title: WRITTEN QUESTION No. 3257/98 by Francisco SANZ FERNÁNDEZ to the Commission. Culture and the Structural Funds

text: 28. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 182/55 Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (16 november 1998) Formulären med förklarande anmärkningar föreligger på finska. Kommissionens beslut 97/266/EG av den 18 december 1996, om ett formulär för upplysningar om områden som föreslagits som Natura 2000- områden (1), har offentliggjorts. Det borde därför inte finnas några språkproblem för den finska befolkningen. (1) EGT L 107, 24. 4. 1997. (1999/C 182/068) SKRIFTLIG FRÅGA E-3257/98 från Francisco Sanz Fernández (PSE) till kommissionen (28 oktober 1998) Angående: Kulturen och strukturfonderna Kan kommissionen ange antalet samt arten och omfattningen av de bidrag som utbetalats till kultursektorn inom ramen för strukturfonderna (infrastrukturer, kulturarv, konstnärligt skapande, böcker och läsning, ny teknik etc. ) mellan 1994 och 1998? Kan kommissionen ge exakta uppgifter för varje enskilt operativt program? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (8 december 1998) Som kommissionen har klargjort i sitt meddelande ”Sammanhållningspolitik och kultur 5 Ett bidrag till sysselsättningen” (1) är det inte möjligt att ge exakta uppgifter om de bidrag som betalats ut till kultursektorn inom ramen för strukturfonderna. Anledningen till detta är att det är kommissionens uppgift att anta och medfinansiera programmen. De enskilda projekt som ingår i programmen väljs däremot ut och administreras av medlemsstaterna. Dessutom är kultursektorn inte homogen och det finns betydande variationer i hur man definierar och statistiskt klassificerar kulturen och allt detta gör att det är omöjligt att samla in och systematisera uppgifter. Kommissionen har i stället offentliggjort några exempel på hur man bäst kan gå tillväga, bland annat i det ovannämnda meddelandet samt nyligen i publikationen ”Kulturen, en tillgång för regionerna”. Denna publikation kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. Beträffande det speciella fall som pilotprojekten enligt artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (2) utgör har kommissionen lanserat ett program med 32 projekt som handlar om kulturellt nyskapande och med ett totalt ekonomiskt gemenskapsbidrag på 15 miljoner ecu. Syftet med dessa nyskapande åtgärder är att studera hur kulturen kan påverka lokala utveckling, särskilt genom användning av ny teknik, och hur kulturen kan bidra till att förstärka gemenskapens sammanhållning och regionala utveckling, särskilt genom överföring av know-how. Projekten pågår fortfarande och kommer att utvärderas för att se vilka slutsatser som kan dras för olika regionalpolitiska åtgärder. (1) (2) KOM(96) 512 slutlig. EGT L 193, 31. 7. 1993


title: Règlement (CE) n° 2326/98 de la Commission du 28 octobre 1998 fixant les droits à l'importation dans le secteur du riz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: L 290/18 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 29. 10. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2326/98 DE LA COMMISSION du 28 octobre 1998 fixant les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995, portant organisation commune du march(cid:130) du riz (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2072/98 (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1503/96 de la Commission, du 29 juillet 1996, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 du Conseil en ce qui concerne les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz (3), modifi(cid:130) en (CE) no 1403/97 (4), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4, paragraphe 1, consid(cid:130)rant que l’article 11 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 