaan tämän pöytäkirjan tavoitteet huomioon myös muiden alojen politiikoissaan, erityisesti alue- suunnittelun, liikenteen, maatalouden, metsätalouden, ympäris- tön- ja energiahuollon aloilla kielteisten tai ristiriitaisten vaikutusten vähentämiseksi. ja luonnonsuojelun sekä vesi- 4 artikla Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen 1. Jokainen sopimuspuoli määrittelee nykyisissä institutionaa- lisissa puitteissaan parhaan koordinointi- ja yhteistyötason ins- tituutioiden sekä niiden alue- ja paikallisviranomaisten välillä, joita asia suoraan koskee, jotta voidaan edistää yhteisvastuulli- suutta erityisesti synergian hyödyntämiseksi ja kehittämiseksi matkailupolitiikan soveltamisessa ja siitä johtuvien toimenpitei- den toteuttamisessa. Alue- ja paikallisviranomaiset, joita asia suoraan koskee, 2. osallistuvat tämän politiikan ja näiden toimenpiteiden eri val- mistelu- ja toteutusvaiheisiin toimivaltansa mukaisesti nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. luonnonvarat ja ekosysteemien rajalliset mukautumismahdol- lisuudet; c) vaikutukset julkiseen talouteen. 6 artikla Matkailun kehittämisen suuntaviivat Sopimuspuolet ottavat huomioon matkailua kehittäessään 1. luonnon- ja maisemien suojelun. Ne sitoutuvat edistämään niin pitkälle kuin mahdollista hankkeita, jotka edistävät maiseman- suojelua ja ovat ympäristön kannalta hyväksyttäviä. 2. Ne sitoutuvat kestävän kehityksen politiikkaan, joka vah- vistaa alppialueen luontoa lähellä olevan matkailun kilpailuky- kyä ja edistää näin ollen merkittävästi alppialueen sosioekono- mista kehitystä. Etusija annetaan toimenpiteille, joilla edistetään matkailuun liittyvää innovaatiota ja matkailun monimuotoi- suutta. Sopimuspuolet varmistavat, että alueilla, 3. suuria määriä matkailijoita, tensiivisten ja laaja-alaisten muotojen välillä. joilla vierailee löydetään tasapaino matkailun in- II LUKU ERITYISTOIMENPITEET 5 artikla Tarjonnan hallinta Kannustavia toimenpiteitä toteutettaessa olisi noudatettava 4. seuraavia vaatimuksia: 1. Sopimuspuolet sitoutuvat kehittämään kestävän kehityk- sen mukaista ja ympäristöä säästävää matkailua. Tästä syystä ne tukevat toimivaltaisten viranomaisten aloitteesta sopivim- malla tasolla laadittavien ja tämän pöytäkirjan tavoitteet huomi- oon ottavien suuntaviivojen, kehittämisohjelmien ja alakohtais- ten suunnitelmien laatimista ja täytäntöönpanoa. a) intensiivisen matkailun osalta on mukautettava nykyiset mat- kailurakenteet ja -laitteistot ekologisiin vaatimuksiin ja kehi- tettävä uusia rakenteita, jotka ovat tämän pöytäkirjan tavoit- teiden mukaisia; 2. Näiden toimien avulla suunniteltujen kehityshankkeiden edut ja haitat voidaan arvioida ja niitä voidaan vertailla erityi- sesti seuraavien tekijöiden osalta: b) laaja-alaisen matkailun osalta on jatkettava tai kehitettävä ympäristöä säästävää matkailutarjontaa ja edistettävä matkai- lualueiden luonnon- ja kulttuuriperintöä. a) sosioekonomiset vaikutukset paikalliseen väestöön; 7 artikla Laatua koskeva tutkimus b) vaikutukset maaperään, veteen, ilmaan, luonnon tasapainoon ja maisemaan ottaen huomioon erityiset ekologiset tiedot, 1. Sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan matkailutarjon- nan laadun jatkuvaa ja järjestelmällistä tutkimusta koskevaa po- litiikkaa koko alppialueella ottaen huomioon erityisesti ympäris- töä koskevat vaatimukset. L 337/46 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22. 12. 2005 Ne rohkaisevat kokemustenvaihtoa ja yhteisten toiminta- 2. suunnitelmien toteuttamista laadun parantamiseksi erityisesti seuraavilla aloilla: 12 artikla Hiihtohissit a) laitteistojen sijoittaminen maisema- ja luonnonalueille; b) taajamien kehittäminen, arkkitehtuuri (uudet rakennukset ja kylien entistäminen); c) majoitus- ja matkailupalvelut; d) alppialueen matkailun monipuolistaminen erityisesti hyödyn- tämällä eri alueiden kulttuuritarjontaa. 8 artikla Matkailijamäärien hallinta Sopimuspuolet edistävät matkailijamäärien hallintaa erityisesti suojelualueilla ottamalla käyttöön menettelyt, joiden avulla mat- kailijat voidaan sijoittaa ja majoittaa alueelle tasaisesti näiden alueiden kestävyyden takaamiseksi. 9 artikla Luonnon asettamat rajoitukset kehittämiselle Sopimuspuolet varmistavat, että matkailun kehittäminen mu- kautetaan kyseessä olevan kohteen tai alueen ympäristöön ja käytettävissä oleviin resursseihin. Hankkeiden, joilla on mahdol- lisesti merkittävä vaikutus ympäristöön, vaikutukset olisi arvioi- tava etukäteen nykyisissä institutionaalisissa puitteissa; arvioin- nin tulokset on otettava huomioon päätöksenteossa. 10 artikla Hiljaiset alueet 1. Sopimuspuolet sitoutuvat hiihtohissejä koskevien kansal- listen hyväksymismenettelyjensä puitteissa panemaan täytäntöön toimintapolitiikan, joka menee taloudellisia ja turvallisuutta kos- kevia tarpeita pidemmällä ja joka on ympäristöä ja maisemaa koskevien vaatimusten mukainen. Uusille hiihtohisseille myönnetään toimilupa ainoastaan, 2. ja jos käytöstä poistetut hiihtohissit puretaan ja viedään pois, käyttämättä jääneet alueet palautetaan luonnontilaan siten, että etusijalla ovat alueen kotoperäiset lajit. 13 artikla Matkailuliikenne ja matkailijoiden kuljetukset Sopimuspuolet edistävät toimenpiteitä, joilla vähennetään 1. moottoriajoneuvoliikennettä matkailukeskuksissa. 2. Lisäksi ne edistävät sekä yksityisiä että julkisia aloitteita, joilla parannetaan pääsyä matkailukohteisiin ja -keskuksiin jouk- rohkaisevat matkailijoita käyttämään koliikennevälineillä, näitä palveluja. ja 14 artikla Erityiset suunnittelutekniikat 1. Laskettelurinteet 1. Sopimuspuolet varmistavat, että laskettelurinteet rakenne- taan ja niitä ylläpidetään ja käytetään siten, että ne sulautuvat mahdollisimman hyvin maisemaan ja että luonnon tasapaino ja biotooppien herkkyys otetaan huomioon. Sopimuspuolet sitoutuvat nimeämään lainsäädäntönsä ja ympä- ristöperusteiden mukaisesti hiljaisia alueita, joille ei rakenneta matkailupalveluja. 2. Maansiirtotöitä on vältettävä niin pitkälle kuin mahdollista ja jos luonnon olosuhteet mahdollistavat, alueille, joilta on siir- retty maata, olisi palautettava kasvillisuus siten, että etusijalla ovat alueen kotoperäiset kasvit. 11 artikla Majoituspolitiikka Sopimuspuolet kehittävät majoituspolitiikkoja ottaen huomioon käytettävissä olevan tilan niukkuuden ja asettavat etusijalle kau- palliset majoituspalvelut, nykyisten rakennusten entistämisen ja käytön sekä nykyisen majoituskapasiteetin nykyaikaistamisen ja laadun parantamisen. 2. Keinolumilaitteet Kansallisessa lainsäädännössä voidaan sallia keinolumen käytön kullekin kohteelle ominaisina kylminä kausina, jos alueen hyd- rologiset, sää- ja luonnonolosuhteet sen sallivat, erityisesti pal- jaiden alueiden turvallisuuden lisäämiseksi. 22. 12. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 337/47 15 artikla Urheilutoiminnot koituksessa ne tutkivat erityisesti alppialuetta koskevan kilpailun käynnistämistä tämän pöytäkirjan tavoitteiden mukaisten inno- vatiivisten matkailualoitteiden ja -tuotteiden palkitsemiseksi. 1. jolla Sopimuspuolet sitoutuvat määrittelemään politiikan, valvotaan ulkotiloissa tapahtuvia urheilutoimintoja erityisesti suojelualueilla ympäristölle aiheutuvan vahingon välttämiseksi. Tämä valvonta saattaa merkitä tietyn toiminnon kieltämistä tar- vittaessa. 