title: Protokol o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju energije

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role

text: L 337/36 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 PROTOKOL o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju energije Protokol o energiji Preambula REPUBLIKA AVSTRIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KNEŽEVINA MONAKO, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, ŠVICARSKA KONFEDERACIJA in EVROPSKA SKUPNOST SO SE V SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora, ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije, S CILJEM, da udejanjajo načine pridobivanja, distribucije in rabe energije, ki prizanašajo naravi in krajini, so sprejemljivi za okolje in spodbujajo ukrepe za varčevanje z energijo, UPOŠTEVAJOČ potrebo po znižanju emisij plinov energetskega izvora, ki povzročajo učinek tople grede tudi v alpskem prostoru, ter s tem izpolnijo tudi obveznosti iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, PREPRIČANE, da morajo biti gospodarski interesi usklajeni z ekološkimi zahtevami, ZAVEDAJOČ SE, da je alpski prostor pomemben za vso Evropo in je po geomorfologiji, podnebju, vodah, rastlinstvu, živalstvu, krajini in kulturi edinstvena kot tudi raznovrstna dediščina ter da njen visokogorski svet, doline in predalpski svet sestavljajo okoljske enote, katerih ohranitev ne more biti zgolj naloga alpskih držav, ZAVEDAJOČ SE, da so Alpe življenjski in gospodarski prostor za tam živeče prebivalstvo, hkrati pa so izjemnega pomena za zunajalpska območja, med drugim kot tranzitno območje, ne samo za čezevropski potniški in blagovni promet, temveč tudi za mednarodna omrežja za distribucijo energije, 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/37 UPOŠTEVAJOČ okoljsko ranljivost alpskega prostora tudi zaradi proizvodnje, prenosa in rabe energije, ki jo je treba upoštevati pri varstvu narave, prostorskem planiranju in rabi tal, V SPOZNANJU, da je treba glede na nevarnosti za okolje, med katerimi so lahko tudi spremembe podnebja, ki jih povzroča človek, posvetiti posebno pozornost tesni medsebojni povezanosti med človekovimi družbenimi in gospodar- skimi dejavnostmi ter ohranjevanjem ekosistemov, ki se zlasti v alpskem prostoru zahtevajo primerne in različne ukrepe, sprejete v dogovoru s tamkajšnjim prebivalstvom, političnimi institucijami ter gospodarskimi in družbenimi organizaci- jami, PREPRIČANE, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve, PREPRIČANE, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav in teritorialnih skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, PREPRIČANE, da je zadovoljevanje energetskih potreb pomemben dejavnik gospodarskega in družbenega razvoja v alpskem prostoru in zunaj njega, PREPRIČANE, da sta bistvenega pomena uporaba in nadaljnji razvoj ekonomskih instrumentov, s katerimi je možno v izračun stroškov energije bolj vključiti dejanske stroške, PREPRIČANE, da alpski prostor trajno prispeva k zadovoljevanju potreb po energiji in po zadostni oskrbi s pitno vodo na in tudi sam potrebuje zadostno preskrbo z energijo za izboljšanje življenjskih razmer prebivalstva in evropski ravni možnosti gospodarstva, PREPRIČANE, da ima alpski prostor se posebej pomembno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov evropskih držav, PREPRIČANE, da lahko v alpskem prostoru ukrepi za racionalno rabo energije kot tudi trajnostna raba vodnih virov ter lesnega bogastva v okviru narodnega gospodarstva bistveno prispevajo k oskrbi z energijo in da postajata raba biomase in sončne energije vedno pomembnejši, SPORAZUMELE, KOT SLEDI: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Cilji Pogodbenice se zavezujejo, da bodo na območju izvajanja Alpske konvencije ustvarjale okvirne razmere in sprejemale konkretne ukrepe za varčevanje z energijo, za njeno proiz- vodnjo, prenos, distribucijo in rabo, da bi ustvarile energetske razmere za trajnostni razvoj v skladu z obremenitvami, ki so sprejemljive za alpski prostor; tem bodo pogodbenice pomembno prispevale k varstvu prebivalstva in okolja ter varo- vanju virov in podnebja. s Člen 2 Temeljne obveznosti (a) usklajevanje načrtovanja v energetiki s splošnim prostorskim planiranjem v alpskem prostoru; (b) usmerjanje sistemov za proizvodnjo, prenos in distribucijo energije v splošno optimiranje celotnega infrastrukturnega sistema v alpskem prostoru ob upoštevanju zahtev varstva okolja; (c) zmanjševanje obremenitev okolja, ki so energetskega izvora, z optimiranjem energetskih storitev za končnega porabnika med drugim po možnosti z: — zmanjševanjem potrebe po energiji z uporabo učinkovi- tejših tehnologij, — večjim zadovoljevanjem preostale potrebe po energiji iz obnovljivih virov, V skladu s tem protokolom si pogodbenice prizadevajo 1. zlasti za: — optimiranjem obstoječih objektov za proizvodnjo ener- gije iz neobnovljivih virov; L 337/38 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 (d) omejevanje negativnih vplivov energetskih infrastruktur na in krajino, vključno z ravnanjem z njihovimi okolje odpadki, in sicer z uvajanjem preventivnih ukrepov pri novih in po potrebi z uvajanjem sanacijskih ukrepov na obstoječih objektih in napravah. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola 2. upoštevale tudi v svoji politiki na drugih področjih, se posebej pri urejanju prostora in regionalnem razvoju, v prometu, kmetij- stvu, gozdarstvu in turizmu, da bi se izognile morebitnim nega- tivnim ali nasprotujočim si vplivom v alpskem prostoru. 2. Pogodbenice pri gradnji velikih novih energetskih infra- struktur ter obsežnejših širitvah obstoječih v okviru veljavne ureditve poskrbijo za presojo vplivov na okolje v alpskem prostoru in analizo njihovih prostorskih in družbenogospodar- skih učinkov v skladu s členom 12, vključno s pravico, da izrazijo svoje mnenje na mednarodni ravni, kadar lahko pride do čezmejnih učinkov. Sodelovanje teritorialnih skupnosti V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica določi 1. najboljšo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami jih to neposredno zadeva, z in teritorialnimi skupnostmi, ki namenom, da pospešuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi in razvija sinergijo pri izvajanju energetske politike v alpskem prostoru ter iz tega izhajajočih ukrepov. Člen 4 V svoji energetski politiki upoštevajo, da je alpski prostor 3. primeren za rabo obnovljivih virov energije, in zato spodbujajo razvojnih programih na tem medsebojno sodelovanje pri področju. 2. Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sode- lujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne ureditve. Ohranjajo zavarovana območja z njihovimi tamponskimi 4. območji, varovana območja in območja miru ter neokrnjena območja narave in krajine ter optimirajo energetske infrastruk- ture glede na različne stopnje ranljivosti, obremenljivosti in obstoječe poškodovanosti alpskih ekosistemov. Pogodbenice se zavedajo, da lahko ustrezna raziskovalna 5. in razvojna politika s preventivnimi in sanacijskimi ukrepi bistveno prispevata k varovanju Alp pred vplivi energetskih infrastruktur na okolje. Zato spodbujajo raziskovalne in razvojne projekte na ustreznih področjih ter izmenjavo njihovih pomembnih rezultatov. Pogodbenice spodbujajo mednarodno sodelovanje med 3. institucijami, pristojnimi za energetska in okoljska vprašanja, da bi tako lažje sporazumno reševale skupne probleme. POGLAVJE II POSEBNI UKREPI Člen 5 Prihranek energije in racionalna raba energije Alpski prostor zahteva ustrezne ukrepe za varčevanje z 1. energijo, njeno distribucijo in racionalno rabo, ki upoštevajo: (a) potrebo po energiji, ki niha glede na nadmorsko višino, dejavnost; je prostorsko razpršena in možno letni čas in turistično Pogodbenice na področju energetike sodelujejo pri razvi- 6. janju metod, ki najbolj upoštevajo dejanske stroške. (b) krajevno razpoložljivost obnovljivih virov energije; Člen 3 (c) poseben vpliv imisij zraka na kotline in doline zaradi njihove geomorfoloske konfiguracije. Skladnost z mednarodnim pravom in s politiko na drugih področjih 1. Protokol se izvaja v skladu z veljavnimi mednarodnimi pravnimi normami, zlasti z določbami Alpske konvencije in njenih izvedbenih protokolov kot tudi veljavnih mednarodnih sporazumov. Pogodbenice skrbijo za okolju prijaznejšo rabo energije, 2. prednostno spodbujajo varčevanje z energijo in njeno racio- nalno rabo, predvsem pri proizvodnih procesih, javnih storitvah, velikih hotelskih obratih kot tudi v prometu ter pri objektih za šport in prosti čas. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/39 Sprejmejo ukrepe in predpise predvsem na naslednjih 3. področjih: Člen 7 Vodna energija (a) izboljšanje toplotne izolacije pri stavbah in učinkovitosti sistemov za distribucijo toplote; (b) optimiranje učinkovitosti naprav za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo; (c) reden nadzor in morebitno zmanjšanje okolju škodljivih emisij pri termoenergetskih napravah; (d) prihranek energije s tehnološko naprednimi procesi za rabo in pretvorbo energije; (e) obračun stroškov za toploto in toplo vodo po porabi; Pogodbenice pri novih in v okviru možnosti tudi pri že 1. obstoječih hidroenergetskih objektih zagotovijo ekološko funk- cionalnost vodotokov in celovitost krajin s primernimi ukrepi, kot so določanje minimalnih pretočnih količin, izvajanje pred- pisov za zmanjševanje umetnih nihanj vodne gladine in zago- tavljanje prehodnosti za živali. Pogodbenice lahko ob spoštovanju svojih varnostnih in 2. okoljskih predpisov uvedejo ukrepe za krepitev konkurenčnosti obstoječih hidroelektrarn. Zavezujejo se tudi, da bodo varovale vodne režime v 3. vodozaščitnih območjih za pitno vodo, zavarovanih območjih tamponskimi območji, varovanih območjih in z njihovimi območjih miru kot tudi v neokrnjenih območjih narave in krajine. (f) projektiranje in spodbujanje novogradenj z uporabo tehno- logij z nizko porabo energije; Pogodbenice priporočajo ponovno obratovanje opuščenih 4. hidroelektrarn namesto novogradenj. Tudi pri ponovnem obra- tovanju veljajo določila prvega odstavka glede ohranjanja funk- cionalnosti vodnih ekosistemov in drugih prizadetih sistemov. (g) spodbujanje in udejanjanje občinskih/lokalnih energetskih zasnov in zasnov za varovanje podnebja ob upoštevanju ukrepov iz pododstavka (c) odstavka (1) člena 1; (h) energetska sanacija stavb pri rekonstrukcijah in spodbujanje okolju prijaznih sistemov ogrevanja. 5. Pogodbenice lahko v okviru notranje zakonodaje preverijo možnosti, kako bi se lahko od končnih porabnikov alpskih virov zahtevalo plačilo po tržnih cenah in na kakšen način ter v kakšnem obsegu je možno tamkajšnjemu prebivalstvu dati pravično nadomestilo za storitve, ki jih opravlja v interesu javnosti. Člen 6 Obnovljivi viri energije Člen 8 Energija iz fosilnih goriv Pogodbenice se zavezujejo, da v okviru svojih finančnih 1. možnosti spodbujajo in prednostno uporabljajo obnovljive vire energije po pogojih, sprejemljivih za okolje in krajino. 2. Spodbujajo uporabo decentraliziranih objektov in naprav za rabo energije iz obnovljivih virov, kot so voda, sonce in biomasa. Podpirajo rabo energije iz obnovljivih virov tudi v kombi- 3. naciji z obstoječo konvencionalno oskrbo z energijo. 1. Pogodbenice zagotavljajo, da bodo pri novih termoener- getskih objektih in napravah za proizvodnjo električne in/ali toplotne energije na fosilna goriva uporabljale najboljše razpo- ložljive tehnologije. Pri obstoječih objektih in napravah v alpskem prostoru bodo čim bolj omejevale emisije z uporabo primernih tehnologij in/ali goriv. Pogodbenice preverijo tehnično in ekonomsko izvedljivost 2. ter okoljsko primernost zamenjave termoenergetskih naprav na fosilna goriva z napravami, ki uporabljajo obnovljive vire ener- gije, in z decentraliziranimi napravami. 4. Pogodbenice za proizvodnjo energije se posebej spodbu- jajo racionalno rabo vodnih virov in lesa iz gorskih gozdov, s katerimi trajnostno gospodarijo. Pogodbenice sprejemajo ukrepe za spodbujanje sočasne 3. proizvodnje elektrike in toplote s ciljem učinkovitejše rabe ener- gije. L 337/40 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 Na obmejnih območjih skrbijo, če je to izvedljivo, za 4. harmonizacijo in povezavo svojih sistemov za nadzor emisij in imisij. gradnje javnih in zasebnih energetskogospodarskih objektov, ki vplivajo na okolje in ekosisteme v alpskem prostoru, pri čemer je treba čim bolj uporabljati sonaravne gradbene metode. Člen 9 Jedrska energija 1. Pogodbenice se zavezujejo, da si bodo v okviru medna- rodnih sporazumov izmenjavale vse informacije o jedrskih elek- trarnah in drugih jedrskih objektih in napravah, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na alpski prostor, s ciljem, da bodo zagotovile trajno varovanje zdravja ljudi, živalstva in rastlinstva, njihovih združb in habitatov, vključno z njihovimi medsebojnimi vplivi. Pogodbenice v okviru možnosti poskrbijo za uskladitev in 2. povezavo svojih sistemov za nadzor radioaktivnosti v okolju. Člen 10 Prenos in distribucija energije Pogodbenice si pri vseh obstoječih infrastrukturah priza- 1. devajo za njihovo racionalizacijo in optimizacijo, upoštevaje zahteve varstva okolja, predvsem potrebno ohranitev zelo občutljivih ekosistemov in krajine, ter po potrebi sprejemajo ukrepe za varovanje prebivalstva in alpskega prostora. Pri gradnji električnih vodov in ustreznih omrežnih postaj, 2. plinovodov in naftovodov vključno s črpalnimi in kompresij- skimi postajami ter drugih naprav, ki pomembno vplivajo na okolje, sprejmejo pogodbenice vse potrebne ukrepe, da se zmanjša obremenitev prebivalstva in okolja, pri čemer je treba čim bolj uporabljati obstoječe objekte in trase. Pogodbenice pri energetskih vodih posebej upoštevajo 3. pomen zavarovanih območij z njihovimi tamponskimi območji, varovanih območij in območij miru ter neokrnjena območja narave in krajine kot tudi ptic. Člen 11 Člen 12 Presoja vplivov na okolje 1. Pogodbenice pri projektiranju energetskogospodarskih naprav, navedenih v členih 7, 8, 9 in 10 tega protokola, kot tudi pri pomembnejših spremembah teh objektov in naprav predhodno izdelajo presojo vplivov na okolje v skladu z veljavno notranjo zakonodajo ter mednarodnimi sporazumi in dogovori. Pogodbenice soglašajo, da je treba čim bolj uporabljati 2. najboljše razpoložljive tehnologije za odpravljanje ali zmanjše- vanje obremenitev okolja, pri čemer se predvideva kot možna alternativa tudi morebitna odstranitev objektov in naprav, ki se ne uporabljajo in niso sprejemljive za okolje. Člen 13 Usklajevanje Pogodbenice se zavezujejo, da se bodo pri projektih z čezmejnimi učinki predhodno posvetovale o 1. morebitnimi njihovih vplivih. Pri projektih z morebitnimi čezmejnimi učinki morajo 2. imeti prizadete pogodbenice možnost, da pravočasno sporočijo svoja stališča, ki se bodo ustrezno upoštevala pri postopku za dodeljevanje dovoljenj. Člen 14 Dopolnilni ukrepi Pogodbenice lahko za področje energije in trajnostnega razvoja sprejmejo poleg ukrepov, predvidenih v tem protokolu, tudi dopolnilne ukrepe. POGLAVJE III RAZISKAVE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE Člen 15 Raziskave in opazovanje Renaturacija in sonaravne gradbene metode Pogodbenice pri idejnih projektih oziroma pri predvidenih presojah vplivov na okolje v okviru veljavne zakonodaje opre- delijo pogoje, pod katerimi morata potekati renaturacija lokacij in ponovna vzpostavitev vodnega režima po dokončanju Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem uskla- 1. jujejo raziskave in sistematično opazovanje za izvajanje tega protokola, se zlasti o metodah in merilih za analizo in presojo vplivov na okolje in podnebje kot tudi o posebnih tehnologijah za varčevanje z energijo in njeno racionalno rabo v alpskem prostoru. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/41 Pri opredelitvi in preverjanju energetskopoliticnih ciljev in 2. ukrepov kot tudi pri izobraževanju in svetovanju prebivalstvu, gospodarstvu in teritorialnim skupnostim na lokalni ravni upoštevajo rezultate raziskav. Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o 3. spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu. Pogodbenice poskrbijo, rezultati nacionalnih 3. raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupni sistem za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti v okviru veljavne ureditve. da se Alpska konferenca se seznani tem poročilom. Če 4. ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme pripo- ročila. s Člen 16 Izobraževanje in obveščanje Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in izpopolnjevanje 1. ter obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega proto- kola. Zavzemajo se predvsem za nadaljnji razvoj izobraževanja 2. in izpopolnjevanja ter svetovanja na področju energetike in v to vključujejo varstvo okolja, narave in podnebja. POGLAVJE IV IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE Člen 17 Izvajanje Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola. Člen 18 Nadzor spoštovanja obveznosti Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, 1. ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poročilih se navede tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca določi časovno zaporedje poročanja. Člen 19 Presojanje učinkovitosti določb Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost 1. določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega proto- kola. 2. V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sode- lujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi organizacijami, ki so dejavne na tem področju. POGLAVJE V KONČNE DOLOČBE Člen 20 Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena 1. 2 in drugih členov konvencije, na katere se nanaša. 2. Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi kot odpoved tega protokola. Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nana- 3. šajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice tega protokola. Člen 21 Podpis in ratifikacija Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so 2. pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogod- benic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi informacije iz drugih virov. Ta protokol je na voljo za podpis vsem državam podpis- 1. nicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra 1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra 1998. L 337/42 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol 2. zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri države deponirale sprejetju ali odobritvi. listine o ratifikaciji, svoje 3. Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po deponi- ranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po začetku veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbe- nica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenem besedilu. Člen 22 Notifikacije Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o: (a) vsakem podpisu; (b) deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi; (c) vsakem datumu začetka veljavnosti; (d) vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic; (e) vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vključno z datumom, ko začne veljati. to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta Da bi namen, podpisali ta protokol. Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, fran- coskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri besedila enako obvezujoča, v enem samem originalu, ki je depo- niran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki podpisnici overjeno kopijo