lors de l’importation des produits vis(cid:130)s (cid:133) pr(cid:130)voit que, l’article 1er dudit r(cid:138)glement, les taux des droits du tarif douanier commun sont per(cid:135)us; que, toutefois, pour les produits vis(cid:130)s au paragraphe 2 de cet article, le droit (cid:133) l’importation est (cid:130)gal au prix d’intervention valable pour ces produits lors de l’importation et major(cid:130) d’un certain pourcentage selon qu’il s’agit du riz d(cid:130)cortiqu(cid:130) ou blanchi, diminu(cid:130) du prix (cid:133) l’importation, pour autant que ce droit ne d(cid:130)passe pas le taux des droits du tarif douanier commun; consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 12, paragraphe 3, du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, les prix (cid:133) l’importation caf sont calcul(cid:130)s sur la base des prix repr(cid:130)sentatifs pour le produit en question sur le march(cid:130) mondial ou sur le march(cid:130) d’importation communautaire du produit; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1503/96 a fix(cid:130) des modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 en ce qui concerne les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz; consid(cid:130)rant que les droits (cid:133) l’importation sont applicables jusqu’(cid:133) ce qu’une nouvelle fixation entre en vigueur; qu’ils restent (cid:130)galement en vigueur si aucune cotation n’est disponible dans la source de r(cid:130)f(cid:130)rence pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 1503/96 au cours des deux semaines pr(cid:130)c(cid:130)dant la prochaine fixation p(cid:130)riodique; consid(cid:130)rant que, afin de permettre le fonctionnement normal du r(cid:130)gime des droits (cid:133) l’importation, il convient de retenir pour le calcul de ces derniers les taux de march(cid:130) constat(cid:130)s au cours d’une p(cid:130)riode de r(cid:130)f(cid:130)rence; consid(cid:130)rant que l’application du r(cid:138)glement (CE) no 1503/ 96 conduit (cid:133) fixer les droits (cid:133) l’importation conform(cid:130)- ment aux annexes du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz vis(cid:130)s (cid:133) l’article 11, paragraphes 1 et 2, du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, sont fix(cid:130)s (cid:133) l’annexe I du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sur la base des (cid:130)l(cid:130)ments repris (cid:133) l’annexe II. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 29 octobre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 28 octobre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 189 du 30. 7. 1996, p. 71. (4) JO L 194 du 23. 7. 1997, p. 2. 29. 10. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 290/19 ANNEXE I Droits (cid:133) l’importation applicables au riz et aux brisures Code NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Pays tiers (sauf ACP et Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 271,25 271,25 271,25 262,17 271,25 271,25 271,25 262,17 478,36 478,36 478,36 (7) 478,36 478,36 478,36 (7) 478,36 478,36 478,36 (7) 478,36 478,36 478,36 (7) (7) ACP (1) (2) (3) 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 90,60 90,60 90,60 87,42 90,60 90,60 90,60 87,42 155,03 155,03 155,03 160,51 155,03 155,03 155,03 160,51 155,03 155,03 155,03 160,51 155,03 155,03 155,03 160,51 49,58 (en (cid:130)cus par tonne) Droit (cid:133) l’importation (5) Bangladesh (4) Basmati Inde et Pakistan (6) (cid:144)gypte (8) 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 131,29 131,29 131,29 126,75 131,29 131,29 131,29 126,75 224,27 224,27 224,27 232,09 224,27 224,27 224,27 232,09 224,27 224,27 224,27 232,09 224,27 224,27 224,27 232,09 72,38 12,17 12,17 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 203,44 203,44 203,44 196,63 203,44 203,44 203,44 196,63 358,77 358,77 358,77 370,50 358,77 358,77 358,77 370,50 358,77 358,77 358,77 370,50 358,77 358,77 358,77 370,50 114,00 (1) Pour les importations de riz originaire des (cid:144)tats ACP, le droit (cid:133) l’importation est applicable dans le cadre du r(cid:130)gime d(cid:130)fini par les r(cid:138)glements (CE) no 1706/98 du Conseil (JO L 215 du 1. 