2. Sopimuspuolet sitoutuvat rajoittamaan niin pitkälle kuin mahdollista ja tarvittaessa kieltämään toimivaltaisten viran- omaisten nimeämien alueiden ulkopuolella urheilutoiminnot, joissa käytetään moottoroituja kulkuvälineitä. 16 artikla Laskeutuminen ilma-aluksilla Sopimuspuolet sitoutuvat rajoittamaan mahdollisimman pitkälle ja tarvittaessa kieltämään urheilutoimintojen osana tapahtuvat ilma-alusten laskeutumiset lentokenttien ulkopuolella. 17 artikla Taloudellisesti heikkojen alueiden sekä alue- ja paikallisvi- ranomaisten kehittäminen Sopimuspuolia kehotetaan etsimään asianmukaiseen aluetasoon mukautettuja ratkaisuja, joilla edistetään taloudellisesti heikkojen alueiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten tasapainoista kehit- tämistä. 18 artikla Lomien hajauttaminen ja porrastaminen Sopimuspuolet pyrkivät hajauttamaan ja porrastamaan 1. matkailukeskusten kysyntää tehokkaammin. 20 artikla Matkailu-, maatalous-, metsätalous- ja kotiteollisuusalojen yhteistyö Sopimuspuolet tukevat matkailu-, maatalous-, metsätalous- ja kotiteollisuusalojen yhteistyötä. Ne suosivat erityisesti toiminto- jen yhdistelmiä, joilla luodaan kestävän kehityksen mukaisia työpaikkoja. 21 artikla Täydentävät toimenpiteet Sopimuspuolet voivat toteuttaa tässä pöytäkirjassa tarkoitettuja toimenpiteitä toimenpiteitä kestävän matkailun toteuttamiseksi. täydentäviä III LUKU TUTKIMUS, KOULUTUS JA TIEDOTUS 22 artikla Tutkimus ja seuranta ja yhdenmukaistavat Sopimuspuolet edistävät läheisessä 1. yhteistyössä tutkimusta ja järjestelmällistä seurantaa, joiden avulla voidaan lisätä alppialueen matkailun ja ympäristön väli- sen suhteen ymmärrystä, sekä tulevien kehitystoimien analysoin- tia. 2. Tässä tarkoituksessa on asianmukaista tukea valtioiden vä- listä yhteistoimintaa, jonka tarkoituksena on lomien porrastami- nen ja lomakausien pidentämistä koskevien kokeilujen toteutta- minen. 2. Sopimuspuolet huolehtivat siitä, että tutkimustoiminnasta ja järjestelmällisestä seurannasta kansallisella tasolla saadut tu- lokset yhdistetään yhteiseen jatkuvan seurannan ja tiedotuksen järjestelmään ja että ne annetaan yleiseen käyttöön nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. 19 artikla Innovaation edistäminen Sopimuspuolia kehotetaan kehittämään kannustimia edistääk- seen tämän pöytäkirjan tavoitteiden täytäntöönpanoa. Tässä tar- 3. Sopimuspuolet sitoutuvat vaihtamaan tietoja tämän pöy- täkirjan suositusten ja toimenpiteiden täytäntöönpanoon liitty- vistä kokemuksistaan ja keräämään matkailun kehittämisen laa- tuun liittyviä tärkeitä tietoja. L 337/48 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22. 12. 2005 23 artikla Koulutus ja tiedotus sopimuspuolilta täydentäviä tietoja tai käyttää muita tietoläh- teitä. 1. Sopimuspuolet edistävät perus- ja jatkokoulutusta sekä tä- män pöytäkirjan tavoitteita, siihen liittyviä toimenpiteitä ja nii- den toteuttamista koskevaa tiedottamista yleisölle. 3. Pysyvä komitea laatii sopimuspuolten väliselle konferens- sille raportin siitä, kuinka sopimuspuolet ovat noudattaneet tästä pöytäkirjasta johtuvia velvoitteitaan. 2. Sopimuspuolia kehotetaan sisällyttämään välittömästi tai välillisesti matkailualaan liittyvään ammattikoulutukseen luonto- ja ympäristötietoutta. Tällä tavoin voitaisiin ottaa käyttöön uusia koulutusmuotoja, joissa matkailu ja ympäristö voidaan yhdistää. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat: Sopimuspuolten välinen konferenssi ottaa tämän raportin 4. huomioon. Jos se toteaa, että velvoitteita on laiminlyöty, se voi antaa suosituksia. — ”luontoon liittyvien toimintojen ohjaajat”, — ”matkailukeskuksen laadunvarmistuksen vastuuhenkilöt”, 26 artikla Määräysten toimivuuden arviointi 1. Sopimuspuolet tarkastelevat ja arvioivat säännöllisesti tä- män pöytäkirjan määräysten toimivuutta. Jos se on tarpeen ta- voitteiden toteuttamiseksi, ne tekevät tähän pöytäkirjaan asian- mukaiset muutokset. — ”vammaisten matkailuavustajat”. IV LUKU TÄYTÄNTÖÖNPANO, VALVONTA JA ARVIOINTI 24 artikla Täytäntöönpano Sopimuspuolet sitoutuvat valvomaan tämän pöytäkirjan täytän- töönpanoa toteuttamalla asianmukaiset toimenpiteet nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. 25 artikla Velvoitteiden noudattamisen valvonta Alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat tähän arviointiin 2. nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. Myös tällä alalla toimi- via valtiosta riippumattomia järjestöjä voidaan kuulla. V LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 27 artikla Alppeja koskevan yleissopimuksen ja pöytäkirjan välinen suhde 1. Tämä pöytäkirja on Alppeja koskevan yleissopimuksen 2 artiklassa ja muissa asian kannalta merkityksellisissä yleissopi- muksen artikloissa tarkoitettu yleissopimuksen pöytäkirja. 1. Sopimuspuolet raportoivat säännöllisesti pysyvälle komite- alle tämän pöytäkirjan nojalla toteutetuista toimenpiteistä. Ra- porteissa käsitellään myös toteutettujen toimenpiteiden tehok- kuutta. Sopimuspuolten välisessä konferenssissa määritetään, kuinka usein raportit laaditaan. 2. Tämän pöytäkirjan sopimuspuolia voivat olla ainoastaan Alppeja koskevan yleissopimuksen sopimuspuolet. Irtisanoutu- minen Alppeja koskevasta yleissopimuksesta merkitsee myös irtisanoutumista tästä pöytäkirjasta. 2. Pysyvä komitea tarkastelee raportit varmistuakseen siitä, että sopimuspuolet ovat täyttäneet tästä pöytäkirjasta johtuvat velvoitteensa. Pysyvä komitea voi myös pyytää asianomaisilta 3. Kun sopimuspuolten välinen konferenssi käsittelee tähän pöytäkirjaan liittyviä kysymyksiä, vain tämän pöytäkirjan sopi- muspuolet voivat osallistua äänestykseen. 22. 12. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 337/49 28 artikla a) allekirjoittamisesta; Allekirjoittaminen ja ratifiointi 1. Tämä pöytäkirja avataan Alppeja koskevan yleissopimuk- sen allekirjoittajavaltioiden ja Euroopan yhteisön allekirjoitetta- vaksi 16 päivänä lokakuuta 1998 ja se on avoinna allekirjoitet- tavaksi 16 päivästä marraskuuta 1998 alkaen tallettajavaltiossa Itävallan tasavallassa. 2. Tämä pöytäkirja tulee voimaan niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat ilmaisseet suostumuksensa tulla tämän pöytä- kirjan sitomiksi, kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun kolme valtiota on tallettanut ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjansa. Sellaisten sopimuspuolten osalta, 3. jotka ilmaisevat myö- hemmin suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomiksi, pöytäkirja tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisesta. Sen jälkeen kun pöytä- kirjaan tehty muutos tulee voimaan, kyseisen pöytäkirjan uusista sopimuspuolista tulee sopimuspuolia pöytäkirjaan sellaisena kuin se on muutettuna. 29 artikla Ilmoitukset Tallettaja ilmoittaa jokaiselle johdanto-osassa tarkoitetulle val- tiolle ja Euroopan yhteisölle tämän pöytäkirjan b) ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisesta; c) voimaantulopäivämäärästä; d) sopimuspuolen tai allekirjoittajan antamasta julistuksesta; e) sopimuspuolen esittämästä irtisanomisilmoituksesta ja sen voimaantulopäivästä. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti val- tuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan. Tehty Bledissä 16 päivänä lokakuuta 1998 yhtenä italian-, rans- kan-, saksan- ja sloveeninkielisenä kappaleena, jonka neljä teks- tiä ovat yhtä todistusvoimaisia ja joka talletetaan Itävallan tasa- todistetun vallan valtionarkistoon. Tallettaja lähettää oikeaksi jäljennöksen kaikille allekirjoittaneille osapuolille