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3140/98 dos Deputados Ana MIRANDA DE LAGE , Jesús CABEZÓN ALONSO à Comissão. Furacão George

eurovoc_concepts:
Dominican Republic
Haiti
emergency aid
financial aid
flood
food aid
insurance claim

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3131/98 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Gebruik van illegale sleepnetten bij het vangen van boniet in de kustwateren

eurovoc_concepts:
Ireland
Spain
fishing industry
fishing net
fishing regulations
infringement of EU law
offence
sea fish

formats: html pdf print

text: C 320/26 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 6. 11. 1999 (1999/C 320/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3116/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Wereldwijd opwarmingsproces Wij moeten voortborduren op de eerste maatregelen die op de Top van Kyoto van december j. l. zijn genomen door de regeringen van de lidstaten, om een algemene klimaatcrisis te voorkomen. Welke maatregelen is de Commissie voornemens te treffen om de lidstaten ertoe te bewegen strenger op te treden ter naleving van het protocol van Kyoto wanneer zij in november in Buenos Aires bijeenkomen? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (18 december 1998) De Commissie is het met het geachte parlementslid eens dat Kyoto slechts een eerste stap is en dat op basis van de resultaten verder moet worden gewerkt om een mondiale klimaatcrisis te voorkomen. Volgens het protocol van Kyoto moeten de emissies van de geïndustrialiseerde landen slechts met 5,2 % worden verminderd, terwijl de internationale werkgroep inzake klimaatverandering van oordeel is dat er een wereldwijde emissiereductie van 50 tot 70 % nodig is om de huidige concentratie van broeikasgassen in de atmosfeer, de belangrijkste oorzaak van klimaatverandering, te stabiliseren. De Commissie heeft als voornaamste uitgangspunt dat het Kyoto-protocol, ondanks al zijn beperkingen, geratificeerd moet worden en in werking kan treden. Bovendien moet ervoor worden gezorgd dat de regels en procedures in het kader van de verschillende onderdelen van het protocol, met name de flexibele instrumenten, zodanig worden gedefinieerd dat de milieudoelstellingen van zowel het Klimaatverdrag als het Kyoto-protocol tegen zo laag mogelijke kosten kunnen worden verwezenlijkt. Op basis van het in Buenos Aires overeengekomen werkprogramma zal de Commissie in de nabije toekomst alles in het werk stellen om deze doelstellingen te bereiken. Overigens moet worden erkend dat de Gemeenschap alleen de klimaatverandering niet tot staan kan brengen, daar zij slechts verantwoordelijk is voor circa 25 % van de uitstoot van de industrielanden, terwijl de emissies van de ontwikkelingslanden sneller groeien dan die van de ontwikkelde landen. De Commissie meent dan ook dat de ontwikkelde landen de eerste stap moeten zetten, maar dat op langere termijn alle betrokkenen wereldwijd een bijdrage moeten leveren. Als de dynamiek van Kyoto en Buenos Aires kan worden behouden en de Gemeenschap beleid en maatregelen ontwikkelt om de emissietrends zowel op nationaal als op communautair niveau te keren, zal het voor de Gemeenschap en andere partijen gemakkelijker zijn om in de toekomst de noodzakelijke verplichtingen aan te gaan. (1999/C 320/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3131/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Gebruik van illegale sleepnetten bij het vangen van boniet in de kustwateren Vissers uit Burela (provincie Lugo, Spanje) hebben geklaagd dat er bij het vangen van boniet in de kustwateren gebruik wordt gemaakt van illegale sleepnetten die langer zijn dan 2,5 km en die in strijd zijn met de communautaire regels. Het zouden schepen zijn uit andere lidstaten, met name uit Ierland, die zich hieraan schuldig maken. Kan de Commissie met spoed meedelen of zij op de hoogte is van het gebruik van sleepnetten die langer zijn dan de toegestane lengte? Kan de Commissie meedelen welke vloten en welke schepen van deze illegale netten gebruik hebben gemaakt? Welke maatregelen heeft de Commissie genomen en denkt zij te nemen om deze illegale praktijken te bestraffen?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3143/98 do Deputado Joaquín SISÓ CRUELLAS à Comissão. Internationella dagen för läs- och skrivkunnighet

eurovoc_concepts:
European Union
UNO
Unesco
adult education
education policy
elimination of illiteracy
public awareness campaign
statistics