8. 1998, p. 12) et (CE) no 2603/97 de la Commission (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 22), modifi(cid:130). (2) Conform(cid:130)ment au r(cid:138)glement (CE) no 1706/98, les droits (cid:133) l’importation ne sont pas appliqu(cid:130)s aux produits originaires des (cid:144)tats d’Afrique, des Cara(cid:139)bes et du Pacifique et import(cid:130)s directement dans le d(cid:130)partement d’outre-mer de la R(cid:130)union. (3) Le droit (cid:133) l’importation de riz dans le d(cid:130)partement d’outre-mer de la R(cid:130)union est d(cid:130)fini (cid:133) l’article 11, paragraphe 3, du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95. (4) Pour les importations de riz, except(cid:130) les brisures de riz (code NC 1006 40 00), originaires du Bangladesh, le droit (cid:133) l’importation est applicable dans le cadre du r(cid:130)gime d(cid:130)fini par les r(cid:138)glements (CEE) no 3491/90 du Conseil (JO L 337 du 4. 12. 1990, p. 1) et (CEE) no 862/91 de la Commission (JO L 88 du 9. 4. 1991, p. 7), modifi(cid:130). (5) L’importation de produits originaires des PTOM est exempt(cid:130)e de droit (cid:133) l’importation, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 101 paragraphe 1 de la d(cid:130)cision 91/482/CEE du Conseil (JO L 263 du 19. 9. 1991, p. 1), modifi(cid:130)e. (6) Pour le riz d(cid:130)cortiqu(cid:130) de la vari(cid:130)t(cid:130) Basmati originaire d’Inde et du Pakistan, r(cid:130)duction de 250 (cid:130)cus par tonne [article 4 bis du r(cid:138)glement (CE) no 1503/96, modifi(cid:130)]. (7) Droit de douane fix(cid:130) dans le tarif douanier commun. (8) Pour les importations de riz orginaire et en provenance d’(cid:144)gypte, le droit (cid:133) l’importation est applicable dans le cadre du r(cid:130)gime d(cid:130)fini par les r(cid:138)glements (CE) no 2184/96 du Conseil (JO L 292 du 15. 11. 1996, p. 1) et (CE) no 196/97 de la Commission (JO L 31 du 1. 2. 1997, p. 53). L 290/20 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 29. 10. 98 ANNEXE II Calcul des droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz Paddy Brisures d(cid:130)cortiqu(cid:130) blanchi d(cid:130)cortiqu(cid:130) blanchi Type Indica Type Japonica 1. Droit tonne) (cid:133) l’importation ((cid:130)cus par (1) 262,17 (1) 271,25 478,36 (1) 2. (cid:144)l(cid:130)ments de calcul: a) Prix caf Arag ((cid:130)cus par tonne) b) Prix fob ((cid:130)cus par tonne) c) Frets maritimes ((cid:130)cus par tonne) d) Source — — — — (1) Droit de douane fix(cid:130) dans le tarif douanier commun. 306,45 304,96 322,64 365,09 — — — — 297,17 339,62 25,47 25,47 USDA USDA Op(cid:130)rateurs Op(cid:130)rateurs — — — —


title: Komission työohjelma 1999 - Poliittiset painopistealueet

eurovoc_concepts:
EU activity
EU policy
European Commission
European Union
European integration

formats: html pdf print

text: 26. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 366/1 I (Tiedonantoja) KOMISSIO KOMISSION TYÖOHJELMA 1999 POLIITTISET PAINOPISTEALUEET KOM(1998) 604 lopullinen (98/C 366/01) 1. AGENDA 2000:N TOIMIEN TOTEUTTAMINEN VUONNA 1999. Rakennepolitiikkojen ja YMP:n uudistaminen. Uuden rahoituskehyksen laatiminen vuosiksi 2000—2006. Laajentumisen valmistelu. 2. AMSTERDAMIN SOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO. Uusi yhteensovitettu työllisyysstrategia. Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue. Ympäristönsuojelu. Kansanterveys ja kuluttajansuoja. Institutionaalisen uudistuksen uusi vaihe. 