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2240/98 af 16. oktober 1998 om fastsættelse af mindstesalgspriserne for smør og maksimumsstøttebeløbene for fløde, smør og koncentreret smør med henblik på den 18. særlige licitation, der afholdes i forbindelse med den løbende licitation, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2571/97

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
cream
discount sale
farm price support

text: 17. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 281/23 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2240/98 af 16. oktober 1998 om fastsættelse af mindstesalgspriserne for smør og maksimumsstøttebeløbene for fløde, smør og koncentreret smør med henblik p(cid:134) den 18. særlige licitation, der afholdes i forbindelse med den løbende licitation, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2571/97 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 804/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1587/96 (2), særlig artikel 6, stk. 3 og 6, og artikel 12, stk. 3, og fløde, smør og koncentreret smør, der kan differentieres efter anvendelsesform(cid:134)let, smørrets fedtindhold og den valgte fremgangsm(cid:134)de, eller det besluttes, at licitationen skal være uden virkning; størrelsen af forarbejdningssik- kerheden skal følgelig fastlægges; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Mælk og Mejeriprodukter — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Ifølge Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 af 15. december 1997 om salg af smør til nedsat pris og ydelse af støtte for fløde, smør og koncentreret smør til fremstil- ling af konditorvarer, konsumis og andre levneds- midler (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1982/ 98 (4), sælger interventionsorganerne ved licitation visse mængder smør, de ligger inde med, og yder støtte til fløde, smør og koncentreret smør; i artikel 18 i nævnte forordning er det fastsat, at der p(cid:134) grundlag af de ved hver særlig licitation indkomne bud fastsættes en mindste- salgspris for smør samt et maksimumsstøttebeløb for Artikel 1 For den 18. særlige licitation i forbindelse med den løbende licitation, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2571/97, fastsættes mindstesalgspriserne, maksimumsstøt- tebeløbene samt forarbejdningssikkerhederne som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 17. oktober 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 13. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 21. (3) EFT L 350 af 20. 12. 1997, s. 3. (4) EFT L 256 af 18. 9. 1998, s. 9. L 281/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 10. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 16. oktober 1998 om fastsættelse af mindstesalgspriserne for smør og maksimumsstøttebeløbene for fløde, smør og koncentreret smør med henblik p(cid:134) den 18. særlige licitation, der afholdes i forbindelse med den løbende licitation, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2571/97 Formel A B Valgt fremgangsm(cid:134)de Med røbestoffer Uden røbestoffer Med røbestoffer Uden røbestoffer (ECU/100 kg) Mindste salgspris Smør ‡ 82 % Forarbejdningssikkerhed Til det ubehandlede smør Koncentreret Til det ubehandlede smør Koncentreret Smør ‡ 82 % Smør : 82 % Koncentreret smør Maksimums- støttebeløb Fløde Smør Koncentreret Fløde Forarbejd- ningssik- kerhed — — — — 109 104 134 — 120 148 — — — — — 105 100 130 — — — — — — — — — 104 134 46 120 148 51 — — — — 105 — 130 44 — — —


title: WRITTEN QUESTION No. 3100/98 by Elly PLOOIJ-VAN GORSEL , Johanna BOOGERD-QUAAK to the Commission. Problems with the storage of highly radioactive waste from the High Flux Reactor in Petten

eurovoc_concepts:
Netherlands
nuclear reactor
radioactive waste
storage of waste


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3209/98 του Robert STURDY προς την Επ τροπή. Πρόγραμμα πριμοδότησης για τη μεταποίηση στον τομέα των μόσχων (CPAS)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
aid system
animal disease
calf
competence of the Member States
export
health control
meat product
suspension of aid


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3122/98 del Luciano VECCHI a la Comisión. Incumplimiento por parte de la Comisión Europea del proyecto (FED) de acondicionamiento de las carreteras Goma- Rutsuhuru (lote1) y Bukavu-Kavumu (lote2) en la actual República Democrática del Congo (antiguo Zaire)

eurovoc_concepts:
Congo
EDF
EU financing
award of contract
civil war
indemnification
road building
terms for aid
type of business
works contract

text: C 118/182 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 4. 1999 La Comisi(cid:243)n transmiti(cid:243) los detalles de este anÆlisis a Astaldi y le pidi(cid:243) que presentara ciertos justificantes o documentos complementarios en relaci(cid:243)n con distintos puntos de su reclamaci(cid:243)n. (1999/C 118/234) PREGUNTA ESCRITA E-3122/98 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de octubre de 1998) Asunto: Incumplimiento por parte de la Comisi(cid:243)n Europea del proyecto (FED) de acondicionamiento de las carreteras Goma-Rutsuhuru (lote1) y Bukavu-Kavumu (lote2) en la actual Repœblica DemocrÆtica del Congo (antiguo Zaire) Debido a la guerra civil que ha ensangrentado la actual Repœblica DemocrÆtica del Congo en los œltimos aæos, la Comisi(cid:243)n Europea orden(cid:243), en noviembre de 1996, la suspensi(cid:243)n de la ejecuci(cid:243)n del contrato (FED) de acondicionamiento de las carreteras de Goma-Rutsuhuru (lote1) y Bukavu-Kavumu (lote2). Pese a que, a partir del 15 de diciembre de 1997, la Comisi(cid:243)n Europea rescindi(cid:243) definitivamente el contrato con la empresa adjudicataria (Astaldi S. A. ), aœn no ha procedido a la liquidaci(cid:243)n de las indemnizaciones que corresponden a la propia empresa. ¿Puede explicar la Comisi(cid:243)n Europea a quØ se debe este retraso y en quØ plazos y de quØ manera piensa proceder a la justa indemnizaci(cid:243)n de la empresa adjudicataria? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de noviembre de 1998) Nos permitimos recordar a Su Seæor(cid:237)a que la situaci(cid:243)n que menciona es especial en el sentido de que se trata de un caso, previsto en el art(cid:237)culo 63 del Reglamento financiero del 7o Fondo Europeo de Desarrollo (FED) de 29 de julio de 1991, en que el Ordenador Principal del FED sustituye al Ordenador Nacional del FED. Aunque la Comisi(cid:243)n actu(cid:243) como autoridad contratante no lo hizo a su nombre y por su cuenta sino en lugar del Gobierno del Estado en cuesti(cid:243)n. En este contexto, la Comisi(cid:243)n se atuvo a las normas que regulan este contrato de obras con la empresa Astaldi. No obstante, conviene tambiØn recordar que no es la Comisi(cid:243)n la que decidi(cid:243) cancelar el contrato sino la empresa Astaldi, mediante carta del 9 de enero de 1998, sin que la Comisi(cid:243)n haya recibido de la empresa hasta hoy los informes que reclama desde el 2 de mayo de 1997. Habida cuenta de la situaci(cid:243)n en la Repœblica DemocrÆtica del Congo, se procederÆ, en cuanto las circunstancias lo permitan, a una visita in situ a la empresa para proceder a cerrar las cuentas correspondientes a las obras. (1999/C 118/235) PREGUNTA ESCRITA P-3127/98 de Antonio Graziani (PPE) a la Comisi(cid:243)n (8 de octubre de 1998) Asunto: Daæos ocasionados por las inundaciones en Versilia El 29 de septiembre de 1998 una violenta inundaci(cid:243)n en Versilia, Toscana, provoc(cid:243) graves daæos en los cultivos agr(cid:237)colas y en las viviendas. Dicha inundaci(cid:243)n afect(cid:243) gravemente a los municipios de Camaiore, Pietrasanta y Massarosa, en donde se produjeron corrimientos de tierras que destruyeron varias empresas de floricultura, artesanales, tur(cid:237)sticas y comerciales, es decir, las principales actividades econ(cid:243)micas de la regi(cid:243)n