text: 15. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 297/51 (1999/C 297/066) PERGUNTA ESCRITA E-3138/98 apresentada por Giuseppe Rauti (NI) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Má gestão dos fundos destinados à formação profissional O Dr. Giovanni De Blasiis, que dirige os serviços legislativos do Conselho Regional de Basilicata, apresentou ao Parlamento uma petição relativa à má utilização dos fundos comunitários destinados à formação profissional. Esta petição foi inscrita no registo geral das petições com o no 47/96, tendo a Comissão das Petições do Parlamento Europeu declarado, em 26 de Junho de 1996, «admissíveis» as questões suscitadas pelo Dr. De Blasiis e dado consequentemente início ao processo de apreciação da petição, na sequência do qual a Comissão Europeia foi convidada a tomar posição sobre os vários aspectos desta questão. Poderia a Comissão indicar quais as medidas que tenciona adoptar sobre esta matéria? Resposta dada pelo Comissário Pádraig Flynn em nome da Comissão (16 de Dezembro de 1998) Em resposta ao pedido de informação apresentado pela Comissão das Petições relativo à petição no 47/96 do Dr. Giovanni De Blasiis, a Comissão respondeu à Comissão em 12 de Novembro de 1996. A petição foi discutida na reunião da Comissão das Petições de 17 e 18 de Março de 1998, tendo sido encerrado o respectivo processo. (1999/C 297/067) PERGUNTA ESCRITA E-3143/98 apresentada por Joaquín Sisó Cruellas (PPE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Dia internacional da alfabetização No passado dia 8 de Setembro, foi celebrado o Dia Internacional da Alfabetização, declarado pela ONU e pela UNESCO no sentido de consciencializar a comunidade internacional e chegar a um compromisso mundial em matéria de educação e desenvolvimento. Apesar disso, calcula-se que, no ano 2005, haverá quase 860 milhões de pessoas com idade superior a 15 anos que serão analfabetas. A este propósito, de acordo com dados fornecidos pelo Instituto Nacional de Estatística espanhol, em Espanha, mais de um milhão de pessoas são analfabetas, 960. 000 das quais são mulheres e 380. 000 homens. Relativamente a este assunto, desejaria que a Comissão me respondesse às seguintes perguntas: C Poderia indicar qual o número de analfabetos na União Europeia e, se for possível, fornecer uma relação das percentagens de pessoas analfabetas em cada um dos Estados-membros, repartindo-os por mulheres e homens? C Que acções concretas estão a ser levadas a cabo na União para acabar com o analfabetismo? Resposta dada por E. Cresson em nome da Comissão. (27 de Novembro de 1998) A 14 de Maio de 1987 foram adoptadas as conclusões do Conselho e dos Ministros da Educação no âmbito de um programa europeu com vista a intensificar a luta contra o analfabetismo. Nestas conclusões considera-se que o analfabetismo, para além de factores que respeitam à escola, releva de um conjunto de factores que se encontram interligados: factores sociais; geográficos; médicos; psicológicos, bem como do desfasamento existente entre as solicitações culturais e as linguagens utilizadas pelos meios de comunicação social, incluíndo a linguagem informática. Considera-se aínda, nas referidas conclusões, que a escolaridade obrigatória não é, por si só, suficiente para diminuir a taxa de analfabetismo e que se deveríam tomar iniciativas incluídas numa estratégia global no sentido de, simultaneamente, combater o analfabetismo na escola e melhorar a alfabetização dos adultos


title: WRITTEN QUESTION No. 3140/98 by Ana MIRANDA DE LAGE , Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. Hurricane George


title: Regulamento (CE) nº 2236/98 da Comissão de 16 de Outubro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 296/96 relativo aos dados a transmitir pelos Estados-membros, à contabilização mensal das despesas financiadas a título da secção «Garantia» do Fundo Europeu de Orientação e Garantia Agrícola (FEOGA) e que revoga o Regulamento (CEE) nº 2776/88

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
euro
exchange rate
exchange transaction
national currency
payment

text: 17. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 281/9 REGULAMENTO (CE) Nº 2236/98 DA COMISS(cid:212)O de 16 de Outubro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 296/96 relativo aos dados a transmitir pelos Estados-membros, (cid:133) contabiliza(cid:135)(cid:209)o mensal das despesas financiadas a t(cid:146)tulo da sec(cid:135)(cid:209)o «Garantia» do Fundo Europeu de Orienta(cid:135)(cid:209)o e Garantia Agr(cid:146)cola (FEOGA) e que revoga o Regulamento (CEE) nº 2776/88 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, 1. Ao artigo 3º s(cid:209)o acrescentados os n(cid:16) 8, 9, 10 e 11 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 729/70 do Conselho, de 21 de Abril de 1970, relativo ao financia- mento da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1287/95 (2), e, nomeadamente, os seus artigos 4º e 5º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 974/98 do Conselho, de 3 de Maio de 1998, respeitante (cid:133) introdu(cid:135)(cid:209)o do euro (3) prev(cid:136) no seu artigo 2º, que a contar do dia 1 de Janeiro de 1999 a moeda dos Estados-membros partici- pantes (cid:130) o euro; Considerando que, por consequ(cid:136)ncia, (cid:130) necess(cid:145)rio modi- ficar o Regulamento (CE) nº 296/96 da Comiss(cid:209)o (4), alterado pelo Regulamento (CE) nº 1391/97 (5), precisando que os adiantamentos (cid:133) contabiliza(cid:135)(cid:209)o ser(cid:209)o redigidos e pagos aos Estados-membros participantes em euros; Considerando que os adiantamentos a pagar no princ(cid:146)pio do m(cid:136)s de Janeiro de 1999 se referem (cid:133)s despesas efec- tuadas entre os dias 16 de Outubro de 1998 e 30 de Novembro de 1998; que (cid:130) conveniente que esses adianta- mentos sejam ainda pagos aos Estados-membros partici- pantes pela (cid:156)ltima vez em unidade monet(cid:145)ria nacional; Considerando que, para os Estados-membros n(cid:209)o partici- pantes, o pagamento dos adiantamentos em euros os conduziria ao encargo com as diferen(cid:135)as de c(cid:131)mbio entre o dia 10 do m(cid:136)s n+1 e o 3º dia (cid:156)til do m(cid:136)s n+2; que este encargo constituiria um elemento novo em rela(cid:135)(cid:209)o ao regime de adiantamentos praticado at(cid:130) esse dia; que por consequ(cid:136)ncia (cid:130) conveniente prever disposi(cid:135)(cid:210)es particu- lares para esses Estados-membros que afaste toda e qual- quer varia(cid:135)(cid:209)o em rela(cid:135)(cid:209)o aos montantes de despesas efec- tivamente pagas; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) do Fundo Europeu de Orienta(cid:135)(cid:209)o e Garantia Agr(cid:146)cola (FEOGA); ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O Regulamento (CE) nº 296/96 (cid:130) alterado da seguinte forma: (1) JO L 94 de 28. 4. 1970, p. 13. (2) JO L 125 de 8. 6. 1995, p. 1. (3) JO L 139 de 11. 5. 1998, p. 1. (4) JO L 39 de 17. 2. 1996, p. 5. (5) JO L 190 de 19. 7. 1997, p. 20. «8. a) Os Estados-membros participantes no euro podem escolher durante o per(cid:146)odo transit(cid:155)rio visado no sexto travess(cid:209)o do artigo 1º do Regula- mento (CE) nº 974/98, de ter a contabilidade a n(cid:146)vel do organismo pagador: — quer unicamente em euros, — quer em euros para os pagamentos efectu- ados em euros e em unidade monet(cid:145)rio na- cional para os pagamentos efectuados em unidade monet(cid:145)ria nacional, — quer em unidade monet(cid:145)ria nacional; b) A escolha da moeda para execu(cid:135)(cid:209)o da contabili- dade, assim como para as declara(cid:135)(cid:210)es a fornecer ao FEOGA pelos Estados-membros partici- pantes, deve ser mantida para um exerc(cid:146)cio completo. Todavia, para o primeiro ano de apli- ca(cid:135)(cid:209)o essa escolha entende-se a partir do dia 1 de Janeiro de 1999; c) A mesma escolha deve manter-se para as decla- ra(cid:135)(cid:210)es executadas no (cid:131)mbito do processo de apuramento de contas. 9. a) Os organismos pagadores dos Estados-membros s(cid:209)o participantes no euro, devem manter uma contabilidade separada consoante a moeda com que as despesas foram pagas aos benefici(cid:145)rios. A mesma separa(cid:135)(cid:209)o dever(cid:145) manter-se para as decla- ra(cid:135)(cid:210)es feitas no (cid:131)mbito do processo de apura- mento de contas; b) Todavia, se o organismo pagador dum Estado- -membro n(cid:209)o participante estiver em condi(cid:135)(cid:210)es de converter em moeda nacional os montantes pagos em euros aos benefici(cid:145)rios (cid:133) taxa de convers(cid:209)o aplicada no dia do pagamento, a tota- lidade da contabilidade deste organismo pagador pode ser estabelecida em moeda nacional. As eventuais reposi(cid:135)(cid:210)es de montantes pagos em euros, devem corresponder (cid:133) moeda nacional contabilizada no dia do pagamento. 10. Se na sequ(cid:136)ncia dos n(cid:16) 8 e 9, os organismos pagadores dum Estado-membro podem escolher entre o euro, a unidade monet(cid:145)ria nacional e a moeda naci- onal para o estabelecimento da sua contabilidade, n(cid:209)o (cid:130) obrigat(cid:155)ria a adop(cid:135)(cid:209)o da mesma escolha por todos os organismos. 11. As comunica(cid:135)(cid:210)es visadas no artigo 3º s(cid:209)o estabe- lecidas na(s) moeda(s) na(s) qual (quais) a contabiliade (cid:130) executada. ». L 281/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 10. 98 2) Ao artigo 4º, acrescenta-se o nº 1. A: «1. A Os adiantamentos a tomar a cargo das despesas do FEOGA-garantia s(cid:209)o: a) Aos Estados-membros participantes, redigidos e pagos em euros; b) Aos Estados-membros n(cid:209)o participantes, redigidos e pagos: Todavia, se a convers(cid:209)o em moeda nacional dos pagamentos em euros (cid:130) feita (cid:133) taxa aplicada no dia do pagamento ao benefici(cid:145)rio [como previsto no nº 9 ponto b)], os adiantamentos em euros podem ser igualmente efectuados em moeda nacional; c) Pagos em unidade monet(cid:145)ria nacional no que respeita (cid:133)s despesas efectuadas pelos Estados- -membros participantes e n(cid:209)o participante entre o dia 16 de Outubro de 1998 e o dia 30 de Novembro de 1998. ». Artigo 2º — em euros para os pagamentos efectuados pelo Estado-membro em euros, — em moeda nacional para os pagamentos efectu- ados pelo Estado-membro em moeda nacional. O presente regulamento entra em vigor no s(cid:130)timo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (cid:144) aplic(cid:145)vel a partir de 1 de Janeiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Outubro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o


title: WRITTEN QUESTION No. 3113/98 by Thomas MANN to the Commission. Harassment of persons travelling to and from Gibraltar

eurovoc_concepts:
Gibraltar
Spain
application of EU law
customs inspection
free movement of persons
frontier
identity document
tourism

text: C 182/44 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) SKRIFTLIG FRÅGA E-3113/98 från Thomas Mann (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Trakasserier vid in- och utresa till och från Gibraltar Varav kommer det sig att den spanska gränspolisen fördröjer person-/semestertrafiken mellan Spanien och Förenade kungariket, i detta fall Gibraltar, så till den grad att EU-resenärer i timmar får sitta praktiskt taget inburade i sina bilar i mördande temperatur? Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att ändra på denna ohållbara situation? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (7 december 1998) Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-1744/98 från Graham Mather (1), på den skriftliga frågan E-1404/95 från Barry Seal (2) och på de muntliga frågorna H-269/95 och H-353/95 från Alfred Lomas respektive Thomas Megahy vid frågestunden vid parlamentets session i maj 1995 (3). (1) (2) (3) EGT C 13, 18. 1. 1999, s. 76. EGT C 213, 17. 8. 1995. EGT, Bilaga 4-463, s. 136, 17. 5. 1995, [eng. utgåva (övers. anm. )]. (1999/C 182/056) SKRIFTLIG FRÅGA E-3117/98 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Bestämmelser om utomlandsvistelser på utbytesbasis Är kommissionen medveten om att barn ofta misshandlas, både fysiskt och sexuellt, under vistelser i värdfamiljer i samband med utbytesvistelser utomlands, då dessa sällan styrs av några bestämmelser? Om kommissionen är medveten om problemet, vilka åtgärder ämnar den då vidta för att skydda minderåriga? Jag önskar i synnerhet få reda på om några åtgärder vidtagits för att fastställa bestämmelser för språkskolor och värdfamiljer runtom i EU? Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (5 februari 1999) I utbildnings- och ungdomsprogrammen ingår inte transnationella utbyten för barn under 14 år. Inga övergrepp mot deltagande ungdomar har rapporterats till kommissionen, och risken för övergrepp bedöms vara begränsad eftersom ungdomarna inte skickas utomlands ensamma. Sokrates-programmet stöder Linguas gemensamma utbildningsprojekt som normalt avser två grupper med ungdomar som har fyllt minst 14 år. Ett viktigt inslag i projektet är en utbytesvistelse på minst 14 dagar vid partnerinstitutionen när det gemensamma projektarbetet utförs. Eleverna skall helst bo hos varandras familjer, dvs. hos en elev i partnergruppen, för att få chansen att lära sig så mycket som möjligt om värdlandets språk och kultur. Elevgrupperna åtföljs alltid av lärare @ en manlig och en kvinnlig om gruppen är blandad @ och familjerna är oftast engagerade i projektet


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3149/98 van Rainer WIELAND aan de Commissie. Voorstel voor een richtlijn betreffende een reclameverbod voor auto's of andere goederen

eurovoc_concepts:
advertising
motor car


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3123/98 του Gianni TAMINO προς την Επ τροπή. Ορισμός της απόρριψης