3. EMUN TOTEUTTAMINEN JA EDELLYTYSTEN LUOMINEN KESTÄVÄLLE KASVULLE JA TYÖLLISYYDELLE. Euron käyttöönotto ja makrotaloudellinen ympäristö. Yhtenäismarkkinoiden toiminta. Kilpailupolitiikka. Euroopan laajuiset verkot, liikennepolitiikka ja energia. Tutkimus, innovaatio ja tietoyhteiskunta. Pk-yritykset. Kalastus. 4. VAHVA JA ULOSPÄIN SUUNTAUTUNUT EUROOPPA. 5. KOMISSIO: NYKYAIKAINEN JA TEHOKAS TOIMIELIN. Sivu 4 4 5 5 5 6 6 6 6 7 7 7 7 7 8 8 8 8 9 C 366/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 98 Nykyisen komission tavoitteet Vuoden 1999 työohjelma, joka noudattaa edellisten ohjelmien linjaa, tarjoaa tilaisuuden esittää yhteenveto Euroopan yhdentymisen tuoreimmista saavutuksista ja valmistella siirtymistä uudelle vuosituhannelle. Työohjelma vastaa täysin niitä Euroopan unionin poliittisia tavoitteita, joita komissio on johdonmukaisesti edistänyt toimikautensa alusta lähtien. — Vahva talous, joka luo uusia työpaikkoja — Vakaa talous- ja rahaliitto — Suurempi taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen solidaarisuus — Turvallisuuden lisääntyminen Euroopan unionin sisällä — Eurooppa-asioiden avoin ja tehokas hoitaminen kansalaisten palveluksessa — Vahva ja luotettava kumppani kansainvälisessä politiikassa. Nykyisen komission toimikaudella on jo saavutettu edistysaskelia kaikilla näillä aloilla, joten tulevaisuutta voidaan valmistella luottavaisena ja tarvittavin valmiuksin. Tämän komission toimikautensa alussa vuonna 1995 aloittamat toimet saadaan päätökseen vuonna 1999. Perustavat haasteet Nämä pitkäaikaiset ja jatkuvuutta noudattavat tavoitteet on vahvistettu taustanaan ne perusta- vat haasteet, jotka murroksessa oleva maailma asettaa. Näihin haasteisiin kuuluu globalisaatio, joka syntyy kasvavasta keskinäisestä riippuvuudesta, koko maapallon kattavasta tiedonvälityksestä sekä tuotannon ja kaupan maailmanlaajuisten markkinoiden muodostumisesta. Muutosten nopeus ja perusteellisuus tarjoavat valtaisia mah- dollisuuksia, mutta voivat johtaa myös taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaikeuksiin, jotka koskettavat erityisesti heikoimpia ja vähiten liikkuvia ryhmiä. Tämän ilmiön hallitseminen edellyttää yhteisesti sovittuja toimia kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi sääntelyllä. Oman haasteensa tuo kansainvälinen epävakaisuus, joka ilmenee poliittisyhteiskunnallisesti merkittävinä rahoituskriiseinä, sitkeinä etnisinä ja alueellisina selkkauksina sekä demokratian ja ihmisoikeuksien loukkauksina. Järjestäytyneen rikollisuuden ja laittoman kaupan kansainvälis- ten verkkojen levittäytyminen lisäävät tätä epävakaisuutta. Kaksi muuta yhtä merkittävää haastetta ovat teknologiset muutokset ja väestökehitys. Teknolo- gian kehittyminen on keskeinen kilpailukykyyn ja työllisyyteen vaikuttava tekijä, johon on kuitenkin yhdistettävä koulutus- ja työelämän organisointitoimia. Väestökehitys vaikuttaa sisäisesti ja ulkoisesti: Euroopassa väestön ikääntyminen koskettaa jo sosiaaliturvajärjestelmiä, ja maapallon mitassa väestönkasvu yhdistettynä kehitysongelmiin voimistaa muuttopainetta. Tarpeiden lisääntyminen, teollistumisen eteneminen, elintarvikkeisiin liittyvät riskit ja luonnon- mukaisen ympäristön nopeutuva heikkeneminen edellyttävät kestävän kehityksen strategiaa, johon sisältyy voimavarojen tasapainoinen hallinta. 26. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 366/3 Kansalaiset odottavat haasteisiin tehokkaita vastauksia, joilla pannaan liikkeelle toimijat oike- alla tasolla, olipa kyse unionin, kansallisesta, alueellisesta tai paikallisesta tasosta. Tämä vaativa toiminta ei voi johtaa tuloksiin, elleivät kansalaiset nojaudu ja luota demokraattiseen malliin. Toimielinten onkin parannettava kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua Euroopan yhden- tymisen tavoitteista Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmien hengessä. Komissio toteuttaa myös vuonna 1999 tehtävänsä näiden perustavien haasteiden kohtaamiseksi. Se noudattaa tiukasti toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, jotka edellyttävät kaikilta toimi- elimiltä ja jäsenvaltioilta yhteistä kuria. Painopistealueet vuodeksi 1999 Tässä nykytilanteen vahvistamisen ja tulevaisuuden valmistelemisen hengessä komissio on määritellyt painopistealueet vuodeksi 1999. — Komissio on runsaat kymmenen vuotta sitten ottanut käyttöön uuden menetelmän antaak- seen Euroopan yhdentymiselle tarvittavan sysäyksen. Se on perustunut kaikki yhteisöpolitii- kat kattaviin kokonaispäätöksiin, joiden toteutuminen on jakautunut useammalle vuodelle. Menetelmää on käytetty myös Agenda 2000 -tiedonannossa. Komissio pitää keskeisenä, että kaikki Agenda 2000:ssa ehdotetut toimet hyväksytään kevään 1999 aikana. Nämä keskinäi- sesti riippuvaiset toimet ovat erottamaton kokonaisuus, jolla tähdätään unionin politiikkojen uudistamiseen, tulevan rahoituskehyksen määrittelemiseen ja laajentumisen valmisteluun. Ilman niitä on vaikea vastata laajentumisen haasteisiin. — Amsterdamin sopimus edustaa uutta vaihetta Euroopan yhdentymisessä. Vuonna 1999 on huolehdittava heti ratifoinnin jälkeen määräysten täytäntöönpanon toteutumisesta. Uusia mahdollisuuksia avautuu sellaisilla aloilla, joilla unionin toiminta voi tuoda todellista lisäarvoa kuten vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, kestävä kehitys, työllisyys ja sosiaalipolitiikka sekä yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka. Komissio toistaa kuitenkin Agenda 2000:n julkistamisen yhteydessä esittämänsä näkemyk- sen, että on välttämätöntä jatkaa institutionaalisen uudistuksen tarkastelua ennen kaikkea siltä osin mikä koskee komission kokoonpanoa, äänten painottamista neuvoston äänestyk- sissä ja enemmistöpäätösten laajentamista. Näiden uudistusten tulisi tulla voimaan seuraavan laajentumisen yhteydessä. Komission panoksena tähän keskusteluun vuonna 1999 tulee olemaan institutionaalista uudistusta koskeva tiedonanto. Toimielinten toimiminen unionin ja kansalaisten parhaaksi riippuu kuitenkin myös muista toimista, joita ei saa laiminlyödä ja joihin voidaan ryhtyä ilman että perustamissopimusta muutetaan. — Euron käyttöönotto vuonna 1999 vahvistaa yhtenäismarkkinoihin liittyvien ja muiden kestävää kehitystä ja työpaikkojen syntymistä edistävien politiikkojen tuloksia. Talous- ja rahaliiton onnistuminen edellyttää Euroopan yhdentymisen syvenemistä ja talous- ja työllisyyspolitiikkojen lähentymistä, jota täydentää veropolitiikkojen yhteensovittaminen. Euro tarjoaa maailmanlaajuistumisen oloissa Euroopalle uuden kansainvälispoliittisen ase- man, mikä korostaa unionin ulkoisen toiminnan suuremman yhdenmukaistamisen välttä- C 366/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 98 mättömyyttä. Vaatimukseen on osittain vastattu Amsterdamin sopimuksen yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevilla määräyksillä, jotka pannaan pian täytäntöön. — Komissio pyrkii vahvistamaan unionin edellytyksiä esiintyä kansainvälisen politiikan näyttä- möllä entistä näkyvämpänä, yhtenäisempänä ja linjakkaampana ja siten entistä vahvem- pana. Komissio syventää entisestään suhteitaan kumppaneihinsa. Se pitää huolen siitä, että tuki kehtysmaille ja siirtymätalousmaille sekä alueellisille yhdentymisprosesseille jatkuu. Lisäksi se puolustaa unionin kauppapoliittisia etuja valmistauduttaessa uuteen WTO-neuvottelukier- rokseen. — Komission on nykyaikaistuttava, mukautettava organisaatiotaan, tarkistettava työmenetel- miään ja hajautettava toimintaansa, jaettava vastuuta sekä valvottava ja yksinkertaistettava