title: 98/604/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 16ης Οκτωβρίου 1998 για κοινοτική χρηματοδοτική ενίσχυση στο πλαίσιο της εξάλειψης της ευλογιάς των προβάτων στην Ελλάδα [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1998) 3118] (Το κείμενο στην ελληνική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
aid system
animal disease
slaughter of animals

text: 28. 10. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 289/37 EPITQOPG APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 16gr Ojtybq(cid:148)ou 1998 cia joimotij(cid:147) wqglatodotij(cid:147) em(cid:148)swusg sto pka(cid:148)sio tgr en(cid:145)keixgr tgr eukoci(cid:145)r tym pqob(cid:145)tym stgm Ekk(cid:145)da [joimopoighe(cid:148)sa up(cid:149) tom aqihl(cid:149) E(1998) 3118] (To je(cid:148)lemo stgm ekkgmij(cid:147) ck(cid:150)ssa e(cid:148)mai to l(cid:149)mo auhemtij(cid:149)) (98/604/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm ap(cid:149)vasg 90/424/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 26gr Iou- m(cid:148)ou 1990, swetij(cid:145) le oqisl(cid:146)mer dap(cid:145)mer stom jtgmiatqij(cid:149) tol(cid:146)a (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg 94/370/EJ (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 4, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti g Epitqop(cid:147) en(cid:146)dyse tgm ap(cid:149)vasg 97/658/EJ, tgr 1gr Ojtybq(cid:148)ou 1997, swetij(cid:145) le tg wqglatodotij(cid:147) sumdqol(cid:147) tgr Joim(cid:149)tgtar stgm en(cid:145)keixg tgr eukoci(cid:145)r tym pqob(cid:145)tym stgm Ekk(cid:145)da (3)· (cid:149)ti g em k(cid:149)cy wqglatodotij(cid:147) sumdqol(cid:147) tgr Joim(cid:149)tgtar lpoqo(cid:151)se ma kgvhe(cid:148) cia tir est(cid:148)er eukoci(cid:145)r tym pqob(cid:145)tym pou elvam(cid:148)stgjam letan(cid:151) tou Moelbq(cid:148)ou 1995 jai tou Dejelbq(cid:148)ou 1996· (cid:149)ti (cid:146)woum ejdgkyhe(cid:148) m(cid:146)er est(cid:148)er eukoci(cid:145)r tym pqob(cid:145)tym stgm Ekk(cid:145)da jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tou (cid:146)tour 1997, (cid:149)ti, dedol(cid:146)- mou (cid:149)ti g elv(cid:145)misg tgr em k(cid:149)cy m(cid:149)sou apoteke(cid:148) sobaq(cid:149) j(cid:148)mdumo cia to joimotij(cid:149) fyij(cid:149) jev(cid:145)kaio aicopqob(cid:145)tym, heyq(cid:147)hgje sj(cid:149)pilo ma epidiywhe(cid:148) g en(cid:145)keix(cid:147) tgr, id(cid:148)yr le tg wqglatodotij(cid:147) sumdqol(cid:147) tgr Joim(cid:149)tgtar stgm amti- st(cid:145)hlisg tym apykei(cid:150)m tym jtgmotq(cid:149)vym· (cid:149)ti, l(cid:149)kir g elv(cid:145)misg tgr eukoci(cid:145)r tym pqob(cid:145)tym epibebai- (cid:150)hgje ep(cid:148)sgla, oi ekkgmij(cid:146)r aqw(cid:146)r joimopo(cid:148)gsam (cid:149)ti (cid:146)ka- bam ta jat(cid:145)kkgka l(cid:146)tqa, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym l(cid:146)tqym pou apaqihlo(cid:151)mtai sto (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 2 tgr ap(cid:149)vasgr 90/424/EOJ, jah(cid:150)r jai eje(cid:148)mym pou pqobk(cid:146)po- mtai ap(cid:149) tgm odgc(cid:148)a 92/119/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 17gr Dejelbq(cid:148)ou 1997, cia tg h(cid:146)spisg cemij(cid:150)m joimotij(cid:150)m l(cid:146)tqym cia tgm jatapok(cid:146)lgsg oqisl(cid:146)mym ashemei(cid:150)m tym f(cid:150)ym jah(cid:150)r jai eidij(cid:150)m l(cid:146)tqym cia tg vuhakid(cid:150)dg m(cid:149)so (1) EE L 224 tgr 18. 8. 1990, s. 19. (2) EE L 168 tgr 2. 7. 1994, s. 31. (3) EE L 278 tgr 11. 10. 1997, s. 26. tym wo(cid:148)qym (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm pq(cid:145)ng pqosw(cid:150)qgsgr tgr Austq(cid:148)ar, tgr Vimkamd(cid:148)ar jai tgr Sougd(cid:148)ar· (cid:149)ti pkgqo(cid:151)mtai oi (cid:149)qoi cia woq(cid:147)cgsg joimotij(cid:147)r wqglato- dotij(cid:147)r sumdqol(cid:147)r· (cid:149)ti g wqglatodotij(cid:147) sumdqol(cid:147) tgr Joim(cid:149)tgtar ha jata- bkghe(cid:148) avo(cid:151) diapistyhe(cid:148) (cid:149)ti (cid:146)woum kgvhe(cid:148) ta jat(cid:145)kkgka l(cid:146)tqa jai (cid:149)ti oi aqw(cid:146)r diab(cid:148)basam (cid:149)ka ta stoiwe(cid:148)a pou fgt(cid:147)hgjam emt(cid:149)r tym pqobkep(cid:149)lemym pqohesli(cid:150)m· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr l(cid:149)milgr jtgmiatqij(cid:147)r epi- tqop(cid:147)r, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: (cid:129)qhqo 1 G Ekk(cid:145)da d(cid:151)matai ma k(cid:145)bei joimotij(cid:147) wqglatodotij(cid:147) sum- dqol(cid:147) cia ta jqo(cid:151)slata eukoci(cid:145)r tym pqob(cid:145)tym pou elva- m(cid:148)stgjam jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tou (cid:146)tour 1997. (cid:129)qhqo 2 1. Le tgm epiv(cid:151)kang tym ek(cid:146)cwym pou pqaclatopoio(cid:151)- mtai, g joimotij(cid:147) sumdqol(cid:147) woqgce(cid:148)tai let(cid:145) ap(cid:149) upobok(cid:147) tym dijaiokocgtij(cid:150)m eccq(cid:145)vym. Ta dijaiokocgtij(cid:145) (cid:146)ccqava pou amav(cid:146)qomtai stgm 2. paq(cid:145)cqavo 1 peqikalb(cid:145)moum: a) epidgliokocij(cid:147) (cid:146)jhesg cia j(cid:145)he ejlet(cid:145)kkeusg stgm opo(cid:148)a (cid:146)woum svace(cid:148) f(cid:150)a. G (cid:146)jhesg peqikalb(cid:145)mei touk(cid:145)- wistom tir pkgqovoq(cid:148)er pou avoqo(cid:151)m ta aj(cid:149)kouha h(cid:146)lata: (4) EE L 62 tgr 15. 3. 1993, s. 69. L 289/38 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 28. 10. 98 i) lokusl(cid:146)mer ejletakke(cid:151)seir: — t(cid:149)por jai die(cid:151)humsg, — gleqolgm(cid:148)a up(cid:149)moiar tgr elv(cid:145)misgr tgr m(cid:149)sou jai gleqolgm(cid:148)a epibeba(cid:148)ys(cid:147)r tgr, — aqihl(cid:149)r tym f(cid:150)ym, am(cid:145) e(cid:148)dor jai jatgcoq(cid:148)a, pou (cid:146)woum svace(cid:148) jai jatastqave(cid:148) jai tg swetij(cid:147) gleqolgm(cid:148)a, — l(cid:146)hodor svac(cid:147)r jai jatastqov(cid:147)r, — e(cid:148)dor jai aqihl(cid:149)r tym deicl(cid:145)tym pou (cid:146)woum suk- kece(cid:148) jai enetaste(cid:148) jat(cid:145) tg sticl(cid:147) tgr up(cid:149)moiar tgr elv(cid:145)misgr tgr m(cid:149)sou jai ta apotek(cid:146)slata tym swetij(cid:150)m enet(cid:145)seym, — e(cid:148)dor jai aqihl(cid:149)r tym deicl(cid:145)tym pou (cid:146)woum kgvhe(cid:148) jai enetaste(cid:148) jat(cid:145) tg sticl(cid:147) tou apopkg- huslo(cid:151) tym lokusl(cid:146)mym ejletakke(cid:151)seym jai ta apotek(cid:146)slata tym swetij(cid:150)m enet(cid:145)seym, — eijaf(cid:149)lemg pqo(cid:146)keusg tgr l(cid:149)kumsgr b(cid:145)sei okojkgqyl(cid:146)mgr epidgliokocij(cid:147)r am(cid:145)kusgr· ii) ejletakke(cid:151)seir epav(cid:147)r: — (cid:149)pyr amav(cid:146)qetai sto sgle(cid:148)o i), pq(cid:150)tg, tq(cid:148)tg, t(cid:146)taqtg jai (cid:146)jtg peq(cid:148)ptysg, — lokusl(cid:146)mg ejlet(cid:145)kkeusg ((cid:149)pou (cid:146)woum ejdgkyhe(cid:148) jqo(cid:151)slata) le tgm opo(cid:148)a (cid:146)wei epibebaiyhe(cid:148) (cid:147) up(cid:145)qwei up(cid:149)moia epav(cid:147)r· b) wqglatooijomolij(cid:147) (cid:146)jhesg stgm opo(cid:148)a peqikalb(cid:145)metai jat(cid:145)kocor tym dijaio(cid:151)wym jai die(cid:151)hums(cid:147) tour, o aqih- l(cid:149)r tym f(cid:150)ym pou (cid:146)woum svace(cid:148), g gleqolgm(cid:148)a tgr svac(cid:147)r jai to pos(cid:149) pou (cid:146)wei pkgqyhe(cid:148). (cid:129)qhqo 3 1. G a(cid:148)tgsg pkgqyl(cid:147)r pou sumode(cid:151)etai ap(cid:149) ta dijaio- kocgtij(cid:145) (cid:146)ccqava ta opo(cid:148)a amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 2, upob(cid:145)kketai stgm Epitqop(cid:147) pqim tgm 1g Dejelbq(cid:148)ou 1998. 2. G Epitqop(cid:147) apovas(cid:148)fei cia tgm em(cid:148)swusg pqim tgm 15g Apqik(cid:148)ou 1999. Emgleq(cid:150)mei, pqim tgm 1g La(cid:155)ou 1999, ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg sto pka(cid:148)sio tgr l(cid:149)milgr jtgmiatqij(cid:147)r epi- tqop(cid:147)r swetij(cid:145) le tgm ap(cid:149)vasg pou (cid:146)wei kgvhe(cid:148) cia tour sjopo(cid:151)r tgr aniok(cid:149)cgsgr. (cid:129)qhqo 4 1. G Epitqop(cid:147), se sumeqcas(cid:148)a le tir aql(cid:149)dier ehmij(cid:146)r aqw(cid:146)r, d(cid:151)matai ma pqaclatopoie(cid:148) epit(cid:149)piour ek(cid:146)cwour cia ma enasvak(cid:148)fei tgm evaqloc(cid:147) tym l(cid:146)tqym jai stom (cid:146)kecwo tym dapam(cid:150)m pou pqaclatopoio(cid:151)mtai. G Epitqop(cid:147) emgleq(cid:150)mei ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg swetij(cid:145) le ta apo- tek(cid:146)slata tym ek(cid:146)cwym pou diemeqco(cid:151)mtai. 2. Ta (cid:145)qhqa 8 jai 9 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 729/70 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 21gr Apqik(cid:148)ou 1970, peq(cid:148) wqglatodot(cid:147)- seyr tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (1), evaql(cid:149)fomtai tgqoul(cid:146)mym tym amakoci(cid:150)m. (cid:129)qhqo 5 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg apeuh(cid:151)metai stgm Ekk(cid:145)da. Bqun(cid:146)kker, 16 Ojtybq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 94 tgr 28. 4. 1970, s. 13