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
OECD
application of EU law
environmental protection
interpretation of the law
single market
waste

text: 14. 5. 1999 EL Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των C 135/169 Τα σχετικα´ µε το καθεστω´ ς του ταµει´ου αδειω´ ν µε´τρα της Γερµανι´ας πρε´πει να εξετασθου´ν βα´σει των προαναφερο´µενων διατα´ξεων. Το Φεβρουα´ριο του 1998, ε´να γερµανικο´ δικαστη´ριο εργασι´ας υπε´βαλε στο ∆ΕΚ προδικαστικα´ ερωτη´µατα σχετικα´ µε το ισχυ´ον καθεστω´ ς του ταµει´ου αδειω´ ν στη Γερµανι´α. Η Επιτροπη´ ε´λαβε, επι´σης, πολυα´ριθµες καταγγελι´ες εκ µε´ρους των επιχειρη´σεων α´λλων κρατω´ ν µελω´ ν (µε εξαι´ρεση µε´χρι στιγµη´ς το Λουξεµβου´ργο). ∆εδοµε´νου ο´τι οι γερµανικε´ς αρχε´ς δεν ει´ναι διατεθειµε´νες να αναβα´λουν την εφαρµογη´ του καθεστω´ τος τους υπο´ το φως των εν λο´γω προδικαστικω´ ν υποθε´σεων, η Επιτροπη´ εξετα´ζει την περι´πτωση στο πλαι´σιο της προβλεπο´µενης στο α´ρθρο 169 της συνθη´κης ΕΚ διαδικασι´ας. (1) ΕΕ L 18 της 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3118/98 υποβολη´ : Winifred Ewing (ARE) προς την Επιτροπη´ (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Εκσυγχρονισµο´ς και ανακατασκευη´ πλοι´ων Μπορει´ η Επιτροπη´ να ανακοινω´ σει τα ποσα´ που χορη´γησαν τα κρα´τη µε´λη για τον εκσυγχρονισµο´ και την ανακατασκευη´ πλοι´ων; Απο´ ποι´α κρα´τη µε´λη ε´χουν χορηγηθει´ τα ποσα´ αυτα´; Τι´ ποσα´ ε´χουν απορροφηθει´ γι αυτο´ το σκοπο´ και για πο´σα πλοι´α; Απα´ ντηση του κ. Van Miert εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (13 Noεµβρι´ου 1998) Συ´µφωνα µε την ε´κθεση ελε´γχου που εκπονη´θηκε βα´σει του α´ρθρου 11 του Συµβουλι´ου της οδηγι´ας 90/684/ΕΟΚ της 21ης ∆εκεµβρι´ου 1990 για τις ενισχυ´σεις στις ναπηγικε´ς εργασι´ες (1), τε´σσερα κρα´τη µε´λη (∆ανι´α, Γερµανι´α, Ιταλι´α, και Ισπανι´α) κοινοποι´ησαν, κατα´ τα τελευται´α ε´τη, συµβα´σεις µετατροπη´ς σκαφω´ ν (αφορου´σαν δηλ. ριζικε´ς µετατροπε´ς του πλοι´ου) για τις οποι´ες χορηγη´θηκε κρατικη´ ενι´σχυση. Απο´ τα πλε´ον προ´σφατα συνολικα´ στοιχει´α που διαθε´τει η Επιτροπη´ προκυ´πτει ο´τι, για το 1995, 23 συµβα´σεις µετασκευη´ς συνολικη´ς συµβατικη´ς αξιας 231,2 εκατ. ECU ε´τυχαν ενισχυ´σεων συνολικου´ ποσου´ 10,3 εκατ. ECU και, για το 1996, 29 συµβα´σεις µετασκευη´ς συνολικη´ς συµβατικη´ς αξι´ας 484,9 εκατ. ECU ε´τυχαν ενισχυ´σεων συνολικου´ ποσου´ 19. 3 ECU. Το ποσο´ των εν λο´γω ενισχυ´σεων ατιπροσωπευ´ει περι´που το 4,5 % της συµβατικη´ς αξι´ας, δηλ. το ανω´ τατο επιτρεπο´µενο απο´ την Επιτροπη´ ο´ριο. (1) ΕΕ L 380 της 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3123/98 υποβολη´ : Gianni Tamino (V) προς την Επιτροπη´ (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Ορισµο´ς της απο´ρριψης Συ´µφωνα µε την εφηµερι´δα Sole 24 Ore της Τετα´ρτης 16ης Σεπτεµβρι´ου, η Επιτροπη´ ε´χει επιφε´ρει επαναστατικε´ς αλλαγε´ς στο συγκεχυµε´νο ευρωπαι¨κο´ σενα´ριο ο´σον αφορα´ την ερµηνει´α του ορισµου´ της απο´ρριψης και συγκεκριµε´να ε´χει εντοπι´σει νε´ες αρχε´ς, ανοι´γοντας ξανα´ τη συζη´τηση για την πολυ´πλοκη αυτη´ υπο´θεση. 1. Ποιε´ς ακριβω´ ς ει´ναι οι νε´ες αυτε´ς αρχε´ς που θα µπορου´σαν να επιφε´ρουν επαναστατικε´ς αλλαγε´ς στο συγκεκριµε´νο θε´µα;


title: Guide de l'information du Conseil de l'Union européenne.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
powers of the institutions (EU)
user guide


title: Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu tūrisma jomā

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
environmental protection
international convention
the EU's international role
tourism