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3122/98 do Deputado Luciano VECCHI à Comissão. Omissão por parte da Comissão no tocante ao projecto (FED) de recuperação das vias rodoviárias Goma- Rutsuhuru (lote 1) e Bukavu-Kavumu (lote 2) na actual República Democrática do Congo (antigo Zaire)

text: C 118/182 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 A Comissªo comunicou informa(cid:231)ıes pormenorizadas da anÆlise efectuada (cid:224) empresa Astaldi, solicitando- -lhe que apresentasse, sobre diferentes aspectos da sua reclama(cid:231)ªo, certos justificativos ou documentos complementares. (1999/C 118/234) PERGUNTA ESCRITA E-3122/98 apresentada por Luciano Vecchi (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Outubro de 1998) Objecto: Omissªo por parte da Comissªo no tocante ao projecto (FED) de recupera(cid:231)ªo das vias rodoviÆrias Goma-Rutsuhuru (lote 1) e Bukavu-Kavumu (lote 2) na actual Repœblica Demo- crÆtica do Congo (antigo Zaire) Em virtude da guerra civil que, nos œltimos anos, ensanguentou a actual Repœblica DemocrÆtica do Congo, a Comissªo ordenou, em Novembro de 1996, a suspensªo da execu(cid:231)ªo do contrato (FED) relativo (cid:224) recupera(cid:231)ªo das vias rodoviÆrias Goma-Rutsuhuru (lote 1) e Bukavu-Kavumu (lote 2). Nªo obstante ter a Comissªo rescindido definitivamente, em 15 de Dezembro de 1997, o contrato celebrado com a empresa adjudicatÆria (Astaldi S. p. A. ), nªo foram ainda pagas a esta œltima as indemniza(cid:231)ıes que lhe sªo devidas. Poderia a Comissªo indicar, nªo s(cid:243) os motivos deste atraso, como tambØm o calendÆrio e as modalidades adoptadas com vista (cid:224) devida indemniza(cid:231)ªo da empresa adjudicatÆria? Resposta de Joªo de Deus Pinheiro em nome da Comissªo (10 de Novembro de 1998) Permitimo-nos recordar ao Senhor Deputado que a situa(cid:231)ªo a que faz referŒncia Ø especial na medida em que se trata de um caso, previsto no artigo 63o do Regulamento Financeiro do 7o FED, de 29 de Julho de 1991, em que o Ordenador Principal do FED substituiu o Ordenador Nacional do FED. Se bem que a Comissªo tenha agido como autoridade contratante, fŒ-lo em nome de e por conta do Governo do Estado em questªo. Neste contexto, a Comissªo ateve-se (cid:224)s normas que regem o contrato de obras com a empresa Astaldi. No entanto, convØm recordar que nªo foi a Comissªo que decidiu rescindir o contrato mas sim a empresa Astaldi, por carta de 9 de Janeiro de 1998, sem que a Comissªo tenha recebido da empresa, atØ hoje, as informa(cid:231)ıes que reclama desde 2 de Maio de 1997. Tendo em conta a situa(cid:231)ªo na Repœblica DmocrÆtica do Congo, proceder-se-Æ, logo que as circunst(cid:226)ncias assim o permitam, a uma visita (cid:224)s instala(cid:231)ıes da empresa para encerramento das contas referentes (cid:224)s obras. (1999/C 118/235) PERGUNTA ESCRITA P-3127/98 apresentada por Antonio Graziani (PPE) (cid:224) Comissªo Objecto: Danos resultantes das inunda(cid:231)ıes na regiªo de Versilia (8 de Outubro de 1998) Em 29 de Setembro de 1998, a regiªo de Versilia (Toscana) foi atingida por fortes inunda(cid:231)ıes de que resultaram danos graves nas culturas e habita(cid:231)ıes. Foram particularmente atingidas as comunas de Camaiore, Pietrasanta e Massarosa onde se verificou uma sØrie de desmoronamentos que destru(cid:237)ram diversas empresas de floricultura, artesanais, tur(cid:237)sticas e comerciais, em suma, as principais actividades econ(cid:243)micas desta regiªo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3130/98 του Graham WATSON προς την Επ τροπή. Έγκριση φαρμάκων χορηγούμενων σε ζώα

eurovoc_concepts:
animal welfare
equidae
foodstuffs legislation
market approval
pharmaceutical legislation
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug


title: WRITTEN QUESTION No. 3205/98 by Anne McINTOSH to the Commission. European overnight railway services

eurovoc_concepts:
EU Member State
General Court (EU)
application of EU law
night work
organisation of work
rail transport

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/57 Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita antamaan tiedot ilmastonmuutosta koskevista kansallisista strategioistaan, jotta se voisi kehittää yhteisölle taloudellisen ja ympäristön kannalta järkeviä ratkaisuja tarjoavan yleisen ilmastonmuutosstrategian. Se aikoo antaa asiaa koskevan uuden tiedonannon kesäkuuhun 1999 mennessä. Komissiolla ei ole tässä vaiheessa käytettävissään tarvittavia tietoja, jotta kysymykseen voitaisiin antaa 4. perusteltu vastaus. 5. Euroopan investointipankki, joka on tärkeä yhteisön talouden kehittämisen rahoittaja, ottaa yhteisön ympäristötavoitteet jo huomioon lainoja myöntäessään. Komissio aikoo toimia sen varmistamiseksi, että Euroopan investointipankki ottaa lainoituksessaan huomioon, kuinka tärkeää on, että yhteisö täyttää Kiotossa asetetut tavoitteet. (1) KOM(98) 571 lopullinen. (1999/C 297/075) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3205/98 esittäjä(t): Anne McIntosh (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan yöjunapalvelut Ensimmäisen asteen tuomiostuimen äskettäisen päätöksen perusteella tiedustelen, aikooko komissio pidentää Euroopan yöjunapalvelujen toimilupien voimassaoloaikaa nykyisestä 8 vuodesta? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on vahvistanut 15. syyskuuta 1998 tekemässään päätöksessä, että Euroopan yöjunapalveluja koskeva sopimus ei ole EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan vastainen. Näin ollen ei tarvita uutta komission päätöstä poikkeuksen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan nojalla. (1999/C 297/076) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3211/98 esittäjä(t): Bernard Castagnède (ARE) komissiolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Pyörremyrsky Georgesin johdosta banaanintuottajille maksettavat korvaukset Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä korvatakseen sekä Karibian alueen eurooppalaisille banaanintuottajille että saman alueen AKT-maiden perinteisille banaanintuottajille pyörremyrsky Georgesin aiheuttaman viljelmien tuhoutumisen? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 404/93 (1) perusteella komissio voi toteuttaa tarvittavia erityistoimenpiteitä siinä tapauksessa, että tarjonta yhteisön markkinoilla vaikeutuu poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. On syytä määritellä ennen kaikkea, onko kyse todellakin poikkeuksellisista olosuhteista. Pyörremyrsky Georgesin tapauksessa ja Guadaloupen osalta näiden olosuhteiden arviointi on parhaillaan käynnissä, ja sen johdosta komissio ei pysty vielä ilmaisemaan kantaansa


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3114/98 do Deputado Bernd LANGE à Comissão. Produtos destinados ao saneamento de açoteias

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
building
building regulations
free movement of goods
harmonisation of standards
polishing and scouring preparations

text: C 142/86 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 5. 1999 (1999/C 142/105) PERGUNTA ESCRITA E-3114/98 apresentada por Bernd Lange (PSE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Produtos destinados ao saneamento de açoteias Terá a Comissão conhecimento de que determinados produtos destinados ao saneamento de açoteias, autorizados e utilizados noutros Estados-membros da União Europeia, nomeadamente na Grã-Bretanha, não são autorizados na Alemanha em virtude da antiquada norma DIN 16726? Tal constitui um entrave ao mercado interno. Que medidas tenciona a Comissão adoptar nesta matéria? Resposta dada pelo Comissário Bangemann em nome da Comissão (27 de Novembro de 1998) A Comissão partilha as preocupações do Senhor Deputado quanto aos obstáculos que impedem a livre circulação dos produtos de construção no território da Comunidade. A Directiva 89/106/CEE (1) relativa à aproximação das disposições legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros no que respeita aos produtos de construção tem por objectivo principal eliminar os obstáculos técnicos ao comércio intracomunitário daquele tipo de produtos. A directiva em causa prevê que os produtos apenas podem ser colocados no mercado se estiverem aptos a ser utilizados; este conceito é definido com base em determinadas exigências essenciais aplicáveis aos produtos, especificadas na directiva. Além disso, a directiva estipula que a referida aptidão deve ser avaliada tendo em conta, nomeadamente, determinadas especificações técnicas harmonizadas elaboradas com um mandato da Comissão. Os produtos para renovação de coberturas referidos pelo Senhor Deputado são objecto de um mandato de normalização anexo à Decisão 98/436/CE, de 22 de Junho de 1998, relativa ao processo de comprovação da conformidade de produtos de construção, nos termos do no 2 do artigo 20o da Directiva 89/106/CEE do Conselho, no que respeita aos revestimentos de coberturas, clarabóias, janelas de sótão e produtos conexos (2). Trata-se de produtos relativamente aos quais o Comité Europeu de Normalização (CEN) deverá elaborar uma norma harmonizada. Nos termos da directiva, apenas a conformidade dos produtos à referida norma permite apor-lhes a marcação CE, tendo em vista a sua livre circulação, sem realizar ensaios complementares. No período transitório, podem aplicar-se as normas nacionais, nomeadamente a norma DIN 16726; todavia, por força do artigo 30o do Tratado CE, os Estados-membros devem aceitar outras normas nacionais equivalentes no que respeita aos critérios de saúde, segurança, economia de energia e ambiente. Além disso, a Comissão considera actualmente a possibilidade de alterar a Directiva 89/106/CEE de modo a acelerar o programa de normalização e criar uma alternativa à aposição da marcação CE, com base em decisões já adoptadas em matéria de comprovação da conformidade, bem como nos mandatos emitidos com o acordo do Comité Permanente da Construção. (1) (2) JO L 40 de 11. 2. 1989. JO L 194 de 10. 7. 1998. (1999/C 142/106) PERGUNTA ESCRITA E-3115/98 apresentada por Mary Banotti (PPE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Regulamentação relativa aos voos fretados Poderá a Comissão informar se existequalquer regulamentação ou proposta de regulamentação relativa à prestação de serviços de voos fretados na Europa? Muito em particular, existe qualquer regulamentação em matéria de atrasos e de indemnizações?