formats: pdf print

text: 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/43 PROTOKOLS par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu tūrisma jomā Protokols “Tūrisms” VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, Preambula AUSTRIJAS REPUBLIKA, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, MONAKO FIRSTISTE, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, kā arī EIROPAS KOPIENA SASKAŅĀ ar misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu, IZPILDOT saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta, IEVĒROJOT Līgumslēdzēju pušu gribu harmonizēt ekonomiskās intereses un ekoloģiskās prasības un nodrošināt ilgstpē- jīgu attīstību, APZINOTIES to, ka Alpi ir vietējo iedzīvotāju dzīves un ekonomiskās darbības attīstības vieta, PĀRLIECINĀTAS par to, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem noteikt savu sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības plānu un piedalīties tā īstenošanā pastāvošajos institucionālajos ietvaros, IEVĒROJOT to, ka pilsētu iedzīvotājos pieaug prasība pēc tūrisma mūsdienu cilvēka atpūtas daudzveidošanai, IEVĒROJOT to, ka Alpi ir viena no plašākajām tūrisma un atpūtas uzņemšanas vietām Eiropā ar lielām brīvā laika pavadīšanas iespējām, ainavas bagātību un ekoloģisko apstākļu daudzveidību un ka šī priekšrocība izskatāma ārpus nacionālajām robežām, IEVĒROJOT to, ka nozīmīga Līgumslēdzēju pušu iedzīvotāju daļa dzīvo Alpos un Alpu tūrisms ir sabiedriski nozīmīgs ar to, ka ļauj saglabāt pastāvīgo iedzīvotāju skaitu, L 337/44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. IEVĒROJOT to, ka kalnu tūrisms attīstās aizvien pieaugošas globalizācijas konkurences apstākļos un ievērojami veicina Alpu telpas ekonomisko izaugsmi, IEVĒROJOT to, ka jaunākās tendences norāda labākas tūrisma un vides aizsardzības harmonizēšanas virzienā: klientu aizvien izteiktākā ieinteresētība pēc pievilcīgiem un aizsargātas dabas apstākļiem gan ziemā, gan vasarā, daudzu vietējo lēmējinstitūciju rūpes par uzņemšanas apstākļu kvalitātes uzlabošanu vides aizsardzības nozīmē, IEVĒROJOT to, ka Alpu telpā īpaši jāņem vērā ekosistēmu adaptācijas robežas katrā vietā atsevišķi un jānovērtē, izejot no tām piemītošajām īpatnībām, APZINOTIES, ka dabas un kultūras mantojums, kā arī ainava ir Alpu tūrisma galvenais pamats, APZINOTIES to, ka dabas, kultūras, ekonomiskās un institucionālās atšķirības, kas raksturo Alpu valstis ir ar autonomas attīstības izcelsmi, un daudzveidīgais tūrisma piedāvājums nebūt neatkāpjas starptautiskā līmeņa vienveidības priekšā, bet – gluži pretēji – ir dažādu un savstarpēji papildinošu tūrisma darbību avots, APZINOTIES to, ka tūrisma industrijas ilgstspējīga attīstība centrējas ap dabas mantojuma izcelšanu un piedāvājumu un pakalpojumu kvalitāte ir nepieciešama, ievērojot lielākās daļas Alpu reģionu ekonomisko atkarību no tūrisma un izdzī- vošanas iespēju, ko tas sniedz iedzīvotājiem, APZINOTIES to, ka jāmudina atpūtnieki cienīt dabu, jāpalīdz tiem labāk saprast iedzīvotājus, kas strādā un dzīvo tūristu apmeklētos reģionos un jāveido optimāli apstākļi patiesai dabas atklāšanai Alpu telpā visā tās daudzveidībā, APZINOTIES to, ka profesionālu tūrisma organizāciju un vietējo pašvaldību uzdevums ir izstrādāt Alpu telpā kopīgas vienotas normas, lai uzlabotu ražošanas struktūras, kā arī uzlabotu to darbību, VĒLOTIES nodrošināt Alpu telpas ilgtspējīgu attīstību ar vidi saudzējošu tūrismu, kas ir būtisks pamats vietējo iedzīvotāju dzīves un ekonomikas apstākļiem, PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt atrisinātas tikai pārrobežu ietvaros un prasa kopīgus pasākumus no Alpu valstu puses, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Mērķis veicināt kopējo problēmu risināšanu ar attiecīgo teritoriju sadar- bības palīdzību. Šā protokola mērķis ir veicināt pastāvošajos institucionālajos ietvaros ilgstspējīgu attīstību Alpu telpā ar vidi saudzējošu tūrismu, pateicoties specifiskiem pasākumiem un rekomendā- cijām, kas ņem vērā vietējo iedzīvotāju un tūristu intereses. Līgumslēdzējas puses veicina pastiprinātu starptautisko 2. sadarbību starp atbilstīgajām un lemttiesīgajām institūcijām. Tās īpaši raugās, lai pārrobežo teritorijas tiktu izmantotas, koor- dinējot vidi saudzējošas tūrisma un atpūtas darbības. 2. pants Starptautiskā sadarbība Līgumslēdzējas puses 1. starptautiskas sadarbības šķēršļus vietējo pašvaldību sadarbībai Alpu telpā un apņemas novērst Ja vietējās pašvaldības nevar īstenot pasākumus, 3. jo tie ir valsts vai starptautisko institūciju kompetencē, tām jānodrošina iespēja efektīvi pārstāvēt iedzīvotāju intereses. 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/45 3. pants Mērķu ievērošana citās nostādnēs b) sekas augsnē, ūdenī, gaisā, dabas līdzsvarā un ainavā, ņemot vērā specifiskus ekoloģijas datus, dabas resursus un ekosis- tēmu pielāgošanās robežas; Līgumslēdzējas puses apņemas ņemt vērā šā protokola mērķus it īpaši teritorijas labiekārtošanas, transporta, citās nostādnēs, lauksaimniecības, mežsaimniecības, vides un dabas aizsardzības jomās, kā arī ūdens un enerģijas piegādes jomā, lai samazinātu iespējamās negatīvās vai pretrunīgās sekas. c) sekas valsts finansēs. 4. pants Vietējo pašvaldību piedalīšanās Pastāvošajos institucionālajos ietvaros katra Līgumslēdzēja 1. puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veici- nātu to solidaritāti atbildībā, proti, izmantojot un attīstot siner- ģiju tūrisma politikas īstenošanā Alpu telpā, kā arī veicot no tās izrietošos pasākumus. Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības ir neatņemama sastāv- 2. daļa šīs politikas un pasākumu dažādās sagatavošanas un īste- nošanas fāzēs, ievērojot viņu atbildību spēkā esošajos institucio- nālajos ietvaros. II NODAĻA SPECIFISKI PASĀKUMI 5. pants Piedāvājuma pārvaldība Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, ilgtspējīgs 1. tūrisms attīstītos kā vidi saudzējošs tūrisms. Šai nolūkā tās atbalsta vadošu koncepciju, sektoru plānu izstrādāšanu un īstenošanu, ko uzsākušas kompetentas instances visatbilstošākajā līmenī un ievērojot šā protokola mērķus. attīstības programmu, lai Šie pasākumi palīdzēs novērtēt un salīdzināt plānotās attīs- 2. tības priekšrocības un trūkumus šādos aspektos: a) sociālās un ekonomiskās sekas vietējiem iedzīvotājiem; 6. pants Tūrisma attīstības virzieni Līgumslēdzējas puses tūrisma attīstībā ņem vērā rūpes par 1. vides aizsardzību un ainavas saglabāšanu. Tās apņemas iespēju robežās saudzējošus projektus. labvēlīgus un vidi veicināt ainavai Tās uzsāk ilgstošu politiku, kas veicinātu dabai tuva Alpu 2. tūrisma konkurētspēju un tādējādi dotu nozīmīgu ieguldījumu Alpu telpas sociāli ekonomiskajā attīstībā. Priekšroka tiks dota tiem pasākumiem, kas veicina jauninājumus un dažādību. Līgumslēdzējas puses raugās, lai spēcīgam tūrisma spie- 3. dienam pakļautos reģionos tiktu meklētas līdzsvarotas attiecības starp intensīvajām un ekstensīvajām tūrisma formām. Sākot ar šo brīdi, tiks veikti pasākumi, kas veicina šādu 4. aspektu ievērošanu: a) attiecībā uz intensīvo tūrismu esošo tūrisma struktūru un aprīkojumu pielāgošana ekoloģijas prasībām un jaunu struk- tūru attīstīšana saskaņā ar šā protokola mērķiem; b) attiecībā uz ekstensīvo tūrismu dabas apstākļiem tuva un vidi saudzējoša tūrisma piedāvājuma saglabāšana vai attīstīšana, kā arī dabas un kultūras mantojuma izcelšana tūrismu uzņe- mošajos reģionos. 7. pants Kvalitātes prasības Līgumslēdzējas puses apņemas pastāvīgi un sistemātiski ievē- 1. pieprasīt tūrisma piedāvājuma kvalitāti Alpu telpā, rojot ekoloģijas prasības. īpaši L 337/46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. Tās veicina kopīgu darbību programmu izstrādāšanu un 2. pieredzes apmaiņu, turpinot kvalitātes uzlabošanu šādās jomās: 12. pants Mehāniskie pacēlāji a) aprīkojuma iekļaušana ainavā un dabas vidē; b) urbanizācija, arhitektūra (jaunbūves un ciematu atjaunošana); c) mājvietu aprīkojums un tūrisma pakalpojumu piedāvājums; d) tūrisma produktu daudzveidīgums Alpu telpā, kultūras darbības attiecīgajās dažādajās teritorijās. izceļot 8. pants Tūrisma plūsmas pārvaldība Līgumslēdzējas puses veicina tūrisma plūsmas pārvaldību īpaši aizsargājamās vietās, organizējot tūristu plūsmas regulēšanu un uzņemšanu, garantējot vietu ilgtspējīgu pastāvēšanu. 9. pants Attīstības dabiskās robežas Līgumslēdzējas puses raugās, lai tūrisma attīstība tiktu pielāgota vides īpatnībām un attiecīgajā teritorijā vai reģionā pieejamajiem resursiem. Tādos projektos, kam var būt ievērojamas sekas uz vidi, būs nepieciešams pastāvošajos institucionālajos ietvaros iepriekš izstrādāt šīs ietekmes novērtējumu, kas būs jāņem vērā lēmuma pieņemšanā. 10. pants Klusas zonas Līgumslēdzējas puses saskaņā ar saviem noteikumiem un ekolo- ģiskajiem kritērijiem apņemas noteikt klusas zonas, kurās atsakās no tūrisma organizēšanas. 11. pants Izmitināšana Līgumslēdzējas puses attīsta tādus izmitināšanas veidus, kas ievēro pieejamās ierobežojumus, dodot priekšroku komerciālai izmitināšanai, pastāvošo ēku atjaunošanai un izmantošanai, modernizējot esošās izmitināšanas vietas un uzla- bojot to kvalitāti. telpas Līgumslēdzējas puses saskaņā ar nacionālajām procedūrām 1. attiecībā uz mehānisko pacēlāju atļaujām vienojas ieviest – bez ekonomiskajām un drošības prasībām – ekoloģiskajām un ainavas prasībām atbilstošas nostādnes. Jaunas atļaujas, kā arī koncesijas mehānisko pacēlāju 2. izmantošanā tiks pakļautas prasībām nelietojamu mehānisko pacēlāju demontāžai un nojaukšanai un neizmantoto teritoriju dabisko apstākļu atjaunošanai, prioritāti piešķirot vietējās izcelsmes veģetācijai. 13. pants Tūrisma transporta kustība Līgumslēdzējas puses veicina pasākumus ar mērķi sama- 1) zināt motorizēta transporta kustību tūrisma kūrortu teritorijā. Bez tam tās veicina privāto vai valsts iniciatīvu uzlabot 2) vietu un tūrisma centru pieejamību ar sabiedriskā transporta palīdzību un veicināt šā transporta izmantošanu tūristu vidū. 14. pants Īpašas labiekārtošanas tehnikas 1. Slēpošanas trases Līgumslēdzējas puses raugās, lai slēpošanas trašu iekārto- iekļautos 1. šana, uzturēšana un ekspluatācija cik iespējams labi ainavā, ievērojot biotopu jutību un dabisko līdzsvaru; Teritorijas izmaiņas pēc iespējas ir jāierobežo un, ja dabi- 2. skie apstākļi to pieļauj, iekārtotās platības atkal jāapstāda, prio- ritāti dodot vietējas izcelsmes augu sugām. 2. Sniega iekārtas Nacionālie tiesību akti var atļaut sniega izgatavošanu aukstajā laika periodā, kas raksturīgs katrai vietai, īpaši, lai radītu drošību atklātajās zonās, ja hidroloģiskie, klimatiskie un ekoloģiskie vietas apstākļi to pieļauj. 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/47 15. pants Sporta nodarbības lai kompensētu jautājumu par Alpu konkursa organizēšanu, inovatīvu tūrisma produktu un darbības veikšanu, kas ievēro šā protokola mērķus. Līgumslēdzējas puses apņemas noteikt brīvdabas sporta 1. nodarbību pārvaldību īpaši aizsargājamajās vietās tā, izvai- rītos no to sekām uz vidi. Šī pārvaldība var nepieciešamības gadījumā novest pie aizlieguma. lai Līgumslēdzējas puses apņemas maksimāli ierobežot un 2. nepieciešamības gadījumā aizliegt motorizēto sportu darbības ārpus zonām, ko noteikušas kompetentās iestādes. 20. pants Tūrisma, lauksaimniecības, mežsaimniecības un amatnie- cības sadarbība puses lauksaimniecības, Līgumslēdzējas mežsaimniecības un amatniecības sadarbību. Tās īpaši atbalsta kombinētas darbības, kurās tiek radītas darba vietas ilgtspējīgas attīstības nolūkā. tūrisma, atbalsta 16. pants Gaisa transporta nolaišanās Līgumslēdzējas puses apņemas maksimāli ierobežot un nepie- ciešamības gadījumā aizliegt gaisa transporta nolaišanos sporta mērķiem ārpus lidlaukiem. 21. pants Papildu pasākumi Līgumslēdzējas puses ar ilgtspējīga tūrisma mērķi var īstenot papildu pasākumus šajā protokolā paredzētajiem. 17. pants Ekonomiski vāju reģionu un pašvaldību attīstība Līgumslēdzējām pusēm tiek ieteikts veikt izpēti teritorijai piemē- rotu risinājumu meklēšanai, kas ļautu līdzsvarot ekonomiski vāju reģionu un pašvaldību attīstību. III NODAĻA PĒTĪJUMI, APMĀCĪBA UN INFORMĀCIJA 22. pants Pētījumi un novērošana 18. pants Atpūtas grafiku sastādīšana Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā veicina un harmo- 1. nizē pētījumus un sistemātisku novērošanu, kas lietderīgi labākai tūrisma un Alpu vides mijiedarbības apzināšanai, kā arī analizē nākotnes attīstības iespējas. Līgumslēdzējas puses labāk veidot 1. grafikus laikā un telpā reģionos, kas uzņem tūristus. centīsies atpūtas Šai nolūkā nepieciešams atbalsts valstu sadarbībai attiecībā 2. uz atvaļinājumu grafikiem un sezonas pagarināšanas praksi. Līgumslēdzējas puses raugās, lai nacionālo pētījumu un 2. sistemātiskas novērošanas rezultāti tiktu integrēti kopējā pastā- vīgā novērojumu un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai esošajos institucionālajos ietvaros. 19. pants Inovāciju veicināšana Līgumslēdzējām pusēm tiek ieteikts attīstīt visa veida motivāciju izskatīs šā protokola ieviržu īstenošanai. Šai nolūkā tās īpaši Līgumslēdzējas puses apņemas apmainīties ar informāciju 3. par pieredzi šā protokola pasākumu un rekomendāciju īsteno- šanā un apkopot attiecīgos faktus par kvalitatīva tūrisma attīs- tību. L 337/48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 22. 12. 2005. 23. pants Apmācība un informācija gajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus. Līgumslēdzējas puses veicina sākotnējo un tālāko apmā- 1. cību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un to īstenošanu. Līgumslēdzējām pusēm ir ieteicams tieši un netieši ar 2. tūrismu saistītajā profesionālajā apmācībā iekļaut zināšanas par dabisko vidi un vides aizsardzību. Tādējādi varētu tikt īstenoti oriģināli apmācību veidi, kas saista tūrismu un vides aizsardzību. Piemēram: — “vides pasākumu organizators”, — “kūrorta kvalitātes atbildīgie”, — “tūrisma palīgi invalīdiem”. IV NODAĻA ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA 24. pants Īstenošana Līgumslēdzējas puses apņemas raudzīties, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot piemērotus pasākumus pastāvošajos institu- cionālajos ietvaros. 25. pants Saistību ievērošanas kontrole Pastāvīgā Komisija raksta ziņojumu par Līgumslēdzēju 3. pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adre- sējot to Alpu konferencei. Ja tā Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. 4. konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt reko- mendācijas. 26. pants Noteikumu efektivitātes novērtēšana Līgumslēdzējas puses regulāri izskata un novērtē šā proto- 1. kola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā sasniegšanai, protokolā. tās Pastāvošajos institucionālajos ietvaros šajā novērtēšanā tiek šajā jomā 2. iesaistītas pašvaldības. aktīvām nevalstiskajām organizācijām. Iespējams konsultēties ar V NODAĻA NOSLĒGUMA NOTEIKUMI 27. pants Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta 1. un citu atbilstīgu konvencijas pantu izpratnē. Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai 1. par veiktajiem pasākumiem šā protokola īstenošanā. Ziņojumos skarts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Alpu konference nosaka šo ziņojumu periodiskumu. Neviena valsts nevar kļūt par Līgumslēdzēju pusi, ja nav 2. parakstījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denon- sēšana ir līdzvērtīga šā protokola denonsēšanai. Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, 2. vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrie- tošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstī- Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos 3. jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgum- slēdzējas puses. 22. 12. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 337/49 28. pants a) visus parakstus; Parakstīšana un ratificēšana Šo protokolu var parakstīt no 1998. gada 16. oktobra 1. valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1998. gada 16. novembra to var parakstīt Austrijas Republikā kā depozitārijā. Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas 2. izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu rati- ficēšanas, pieņemšanas vai aprobācijas instrumentu. Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu 3. uzņemties protokola spēkā trīs saistības, protokols mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņem- šanas vai aprobācijas instruments. Pēc šā protokola grozījumu jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse stāšanās spēkā, kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem. stājas 29. pants Paziņojumi Depozitārijs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus: b) ratifikācijas, iesniegšanas; pieņemšanas vai aprobācijas instrumenta c) visus spēkā stāšanās datumus; d) visus Līgumslēdzēju vai parakstītāju izteiktos paziņojumus; e) visu Līgumslēdzēju pušu paziņotas denonsēšanas, ieskaitot to datumu. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu. Sastādīts Bledā 1998. gada 16. oktobrī franču, vācu, itāliešu un slovēņu valodā ar vienādu juridisko spēku vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārijs nodod apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3206/98 von Nuala AHERN Schottisch- nordirisches Stromverbundnetz

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
Scotland
economic and social cohesion
energy grid
systems interconnection
trans-European network
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 3132/98 by Raimo ILASKIVI Support for the internationalisation of small undertakings