title: WRITTEN QUESTION No. 3144/98 by Roberto MEZZAROMA to the Commission. Relations with South Africa

eurovoc_concepts:
EU programme
South Africa
economic development
economic reconstruction
economic relations
foreign policy
type of business

text: C 118/184 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 29. 4. 1999 Komission j(cid:228)senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) ongelmasta ja ilmoittaa h(cid:228)nelle tuloksesta mahdollisimman pian. (1999/C 118/237) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3144/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberto Mezzaroma (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Suhteet Etel(cid:228)-Afrikkaan Viittaan Etel(cid:228)-Afrikan kanssa solmittuihin poliittisiin ja taloudellisiin suhteisiin ja tiedustelisin komis- siolta seuraavaa: mink(cid:228)laisia ja kuinka laajoja suunnitellut tai meneill(cid:228)(cid:228)n olevat ohjelmat ovat; mill(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) ne on tarkoitus toteuttaa; mik(cid:228) on k(cid:228)ytett(cid:228)vien varojen kokonaissumma tai summa, joka on tarkoitus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tarkemmin m(cid:228)(cid:228)riteltyn(cid:228) ajanjaksona; miten ohjelmien poliittinen, taloudellinen ja tekninen hallinto toteutetaan ohjelmien erityispiirteiden mukaisesti; mink(cid:228)laisia yrityksi(cid:228) tai yhtymi(cid:228) on tarkoitus ottaa mukaan edell(cid:228) mainittuihin ohjelmiin tai onko niiden kanssa jo neuvoteltu; mit(cid:228) yhteyksi(cid:228) komissiolla on paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) ja mit(cid:228) tietoja komissiolla on asiasta vastaavista tahoista ja miss(cid:228) ne sijaitsevat? Komission j(cid:228)senen Joªo de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1998) Komissio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle kappaleen Etel(cid:228)- Afrikassa toteutettavan j(cid:228)lleenrakentamisen ja kehitt(cid:228)misen Eurooppa-ohjelman (EPRD) vuosikertomuk- sesta (vuodet 1996 ja 1997). Kertomuksessa ja sen liitteiss(cid:228) (oikeusperusta, monivuotinen tavoiteohjelma, luettelo tehdyist(cid:228) urakkasopimuksista) on parlamentin j(cid:228)senen pyyt(cid:228)m(cid:228)t tiedot. Arvoisalle j(cid:228)senelle ja p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s luettelo vuonna 1998 k(cid:228)ynnistett(cid:228)vist(cid:228) ohjelmista. Edelleen parlamentin j(cid:228)senelle ja p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n luettelo niist(cid:228) Pretoriassa ja Brysseliss(cid:228) sijaitsevista virkamiehist(cid:228) yhteystietoineen, jotka ovat suoraan tekemisiss(cid:228) EPRD:n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon kanssa. (1999/C 118/238) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3169/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Libyan aseellinen hy(cid:246)kk(cid:228)ys italialaista kalastusalusta vastaan Libyan merivoimien pikavene tulitti 24. syyskuuta 1998 italialaista kalastusalus Orchideaa Iso-Syrtin lahdella kansainv(cid:228)lisill(cid:228) vesill(cid:228) ja t(cid:246)rm(cid:228)si kalastusalukseen sill(cid:228) seurauksella, ett(cid:228) aluksen konep(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) Rosario Magiotta sai surmansa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) italialaisten ja yhteis(cid:246)n kalastajien suojelemiseksi V(cid:228)limerell(cid:228), miss(cid:228) vihamielisyydet ovat lis(cid:228)(cid:228)ntyneet ja miss(cid:228) Pohjois-Afrikan rannikkovaltiot loukkaavat yh(cid:228) useammin kansainv(cid:228)list(cid:228) oikeutta?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3186/98 von Jan LAGENDIJK an die Kommission. Parlamentarische Kontrolle über Beschlüsse gemäß Titel III A des Vertrags von Amsterdam

text: C 142/102 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 5. 1999 Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (24. November 1998) Der Bericht der Kommission über das Eigenmittelsystem der Gemeinschaft (1) enthält Angaben zu den Ausgaben der Gemeinschaft in den einzelnen Mitgliedstaaten und zu den Eigenmitteln, die von den einzelnen Mitgliedstaaten an den Gemeinschaftshaushalt abgeführt werden. Die Daten stehen jeweils für ein Kalenderjahr zur Verfügung. Die jüngsten verfügbaren Daten beziehen sich auf das Jahr 1997. Die verschiedenen Methoden zur Berechnung der Finanzierungssalden werden in Anhang 3 zum oben genannten Bericht behandelt. Es gibt keine ideale Methode, so daß die Kommission bereits wiederholt vor einer vereinfachenden Interpretation gewarnt hat, bei der die Finanzierungssalden zum Maßstab für die Vor- und Nachteile einer Mitgliedschaft in der Gemeinschaft gemacht werden. Die Methode, die bei den Mittelzuweisungen für die einzelnen Mitgliedstaaten zur Berechnung des Beitragsrabatts für das Vereinigte Königreich verwandt wird, ist in dem Dokument über die Berech- nungsmethode dargelegt (2). (1) KOM(98) 560endg. , abrufbar via Internet http://europa. eu. int/comm/dg19/index_en. htm, Knopf „quoi de neuf?“. (2) KOM(85) 36 endg. (1999/C 142/125) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3186/98 von Jan Lagendijk (V) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Parlamentarische Kontrolle über Beschlüsse gemäß Titel III A des Vertrags von Amsterdam Ist der Kommission bekannt, daß die Zweite Kammer des niederländischen Parlaments in Erwägung zieht, in dem Zustimmungsgesetz des Vertrags von Amsterdam das bestehende Zustimmungsrecht des Parlaments bezüglich aller für die Niederlande verbindlichen Beschlüsse gemäß Titel VI des EU-Vertrags auch auf Beschlüsse aufgrund der Bestimmungen von Titel IIIA des EG-Vertrags für anwendbar zu erklären, zu denen (und solange) dem Europäischen Parlament kein Mitentscheidungsrecht eingeräumt wurde, um zu verhindern, daß das demokratische Defizit auf Gebieten wie Einwanderungs- und Asyl- politik vergrößert wird? (1) Teilt die Kommission als Hüterin der Verträge die Auffassung der niederländischen Regierung, daß „eine Erweiterung des Zustimmungsrechts nach (Titeln in) dem EG-Vertrag auf [. ] europarechtliche Einwände stoßen würde“ (2), oder begrüßt sie es, wenn nationale Parlamente ihre Verantwortung für die parlamen- tarische Kontrolle über die europäische Politik wahrnehmen, wenn die Befugnisse des Europäischen Parlaments nicht ausreichen? Welche Einwände sieht die Kommission im ersten Fall voraus? (1) Zweite Kammer, Sitzungsperiode 1996-1997, Entschließung 21 501-058, Nr. 20 der Abgeordneten De Hoop, Scheffer und Rosenmöller (vertagt) sowie Zweite Kammer, Sitzungsperiode 1997-1998, 25 922 (R1613), Nr. 4. (2) Zweite Kammer, Sitzungsjahr 1997, 25 922 (R 1613) Nr. 5, S. 2. Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (17. November 1998) Gemäß Artikel 146 EG-Vertrag besteht der Rat aus je einem Vertreter jedes Mitgliedstaats auf Minister- ebene, der befugt ist, für die Regierung des Mitgliedstaats verbindlich zu handeln. Jeder Mitgliedstaat hat das Recht, in der innerstaatlichen Rechtsordnung die Vorschriften und Verfahren vorzusehen, die für die Stellungnahme seines Vertreters im Rat maßgebend sind. Es ist nicht Aufgabe der Kommission, diese Vorschriften und Verfahren zu beurteilen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3141/98 af Ana MIRANDA DE LAGE , Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Situationen i Haiti

eurovoc_concepts:
EDF
EU aid
Haiti
access to the courts
courts and tribunals
democratisation
human rights
political crisis
the EU's international role
turnout of voters


title: WRITTEN QUESTION No. 3204/98 by Anita POLLACK to the Commission. Incitement to murder in Pakistan

eurovoc_concepts:
Pakistan
crime against individuals
diplomatic representation
human rights
political press
the EU's international role

text: C 135/176 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä valmistelevan kumppanuuden yksi keskipitkän aikavälin tavoite ovat työllisyyttä ja sosiaalisia kysymyksiä koskevat valmistelut kyseisissä maissa. Varoja myönnettäessä otetaan muun muassa huomioon tämän tavoitteen toteutuminen. Komission tiedossa ei ole ainuttakaan Phare-ohjelmaa tai yksittäistä hanketta, joka rikkoisi 2. ja 3. yhteisön sosiaalialan sääntöjä. Jos komissio havaitsee tällaista tapahtuvan tai sille sellaisesta ilmoitetaan, se käyttää tarvittavia keinoja korjatakseen tilanteen viipymättä. (1999/C 135/220) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3190/98 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: EU:n ja tiettyjen Aasian maiden kauppa Voisiko komissio antaa luvut osoittaakseen muutokset, jotka ovat tapahtuneet EU:n kokonaistuonnissa ja - viennissä kunkin seuraavan maan osalta menneiden kolmen vuoden aikana: Thaimaa, Indonesia, Malesia, Singapore, Taiwan, Hong Kong, Kiinan kansantasavalta, Japani? Voisiko komissio antaa erittelyn viennistä ja tuonnista yksittäisten jäsenvaltioiden ja näiden maiden välillä? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Eurostatin julkaisuun ”External and Intra- European Union Trade − Monthly Statistics” (sivut 42-43 ja 88-95) (1). (1) Eurostat 10/1998-6B. (1999/C 135/221) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3204/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Murhaan yllyttäminen Aikooko Euroopan komissio ilmoittaa Pakistanille olevansa vakavasti huolissaan siitä, että sanomalehti Juraat on julkaissut ilmoituksen, jossa militantit muslimipapit tarjoavat suuria rahasummia palkkioksi Salman Rushdien, Mirza Tahirin, Gogar Shahin ja Janti Lalin murhaamisesta? Tämä toimenpide − murhaan yllyttäminen − olisi rikos kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa − ja Pakistanin hallituksen on estettävä vastaavien ilmoitusten julkaiseminen, jos se haluaa, että Pakistania pidetään sivistyneenä ja lakia noudattavana valtiona. Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolestunut tästä asiasta, josta se ei ollut aikaisemmin tietoinen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3082/98 του Jose POMES RUIZ προς την Επ τροπή. Εφαρμογή του Κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3696/93 του Συμβουλίου

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Regulation
EU statistics
application of EU law
classification
goods and services
statistics
tariff nomenclature

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/47 (1999/C 297/061) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3082/98 υποβολη΄: José Pomés Ruiz (PPE) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Εφαρµογη΄ του Κανονισµου΄ (ΕΟΚ) 3696/93 του Συµβουλι΄ου Έχοντας υπο΄ψη τη σηµασι΄α του Κανονισµου΄ (ΕΟΚ) 3696/93 του Συµβουλι΄ου (1), που αποσκοπει΄ στην εναρµο΄νιση των κριτηρι΄ων που διε΄πουν τη στατιστικη΄ ταξινο΄µηση προι¨ο΄ντων ανα΄ δραστηριο΄τητα (CPA) στην ΕΕ: Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να πει σε ποιο βαθµο΄ ο Κανονισµο΄ς αυτο΄ς εφαρµοζεται στα δια΄φορα κρα΄τη µε΄λη; Έχει η Επιτροπη΄ καθορι΄σει κα΄ποια µορφη΄ παρακολου΄θησης η΄ ελε΄γχου για να διαπιστω΄σει εα΄ν ο κανονισµο΄ς εφαρµο΄ζεται πραγµατικα΄; ∆ιαθε΄τει η Επιτροπη΄ στοιχει΄α για πιθανε΄ς παραβια΄σεις στα δια΄φορα κρα΄τη µε΄λη; Εα΄ν ναι, τι ει΄δους κυρω΄σεις επιβλη΄θηκαν; (1) ΕΕ L 342 της 31. 12. 1993, σελ. 1. Απα΄ντηση του κ. de Silguy εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (24 Νοεµβρι΄ου 1998) Ο κανονισµο΄ς (ΕΟΚ) 3696/93 του Συµβουλι΄ου της 29ης Οκτωβρι΄ου 1993 για τη συναρτω΄µενη µε τις δραστηριο΄τητες στατιστικη΄ ταξινο΄µηση των προι¨ο΄ντων (CPA) στην Κοινο΄τητα, ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ τον κανονισµο΄ (ΕΚ) 1232/98 (1) της Επιτροπη΄ς, προσε΄φερε ε΄να πλαι΄σιο για την εξασφα΄λιση της συγκρισιµο΄τητας µεταξυ΄ των εθνικω΄ν και των κοινοτικω΄ν ταξινοµη΄σεων και συνεπω΄ς των εθνικω΄ν και των κοινοτικω΄ν στατιστικω΄ν. Ο κανονισµο΄ς επιτρε΄πει σε ο΄σα κρα΄τη το επιθυµου΄ν να χρησιµοποιου΄ν µια εθνικη΄ ταξινο΄µηση προερχο΄µενη απο΄ τη CPA. Εννε΄α κρα΄τη µε΄λη (Γερµανι΄α, Ισπανι΄α, Γαλλι΄α, Ιταλι΄α, Κα΄τω Χω΄ρες, Αυστρι΄α, Πορτογαλι΄α, Φινλανδι΄α και Σουηδι΄α) ανε΄πτυξαν εθνικε΄ς ταξινοµη΄σεις προι¨ο΄ντων που συνδε΄ονται µε τη CPA. Έξι κρα΄τη µε΄λη (Βε΄λγιο, ∆ανι΄α, Ελλα΄δα, Ιρλανδι΄α, Λουξεµβου΄ργο και Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο) διαβεβαιω΄νουν ο΄τι οι τοµεακε΄ς εφαρµογε΄ς ει΄ναι εναρµονι- σµε΄νες µε τη CPA. Η Επιτροπη΄ παρακολουθει΄ τις εξελι΄ξεις µε΄σω της Επιτροπη΄ς Στατιστικου΄ Προγρα΄µµατος (ΕΣΠ) ο΄πως θεσπι΄στηκε απο΄ το α΄ρθρο 4 του κανονισµου΄. Ένας συµπληρωµατικο΄ς ε΄λεγχος προβλε΄πεται για το 1999 ως µε΄ρος της διαδικασι΄ας για την επο΄µενη ενηµε΄ρωση της CPA το 2002. (1) ΕΕ L 177 της 22. 6. 1998. (1999/C 297/062) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3109/98 υποβολη΄: Ingo Friedrich (PPE) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Βιβλι΄ο «Συντηρητισµο΄ς και Ριζοσπαστικη΄ δεξια΄» Ισχυ΄ει, ο΄τι η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ χρηµατοδο΄τησε και ενι΄σχυσε το βιβλι΄ο «Συντηρητισµο΄ς και Ριζοσπαστικη΄ δεξια΄» που ε΄χει προ΄λογο απο΄ το µε΄λος του Προεδρει΄ου του γερµανικου΄ κοµµουνιστικου΄ κο΄µµατος Emil Carlebach και του Peter Gingold; Εα΄ν ναι, γιατι΄ χρηµατοδοτει΄ η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ αυτου΄ς τους µη δηµοκρατικου΄ς, αριστερου΄ς ριζοσπαστικου΄ς συγγραφει΄ς; Απα΄ντηση της κ. Cresson εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (2 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Το προ΄γραµµα «Νεολαι΄α για την Ευρω΄πη» δι΄νει την ευκαιρι΄α στους νε΄ους να αναπτυ΄ξουν προγρα΄µµατα σε τοπικο΄ επι΄πεδο. Η δυνατο΄τητα αυτη΄ τους δι΄νει πολυ΄τιµη εµπειρι΄α στο να εργα΄ζονται µε δικη΄ τους πρωτοβουλι΄α (∆ρα΄ση A. II. 1 # πρωτοβουλι΄ες για τη νεολαι΄α)