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
economic development
international market
international trade
market access
small and medium-sized enterprises


title: QUESTION ECRITE no 3084/98 de Honório NOVO Prêt de la BEI à SONAE Investimentos SGPS SA

eurovoc_concepts:
EIB loan
Portugal
distributive trades
group of companies
interest rate subsidy
job creation
real estate credit
regional development
shopping centre
terms for aid

text: C 341/2 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 1999 La Commission va donc soulever la question devant les autorités britanniques et, le cas échéant, ne manquera pas d’instruire le dossier dans le cadre de la procédure prévue à l’article 169 du traité CE. (1) JO C 310 du 15. 12. 1998. (1999/C 341/002) QUESTION ÉCRITE E-3084/98 posée par Honório Novo (GUE/NGL) à la Commission Objet: Prêt de la BEI à SONAE Investimentos SGPS SA (16 octobre 1998) La publication Informations BEI (1-1998-no96, ISSN 0258-2147) indique les prêts octroyés par la Banque européenne d’investissement au Portugal au cours de l’année 1997. Dans la liste des contrats conclus au cours de l’année en question avec des organismes et des institutions portugais figure un prêt de 50,3 millions d’écus (soit un peu plus de 10 milliards d’escudos) octroyé à SONAE Investimentos SGPS SA, qui, par son potentiel économique et financier, compte parmi les principaux groupes établis au Portugal. Il est précisé dans la publication de la BEI que ce prêt était destiné à la construction d’un «centre commercial à Porto». Il est notoire que la BEI accorde normalement des prêts bonifiés, dont le coût est à la charge du budget communautaire, c’est-à-dire des contribuables. Il est également évident que le projet financé se situe dans un secteur où le taux de rentabilité est parmi les plus élevés dans l’Union européenne et bénéficie à un groupe qui ne peut en aucune manière être considéré comme une «petite ou moyenne entreprise». L’auteur de la question suppose que la décision de la BEI a été motivée par le fait que le projet SONAE était appuyé par le gouvernement portugais. Cela étant, la Commission peut-elle indiquer: 1. 2. 3. comment l’octroi d’un prêt de la BEI à un groupe économique et financier qui est parfaitement à même de contracter un emprunt aux conditions normales auprès d’une banque commerciale peut être justifié; si la demande de financement de SONAE pour la construction d’un «centre commercial à Porto» a été appuyée d’une manière ou d’une autre par le gouvernement portugais, et si elle estime que le prêt accordé répond aux objectifs de l’Union à la réalisation desquels la BEI doit contribuer? Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (15 janvier 1999) Le prêt en question a été accordé conformément aux procédures normales de la Banque européenne d’investissement (BEI), qui prévoient d’obtenir l’avis de l’État membre où le projet sera réalisé, et son taux a été calculé sur la base du coût du financement, augmenté d’une petite marge destinée à couvrir les frais de gestion. Ce prêt ne bénéficie d’aucune subvention ni de ressources budgétaires de la Communauté. D’après les informations transmises à la Commission par la BEI, les deux centres commerciaux cofinancés par le prêt de la Banque se situent dans des régions de l’objectif 1. Le développement régional constitue l’une des principales priorités de l’activité de la BEI (article 198 E, point a), du traité CE). De plus, le projet a des effets positifs directs sur l’emploi (on estime que sera créé dans les deux centres commerciaux l’équivalent de 5 000 emplois à temps plein). Il contribuera à moderniser le secteur du commerce de détail au Portugal, qui tarde à suivre les marchés plus avancés. Ces nouvelles infrastructures répondront aux normes rigoureuses que les détaillants spécialisés exigent lorsqu’ils pénètrent sur de nouveaux marchés, soutenant dès lors la politique du marché unique. En renforçant la concurrence, les centres commerciaux faciliteront l’accès, à des prix compétitifs, aux marchandises disponibles à l’échelle internationale, offrant ainsi des avantages aux consommateurs


title: QUESTION ECRITE no 3092/98 des députes Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS à la Commission. Retard dans le paiement des fonds du programme LEADER 1

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Spain
rural development

text: C 96/160 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 4. 1999 RØponse donnØe par M. Mar(cid:237)n au nom de la Commission (29 octobre 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-2191/98 de M. Ford (1). (1) JO C 13 du 18. 1. 1999, p. 152. (1999/C 96/233) QUESTION (cid:201)CRITE E-3089/98 posØe par Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: «Blocus» d(cid:146)un monastŁre orthodoxe par l(cid:146)armØe turque Mor Gabriel est l(cid:146)un des plus anciens monastŁres orthodoxes au monde. SituØ en Turquie, sa fondation remonte (cid:224) plus de mille six cents ans et l(cid:146)on y enseigne, de nos jours encore, la foi orthodoxe et la langue aramØenne. Il reprØsente aussi le foyer spirituel de trois millions de Syriens orthodoxes. Ces derniers mois, de grands journaux amØricains (dont le Los Angeles Times, dans son Ødition du 21 aoßt 1998) ont rapportØ que l(cid:146)administrateur islamique en charge de la rØgion oø se trouve le monastŁre, M. Fikret G(cid:252)ven, tentait › en usant de divers artifices › de mettre un terme (cid:224) l(cid:146)enseignement dispensØ aux trente Øtudiants qu(cid:146)abrite actuellement l(cid:146)Ødifice. Appliquant la tristement cØlŁbre loi raciste qui interdit l(cid:146)ordination de ressortissants non turcs, les autoritØs d(cid:146)Ankara entendent chasser une fois pour toutes du monastŁre ceux qui y professent la foi chrØtienne. Ces derniers temps, elles viennent d(cid:146)installer dans le village tout proche de Haberli un poste de contr(cid:244)le de l(cid:146)armØe (gardØ par des chars) dont les occupants relŁvent l(cid:146)identitØ des visiteurs du monastŁre. Quel est le point de vue de la Commission sur cette affaire? Comment envisage-t-elle de rØagir, dŁs lors que, manifestement, la Turquie se sent encouragØe par l(cid:146)inertie qu(cid:146)oppose l(cid:146)Union europØenne (cid:224) chaque violation des droits des minoritØs non musulmanes vivant encore sur le territoire turc et en profite pour renchØrir dans ses man(cid:156)uvres d(cid:146)intimidation et de harcŁlement (cid:224) leur encontre? RØponse donnØe par M. van den Broek au nom de la Commission (10 novembre 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-2159/98 de Mme Daskalaki (1). (1) JO C 31 du 5. 2. 1999, p. 128. (1999/C 96/234) QUESTION (cid:201)CRITE E-3092/98 posØe par Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: Retard dans le paiement des fonds du programme Leader 1 Le centre de dØveloppement rural (CEDER) «La Montagne» est une entitØ crØØe dans la commune de Cocentaina (Alicante › Espagne) qui a participØ activement au dØveloppement du programme Leader 1. Par l(cid:146)intermØdiaire de ce centre, diffØrentes subventions ont ØtØ octroyØes pour des projets, dØj(cid:224) conclus, dans les communes rurales voisines. Cependant, malgrØ le temps ØcoulØ depuis l(cid:146)octroi des subventions par le CEDER «La Montagne» en 1994 et la conclusion dØfinitive des projets subventionnØs, la totalitØ des subventions octroyØes n(cid:146)est pas encore parvenue aux bØnØficiaires. Le CEDER «La Montagne» invoque comme motif de ce retard auprŁs des collectivitØs bØnØficiaires le non- versement de la totalitØ des montants qu(cid:146)il aurait dß recevoir de l(cid:146)Union europØenne


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3108/98 do Deputado Hilde HAWLICEK à Comissão. Turismo nos países em vias de desenvolvimento - Garantia de uma importante fonte de receitas

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
developing countries
economic development
environmental protection
market access
social development
sustainable development
tourism

text: C 118/180 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 Poderia o Conselho indicar se considera que qualquer um Ø livre de organizar, com regularidade ou a t(cid:237)tulo ocasional, actividades desportivas, profissionais e amadoras, num sistema de mercado livre e, por conseguinte, em contradi(cid:231)ªo com o sistema de monop(cid:243)lio dominado pelo CONI existente em ItÆlia, nomeadamente, tendo em conta os apoios financeiros da ordem de vÆrios milhares de milhıes de que beneficia este organismo? Resposta (7 de Dezembro de 1998) Dada a reparti(cid:231)ªo de competŒncias entre as institui(cid:231)ıes prevista pelo Tratado que institui a Comunidade Europeia, o Conselho limita-se a informar o Senhor Deputado de que essa questªo Ø da competŒncia da Comissªo, nomeadamente nos termos do disposto nos artigos 89o e 90o do Tratado CE. (1999/C 118/231) PERGUNTA ESCRITA P-3103/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo Objecto: A compra do Manchester United Football Club (8 de Outubro de 1998) A prop(cid:243)sito da compra do Manchester United Football Club por Rupert Murdoch, poderÆ a Comissªo confirmar que qualquer tentativa de impedir as esta(cid:231)ıes de televisªo (outras que as pertencentes ao impØrio mediÆtico de Rupert Murdoch) de adquirir direitos de transmissªo televisiva constituiria uma viola(cid:231)ªo do artigo 86o? Resposta dada pelo ComissÆrio Van Miert em nome da Comissªo (28 de Outubro de 1998) O artigo 86o do Tratado CE pro(cid:237)be (cid:224)s empresas que explorem de forma abusiva uma posi(cid:231)ªo dominante no mercado comum ou numa parte substancial deste na medida em que o comØrcio entre Estados-membros seja suscept(cid:237)vel de ser afectado. No entanto, a aplica(cid:231)ªo do artigo 86o em cada caso preciso depende de uma avalia(cid:231)ªo dos aspectos jur(cid:237)dicos e econ(cid:243)micos do caso em questªo a fim de se determinar, nomeadamente, se a empresa se encontra efectivamente em posi(cid:231)ªo dominante e se o seu comportamento corresponde a uma explora(cid:231)ªo abusiva dessa posi(cid:231)ªo dominante. Nªo Ø portanto poss(cid:237)vel, nesta fase, determinar se a BSKyB, no caso de a sua oferta de aquisi(cid:231)ªo do clube de futebol Manchester United ser aceite e obtiver as necessÆrias autoriza(cid:231)ıes, adoptarÆ no futuro um comportamento suscept(cid:237)vel de infringir o artigo 86o do Tratado CE. (1999/C 118/232) PERGUNTA ESCRITA E-3108/98 apresentada por Hilde Hawlicek (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Outubro de 1998) Objecto: Turismo nos pa(cid:237)ses em vias de desenvolvimento › Garantia de uma importante fonte de receitas O turismo representa uma fonte primordial de receitas para um grande nœmero de pa(cid:237)ses em vias de desenvolvimento. Simultaneamente, projectos tur(cid:237)sticos mal concebidos comportam, com frequŒncia, consequŒncias nefastas nos dom(cid:237)nios social e ecol(cid:243)gico para os pa(cid:237)ses em vias de desenvolvimento. Constituirªo as possibilidades de contribuir para um turismo social e ecologicamente judicioso no Terceiro Mundo objecto de reflexªo na Uniªo Europeia?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3143/98 dell'on. Joaquín SISÓ CRUELLAS alla Commissione. Giorno internazionale dell'alfabetizzazione

text: 15. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 297/51 (1999/C 297/066) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3138/98 di Giuseppe Rauti (NI) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Cattiva gestione dei fondi per la formazione professionale Premesso che il dott. Giovanni De Blasiis, dirigente l’Ufficio legislativo del Consiglio regionale della Basilicata, ha inviato una petizione sulla cattiva utilizzazione dei fondi comunitari destinati alla FORMAZIONE PROFESSIONALE; che la petizione è iscritta al Registro generale con il n. 47/96; che il 26 giugno 1996 la commissione per le petizioni del Parlamento europeo ha giudicato «ricevibili» le questioni sollevate dal dott. De Blasiis, ha quindi avviato l’esame della petizione e ha deciso di invitare la Commissione europea a prendere posizione sui vari aspetti del problema; può la Commissione europea indicare quali provvedimenti intende prendere sulla suddetta questione? Risposta data dal sig. Flynn a nome della Commissione (16 dicembre 1998) In risposta alla richiesta di informazioni della commissione per le petizioni circa la petizione n. 47/96 del Dott. Giovanni De Blasiis, la Commissione ha trasmesso una risposta il 12 novembre 1996. La petizione è stata discussa nel corso di una riunione della commissione per le petizioni tenutasi il 17-18 marzo 1997 ed è stata dichiarata conclusa. (1999/C 297/067) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3143/98 di Joaquín Sisó Cruellas (PPE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Giorno internazionale dell’alfabetizzazione Lo scorso 8 settembre è stato dichiarato dall’ONU e dall’UNESCO giorno internazionale dell’alfabetizzazione allo scopo di sensibilizzare la comunità internazionale e giungere ad un impegno mondiale in materia di istruzione e di sviluppo. Ciononostante, si calcola che nell’anno 2005 ci saranno quasi 870 milioni di persone di età superiore ai 15 anni che saranno analfabete. Al riguardo, secondo i dati forniti dall’Istituto nazionale spagnolo di statistica, in Spagna oltre 1 milione di persone sono analfabete, di cui 960. 000 donne e 380. 000 uomini. In relazione a tale questione, l’interrogante gradirebbe che la Commissione rispondesse alle seguenti domande: @ Potrebbe indicare quante persone sono analfabete nell’Unione europea, e se è possibile, fornire le percentuali di persone analfabete in ciascuno degli Stati membri separandole tra uomini e donne? @ Quali iniziative concrete sono state prese nell’Unione per porre fine all’analfabetismo? Risposta data dalla sig. ra Cresson a nome della Commissione (27 novembre 1998) Il 14 maggio 1987 sono state adottate le conclusioni del Consiglio dei ministri dell’Istruzione riguardanti un programma europeo al fine d’intensificare la lotta contro l’analfabetismo. Esse considerano che l’analfabetismo, oltre a fattori che riguardano la scuola, è il prodotto di un insieme di cause che si rafforzano l’un l’altra: fattori sociali, geografici, medici, psicologici, nonché la mancanza di corrispondenza tra le esigenze culturali e quelle delle lingue utilizzate dai media ivi compresi i linguaggi informatici. Esse considerano anche che l’obbligo scolastico è, da solo, incapace di contenere l’analfabetismo e che si debbano prendere iniziative che s’iscrivono in una strategia globale per prevenire l’analfabetismo a scuola e per migliorare l’alfabetizzazione degli adulti


title: WRITTEN QUESTION No. 3142/98 by Joaquín SISÓ CRUELLAS Dangerous computer games

eurovoc_concepts:
automatic game
child
child protection
market approval
marketing
violence
young person

text: 6. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 320/27 Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (13 November 1998) Driftnet fishing for tuna will be prohibited only from 1 January 2002. In accordance with the Council decisions, the restrictions for 1998 and subsequent years have mainly concerned the permitted lengths. The Commission has worked hard to ensure that these provisions are complied with and it has sent a report of its observations each year to Parliament. It observes that, since 1995, the rules and regulations limiting the authorised maximum length to 2,5 km have been satisfactorily implemented. The Commission does not yet have all the data on the Member States inspections for this year. Based on the information available, there has been at least one infringement by a fisherman using a net that did not conform to the rules on length. As in previous years, the Commission will produce a final report for the year once it has all the necessary data. It is for the Member States to penalise infringements of the rules in force. The Commission will continue to ensure compliance with the rules on the use of driftnets and will similarly ensure compliance with the bans on their use, when the time comes. (1999/C 320/036) WRITTEN QUESTION E-3142/98 by Joaquín Sisó Cruellas (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Dangerous computer games There is a computer game called ‘Carmageddon’ which, I am appalled to say, many children enjoy playing. The game consists of a car rally in which points are scored by running over as many people and animals as possible along the circuit of the rally. The winner is the highest scorer and the number of points scored varies thus: 100 points for running over a fat man; 125 for a policeman or a little old lady; 150 for running over a cow or if one manages to drive into an American stadium and run over the players lined up in the middle of the field etc. Points can also be scored depending on the amount of time taken to do this. As far as the Member is aware, this computer game is banned in Germany. In view of the public concern at the fact that European children could enjoy playing this horrible game, I would like to ask the Commission the following questions: 7 Can the Commission say whether it is aware of this particular form of computer ‘entertainment’? 7 Would it be possible for the ‘Carmageddon’ computer game to be banned throughout the Union? Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (1 February 1999) The Commission is aware, as a result of information disseminated by the media, of the existence of the computer game in question and the concerns it raises in respect of the possible effects on users, particularly children. As regards the possibility of banning the game throughout the Community, the Commission must point out that the matter essentially comes under the Member States’ responsibility for preventing violence and crime. It would appear that the authorities in the Member States are carefully monitoring the problems posed by dangerous computer games, and in some cases action has already been taken to ban the game in question at national level, as mentioned by the Honourable Member. Certain Member States also have a classification system for computer games based on their level of violence, and ban their sale to minors on the basis of age criteria


title: Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende turisme

text: 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/43 GENNEMFØRELSESPROTOKOL til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende turisme Protokollen om turisme Præambel DEN FRANSKE REPUBLIK, DEN ITALIENSKE REPUBLIK, FYRSTENDØMMET LIECHTENSTEIN, FYRSTENDØMMET MONACO, DET SCHWEIZISKE FORBUND, REPUBLIKKEN SLOVENIEN, FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, REPUBLIKKEN ØSTRIG og DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB — SOM HANDLER i overensstemmelse med deres opgave, der i henhold til konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe- konventionen) af 7. november 1991 tager sigte på at føre en helhedspolitik til beskyttelse og bæredygtig udvikling af Alpeområdet, SOM HANDLER i henhold til deres forpligtelser efter Alpe-konventionens artikel 2, stk. 2 og 3, SOM TAGER I BETRAGTNING, at de kontraherende parter ønsker at harmonisere økonomiske interesser og miljø- mæssige krav og sikre en bæredygtig udvikling, SOM ER SIG BEVIDST, at Alperne udgør grundlaget for lokalbefolkningens liv og økonomiske udvikling, SOM ER OVERBEVIST OM, at lokalbefolkningen selv bør kunne bestemme, hvilken samfundsmæssig, kulturel og økonomisk udvikling den ønsker, og deltage i gennemførelsen af den inden for de eksisterende institutionelle rammer, SOM TAGER I BETRAGTNING, at vores bykultur skaber et voksende behov for turisme og forskelligartede fritidsakti- viteter hos det moderne menneske, SOM TAGER I BETRAGTNING, at Alperne fortsat er et af Europas store mål for turist- og fritidsaktiviteter på grund af de umådelige muligheder for at dyrke disse aktiviteter, den varierede natur og de forskelligartede miljøforhold, og at løsningen af de dermed forbundne opgaver ikke kun er et nationalt anliggende, SOM TAGER I BETRAGTNING, at en væsentlig del af visse kontraherende parters befolkning bor i Alperne, og at alpin turisme er af samfundsmæssig interesse, da den bidrager til at bevare befolkningstallet i området, L 337/44 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 SOM TAGER I BETRAGTNING, at turisme i bjergområder udvikler sig på mere og mere globaliserede konkurrencevilkår og bidrager afgørende til Alpeområdets økonomiske udvikling, SOM TAGER I BETRAGTNING, at de nyeste tendenser synes at gå i retning af en bedre harmoni imellem turisme og miljø: en stadig voksende interesse hos turisterne for tiltrækkende og velbevarede naturomgivelser såvel vinter som sommer og et ønske hos mange lokale beslutningstagere om at forbedre kvaliteten af modtagelsesforholdene på en miljøbevidst måde, SOM TAGER I BETRAGTNING, at man i Alpeområdet må tage særligt hensyn til økosystemernes begrænsede tilpas- ningsmuligheder i de enkelte områder og vurdere dem på deres egne præmisser, SOM ER SIG BEVIDST, at naturgoderne, kulturarven og landskaberne udgør et væsentligt grundlag for turismen i Alperne, SOM ER SIG BEVIDST, at de forskelle, der karakteriserer staterne i Alpeområdet, for så vidt angår natur, kultur, økonomi og institutioner, har ført til individuelle resultater og en vifte af turisttilbud, som i stedet for at vige pladsen for ensretning på internationalt plan tværtimod burde skabe grundlag for forskelligartede turistaktiviteter, der supplerer hinanden, SOM ER SIG BEVIDST, at en bæredygtig udvikling af turistindtægterne, der bygger på anvendelse af naturgoderne, kvalitetsydelser og god service, er nødvendig, da de fleste Alpeområder er økonomisk afhængige af turismen, og da denne udgør en overlevelsesmulighed for befolkningen i området, SOM ER SIG BEVIDST, at man bør opfordre feriegæsterne til at tage hensyn til naturen, skabe større forståelse hos dem for den befolkning, der lever og arbejder i ferieområderne, og skabe de bedste betingelser for ægte naturoplevelser i det meget varierede Alpeområde, SOM ER SIG BEVIDST, at det er op til turistsektorens erhvervsorganisationer og de regionale og lokale myndigheder inden for rammerne af et alpint samarbejde at skabe mulighed for at forbedre produktionsstrukturerne og den måde, de fungerer på, SOM ØNSKER at sikre en bæredygtig udvikling i Alpeområdet gennem miljøbevidst turisme, der ligeledes udgør et vigtigt grundlag for lokalbefolkningens levevilkår og økonomi, SOM ER OVERBEVIST OM, at visse problemer kun kan løses inden for grænseoverskridende rammer, og at Alpestaterne derfor bør træffe foranstaltninger i fællesskab — ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: KAPITEL I GENERELLE BESTEMMELSER nale og lokale myndigheder i Alpeområdet og fremme løsning af fælles problemer ved samarbejde på det mest hensigtsmæssige niveau. Artikel 1 Formål Formålet med denne protokol er at bidrage til en bæredygtig udvikling i Alpeområdet inden for de eksisterende institutionelle turisme takket være specifikke rammer gennem miljøbevidst foranstaltninger og anbefalinger, der tager hensyn til lokalbe- folkningens og turisternes interesser. 2. De kontraherende parter tilskynder til øget internationalt samarbejde de forskellige kompetente organer imellem. De skal bl. a. sikre, at grænseoverskridende områder er tilgængelige, ved at koordinere miljøbevidste turist- og fritidsaktiviteter. Artikel 2 Internationalt samarbejde 1. De kontraherende parter forpligter sig til at fjerne eventu- elle hindringer for internationalt samarbejde mellem de regio- 3. Når de regionale og lokale myndigheder ikke kan gennem- føre foranstaltninger, fordi disse henhører under nationale eller internationale kompetenceområder, skal de sikres mulighed for effektivt at repræsentere lokalbefolkningens interesser. 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/45 Artikel 3 Integrering af målene i de øvrige politikker De kontraherende parter forpligter sig til også at tage hensyn til denne protokols mål i deres øvrige politikker, navnlig for så vidt angår fysisk planlægning, transport, landbrug, skovbrug, miljø- og naturbeskyttelse og vand- og energiforsyning med henblik på at undgå eventuelle skadelige eller indbyrdes modstridende virk- ninger. b) konsekvenserne for jordbund, vand, luft, den naturlige specifikke data, naturressourcerne og økosystemernes balance og landskabet under hensyntagen til økologiske begrænsede tilpasningsmuligheder c) konsekvenserne for de offentlige finanser. Artikel 4 Retningslinjer for turismeudvikling Artikel 6 Inddragelse af regionale og lokale myndigheder De kontraherende parter fastlægger hver især inden for de 1. eksisterende institutionelle rammer, på hvilket niveau samord- ningen og samarbejdet mellem institutionerne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder bedst kan foregå for at fremme solidarisk ansvar, især med henblik på at udnytte og udvikle synergier ved gennemførelsen af turismepolikkerne og ved iværksættelsen af de deraf følgende foranstaltninger. De kontraherende parter tager i 1. forbindelse med turis- meudvikling hensyn til spørgsmål vedrørende naturbeskyttelse og landskabsbevarelse. De forpligter sig til i videst muligt omfang at fremme landskabsplejende og miljøvenlige projekter. De iværksætter en bæredygtig politik, der øger konkurren- 2. ceevnen for alpin turisme i samspil med naturen og således yder et vigtigt bidrag til den socioøkonomiske udvikling i Alpeom- rådet. Foranstaltninger til fordel for en nyskabende bred vifte af tilbud prioriteres højt. 2. De direkte berørte regionale og lokale myndigheder skal inddrages under de forskellige stadier af udarbejdelsen og gennemførelsen af disse politikker og foranstaltninger under hensyntagen til deres beføjelser inden for de eksisterende insti- tutionelle rammer. De kontraherende parter sikrer, at der i regioner med 3. mange turister er balance imellem intensive og ekstensive former for turisme. KAPITEL II SÆRLIGE FORANSTALTNINGER Artikel 5 Tilpasning af udbuddet De kontraherende parter forpligter sig til at sikre en bære- 1. dygtig udvikling af turismen gennem miljøbevidst turisme. I den forbindelse støtter de udarbejdelse og gennemførelse af retnings- linjer, udviklingsprogrammer og sektorplaner, der iværksættes af kompetente instanser på det mest hensigtsmæssige niveau, og hvori der tages hensyn til målsætningerne i denne protokol. Hvis der iværksættes tilskyndelsesforanstaltninger, bør der 4. tages hensyn til følgende aspekter: a) for så vidt angår intensive former for turisme: tilpasning af eksisterende infrastruktur og turistfaciliteter til de miljømæs- sige krav og udvikling af ny infrastruktur i overensstemmelse med målene i denne protokol b) for så vidt angår ekstensive former for turisme: bibeholdelse eller udvikling af et miljøvenligt turistudbud i pagt med naturen og udnyttelse af naturgoderne og kulturarven i turistområderne. 2. Disse foranstaltninger vil gøre det muligt at vurdere og sammenligne fordele og ulemper ved den planlagte indsats, navnlig for så vidt angår: Artikel 7 Kvaliteten i højsædet a) socioøkonomiske konsekvenser for lokalbefolkningen De kontraherende parter 1. iværksætter en politik, der konstant og systematisk stiler mod et turisttilbud af høj kvalitet i hele Alpeområdet under hensyntagen til miljøkravene. L 337/46 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 De fremmer udveksling af erfaringer og gennemførelse af 2. fælles handlingsprogrammer med henblik på kvalitetsforbedring bl. a. i forbindelse med: Artikel 12 Skilifter a) anbringelse af udstyr i landskabet og naturen b) byplanlægning, arkitektur (nybyggeri og byfornyelse) c) indlogeringsmuligheder og serviceydelser til turister d) diversificering af turistudbuddet i Alpeområdet ved udnyt- telse af kulturelle aktiviteter i de forskellige berørte egne. Artikel 8 Begrænsning af turiststrømmene De kontraherende parter fremmer begrænsning af turiststrøm- mene, navnlig i de beskyttede områder, ved at tilrettelægge en fordeling og modtagelse af turister, der sikrer, at disse steder bevares. Artikel 9 Naturlige begrænsninger for udviklingen De kontraherende parter tilser, at turismen udvikler sig på en måde, som er afpasset efter miljøforholdene og de ressourcer, der er tilgængelige i det berørte område eller den berørte region. I tilfælde af projekter, der kan have en betydelig indvirkning på miljøet, bør der inden for de eksisterende institutionelle rammer foretages en forudgående vurdering af disse virkninger, som de skal tage hensyn til, når de træffer en beslutning. Artikel 10 Stille områder De kontraherende parter forpligter sig i overensstemmelse med deres retsorden og ud fra økologiske kriterier til at etablere stille områder, hvor der ikke må etableres turistfaciliteter. Artikel 11 Indlogeringspolitik 1. De kontraherende parter er enige om, inden for rammerne af de nationale godkendelsesprocedurer for skilifter, at gennem- føre en politik, som ud over de økonomiske og sikkerhedsmæs- sige krav også opfylder de økologiske og landskabsmæssige krav. 2. Udstedelse af nye driftstilladelser til skilifter og tildeling af koncessioner betinges af, at skilifter, der ikke er i brug, demon- teres og fjernes, og at de pågældende områder genetableres med planter af fortrinsvis lokal oprindelse. Artikel 13 Trafik og transport af turister 1. De kontraherende parter fremmer foranstaltninger, der har til formål at nedbringe trafikken med motordrevne befordrings- midler i turistområderne. 2. Endvidere fremmer de private og offentlige initiativer, der forbedrer adgangsforholdene til turistområder og -centre ved hjælp af kollektiv transport og ansporer turisterne til at anvende disse former for transport. Artikel 14 Særlige anlægsteknikker 1. Skiløjper 1. De kontraherende parter tilser, at der i forbindelse med anlæg, vedligeholdelse og anvendelse af skiløjper sørges for den bedst mulige indpasning i terrænet under hensyntagen til den naturlige balance og biotopernes følsomhed. 2. De kontraherende parter tilser, at der i forbindelse med anlæg, vedligeholdelse og anvendelse af skiløjper sørges for den bedst mulige indpasning i terrænet under hensyntagen til den naturlige balance og biotopernes følsomhed. De kontraherende parter udarbejder politikker for indlogering, hvori der tages hensyn til, at naturressourcerne er knappe, og hvor hovedvægten lægges på kommerciel indlogering, ombyg- ning og anvendelse af eksisterende byggeri og modernisering og forbedring af kvaliteten af de eksisterende indlogeringsmulig- heder. 2. Snekanonanlæg Der kan i de nationale lovgivninger gives tilladelse til fremstil- ling af sne i den kolde periode i de enkelte egne, bl. a. for at sikre udsatte områder, hvis de hydrologiske, klimatiske og økologiske forhold i den berørte egn muliggør det. 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/47 Artikel 15 Sportsudøvelse De kontraherende parter forpligter sig til at fastlægge en i beskyttede tager skade. Dette kan i 1. politik for udendørs områder, givet fald føre til, at udendørs sportsudøvelse forbydes. for at undgå, at miljøet sportsudøvelse, særlig 2. De kontraherende parter forpligter sig til i videst muligt omfang at begrænse og om nødvendigt forbyde sportsudøvelse med motordrevne befordringsmidler uden for de af de kompe- tente myndigheder afgrænsede områder. i den forbindelse skal de bl. a. undersøge muligheden for at gennemføre en alpin konkurrence med det formål at belønne innovative turisttiltag og -produkter, der er i overensstemmelse med målene i denne protokol. Artikel 20 Samarbejde mellem turisme, landbrug, skovbrug og hånd- værk De kontraherende parter støtter samarbejde mellem turisme, landbrug, skovbrug og håndværk. De fremmer navnlig kombi- nationer af aktiviteter, der skaber job inden for rammerne af en bæredygtig udvikling. Artikel 16 Landing af luftfartøjer De kontraherende parter forpligter sig til i videst muligt omfang at begrænse og om nødvendigt forbyde landing af luftfartøjer i sportsøjemed uden for flyvepladser. Artikel 21 Supplerende foranstaltninger De kontraherende parter kan træffe yderligere foranstaltninger for bæredygtig turisme som supplement til foranstaltningerne i denne protokol. Artikel 17 Udvikling af økonomisk svage regioner og lokale og regi- onale myndigheder Det anbefales de kontraherende parter at finde egnede løsninger på det mest hensigtsmæssige niveau med henblik på en afba- lanceret udvikling af økonomisk svage regioner og lokale og regionale myndigheder. KAPITEL III FORSKNING, UDDANNELSE OG INFORMATION Artikel 22 Forskning og overvågning Artikel 18 Spredning af ferieperioderne 1. De kontraherende parter tilskynder til og arbejder nært sammen om forskning og systematisk overvågning for at få et bedre kendskab til imellem turisme og miljø i Alperne og muliggøre en analyse af den kommende udvikling. samspillet De kontraherende parter gør en indsats for at sprede efter- 1. spørgslen i turistområderne i rum og tid. 2. I den forbindelse bør der ydes støtte til samarbejde staterne imellem, for så vidt angår spredning af ferieperioderne og forsøg med at forlænge turistsæsonen. 2. De kontraherende parter påser, at resultaterne på nationalt plan af forskningen og den systematiske overvågning integreres i et fælles permanent overvågnings- og informationssystem og gøres tilgængelige for offentligheden inden for de eksisterende institutionelle rammer. Artikel 19 Incitamenter til innovation Det anbefales de kontraherende parter at skabe incitamenter til at fremme gennemførelsen af retningslinjerne i denne protokol; 3. De kontraherende parter forpligter sig til at udveksle erfa- ringer, der kan være nyttige i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltningerne og anbefalingerne i denne protokol, og at indsamle relevante oplysninger om udvikling af kvalitetsturisme. L 337/48 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 Artikel 23 Uddannelse og information kontraherende parter om yderligere oplysninger eller gøre brug af andre informationskilder. 1. De kontraherende parter fremmer grund- og videreuddan- nelse samt information til offentligheden om målene for, foran- staltningerne i og gennemførelsen af denne protokol. 3. Det Stående Udvalg udfærdiger en rapport til Alpekonfe- rencen om de kontraherende parters overholdelse af forpligtel- serne i henhold til denne protokol. 2. Det anbefales de kontraherende parter at lade natur- og miljøkendskab indgå i de erhvervsuddannelser, der er direkte og indirekte rettet mod turistindustrien. Der kunne således oprettes nye erhvervsuddannelser, der kombinerer turisme og miljø. Eksempelvis: Alpekonferencen tager rapporten til efterretning. Hvis den 4. konstaterer tilfælde, hvor forpligtelserne ikke er overholdt, kan den vedtage anbefalinger. — »naturvejledere« — »kvalitetsansvarlige for turistcentre« — »assistenter for handicappede turister«. KAPITEL IV GENNEMFØRELSE, KONTROL OG VURDERING Artikel 24 Gennemførelse De kontraherende parter forpligter sig til at sikre, at denne protokol gennemføres, og træffer med henblik herpå alle rele- vante foranstaltninger inden for de eksisterende institutionelle rammer. Artikel 25 Kontrol med overholdelse af forpligtelserne 1. De kontraherende parter aflægger regelmæssigt rapport for Det Stående Udvalg om, hvilke foranstaltninger der er truffet i henhold til denne protokol. I rapporterne redegøres der også for de trufne foranstaltningers effektivitet. Alpekonferencen fast- lægger, med hvilke mellemrum der skal aflægges rapport. Artikel 26 Vurdering af bestemmelsernes effektivitet 1. De kontraherende parter undersøger og vurderer regel- mæssigt, om bestemmelserne i denne protokol er effektive. I det omfang, det viser sig nødvendigt for at nå målene, frem- sætter de forslag til relevante ændringer af denne protokol. De regionale og lokale myndigheder inddrages i vurde- 2. ringen inden for de eksisterende institutionelle rammer. Ikke- statslige organisationer, der er aktive på dette område, kan høres. KAPITEL V AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 27 Forbindelsen mellem Alpe-konventionen og protokollen 1. Denne protokol udgør en protokol til Alpe-konventionen som omhandlet i artikel 2 og andre relevante artikler i konven- tionen. 2. Kun kontraherende parter i Alpe-konventionen kan blive kontraherende parter i denne protokol. Enhver opsigelse af Alpe-konventionen gælder også af denne protokol. som opsigelse 2. Det Stående Udvalg gennemgår rapporterne for at kontrol- lere, at de kontraherende parter har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne protokol. Det kan også anmode de berørte 3. Når Alpekonferencen stemmer om spørgsmål vedrørende denne protokol, kan kun de parter, der er kontraherende parter i denne protokol, deltage i afstemningen. 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/49 Artikel 28 a) enhver undertegnelse Undertegnelse og ratifikation 1. Denne protokol er åben for Alpe-konventionens signatar- staters og Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse den 16. oktober 1998 og fra den 16. november 1998 hos Republikken Østrig, der fungerer som depositar. Denne protokol træder i kraft for de kontraherende parter, 2. der har givet udtryk for deres samtykke til at være bundet af protokollen, tre måneder efter den dag, hvor tre stater har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstru- ment. 3. For de kontraherende parter, som på et senere tidspunkt giver deres samtykke til at være bundet af protokollen, træder denne i kraft tre måneder efter deponering af ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumentet. Efter ikrafttrædelsen af en ændring af protokollen bliver enhver ny kontraherende part i den nævnte protokol kontraherende part i den ændrede protokol. Artikel 29 Underretning For så vidt angår denne protokol giver depositaren alle de i præamblen opførte stater og Det Europæiske Fællesskab under- retning om: b) enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godken- delsesinstrument c) ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse d) enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar e) enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden. Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyn- diget dertil, underskrevet denne protokol. Udfærdiget i Bled, den 16. oktober 1998, på fransk, italiensk, slovensk og tysk, idet hver af disse fire tekster har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, som deponeres i det østrigske statsarkiv. Depositaren sender signatarstaterne en bekræftet genpart


title: WRITTEN QUESTION No. 3087/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. Classification of ramson and its production

eurovoc_concepts:
bulb vegetable
foodstuff
labelling
medicinal product
pharmaceutical product