hallintoaan täyttääkseen tehtävänsä unionin poliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Tämä tapahtuu ennen kaikkea havaitsemalla yhteisön yleinen etu ja käyttämällä aloiteoikeuttaan. Sen toimintaedellytysten on vastattava ilmoitettua tavoitetasoa, jottei kansalaisten odotuksia petetä. Nämä odotukset liittyvät myös komissiolle uskottuun ja huomattavan osan sen työstä käsittävään politiikkojen hallinnointitehtävään. Komissio lupaa ensimmäisten edistys- askelten näkyvän vuonna 1999 ja korostaa samalla, että muiden toimielinten on samanaikai- sesti uudistuttava sisäisesti koko unionin toiminnan johdonmukaisuuden ja tehokkuuden turvaamiseksi. Vuosi 1999 on budjettimielessä merkittävä, koska se on Edinburghissa vuonna 1992 sovittujen rahoitusnäkymien päättymisen ja uuden rahoituskauden perustan laskemisen vuosi. Komission hyväksymää alustavaa talousarvioesitystä vuodeksi 1999 teimaa sama tiukka säästäväisyys, joka vallitsee jäsenvaltioissa. Komission toiminnan johdonmukaisuus vuonna 1999 perustuu siihen, että politiikan ja talousarvion painopisteet kohtaavat. 1. AGENDA 2000:N TOIMIEN TOTEUTTAMINEN VUONNA 1999 Rakennepolitiikkojen ja YMP:n uudistaminen. Uuden rahoituskehyksen laatiminen vuosiksi 2000—2006 Rakennetoimilla edistetään merkittävästi kasvua ja työlli- syyttä sekä perimmäisiin tavoitteisiin kuuluvaa unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Rakenne- toimien saama merkittävä osuus vuoden 1999 talousarvi- ossa noudattaa Edinburghin Eurooppa-neuvoston vahvis- tamaa monivuotista määrärahajakoa. Rakennerahastojen uudistusta koskevien ehdotusten hy- väksyminen, uuden toimielinten välisen sopimuksen teke- minen ja vuosien 2000—2006 rahoitusnäkymien asetta- minen avaavat tietä unionin rakennetoiminnan uudelle ohjelmakaudelle. Kaikki nämä vaiheet on saatava päätök- seen ensi vuoden ensimmäisellä puoliskolla, jotta uusi interventiokausi voidaan käynnistää tehokkaasti ja kohee- sion tavoittelemista voidaan jatkaa häiriöttä. Niinpä komissio vahvistaa keväällä 1999 painopistealueet raken- nepolitiikan eri tavoitteita koskeville toimille. Komission lokakuussa 1998 esittämä kertomus omien varojen järjes- telmän toiminnasta tuo oman panoksensa uuden rahoi- tuskehyksen laatimisesta käytävään keskusteluun. Yhteisen maatalouspolitiikan YMP:n tulevan toiminnan painopistealueet on esitetty Agenda 2000 -tiedonannossa. Tavoitteena on ennen kaikkea kilpailukyvyn parantami- nen sisäisillä ja ulkoisilla markkinoilla tämän yhteisen politiikan perimmäisistä tavoitteista tinkimättä. Vuonna 1999 siirrytään nykyisestä yhteisestä maatalous- politiikasta kaavailtujen uudistusten käyttöönottoon. 26. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 366/5 Vuoden 1999 maatalousmenot säilyvät talousarviossa vuoden 1998 tasolla; tämä osoittaa, millainen vakiinnut- tava vaikutus on ollut vuonna 1992 toteutetulla YMP:n uudistamisella ja sillä, että todellisten tarpeiden arviointi tapahtuu yhä paremmin menetelmin. Komissio kiinnittää lisäksi erityistä huomiota suhteiden parantamiseen ja syventämiseen Turkin kanssa. On näet tärkeää, että Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti Turkkia koskeva eurooppalainen strategia toteutetaan käytännössä. Vuonna 1999 painotetaan elintarvikkeiden laatua ja vas- tataan näin kuluttajien vaatimuksiin. Eläin- ja kasviter- veyden osalta esitetään suojelun ja tarkastusten tason nostamiseen ja lainsäädännön yksinkertaistamiseen täh- tääviä toimia. Komission vuoden 1998 lopulla käynnis- tämä unionin metsästrategiaa koskeva keskustelu johta- nee uusiin käytännön ehdotuksiin vuonna 1999. Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa Phare- ohjelman puitteissa on toinen ulkoisten toimien keskeinen painopistealue vuoden 1999 talousarviossa. Komissio valmistautuu myös WTO:n seuraavaan kansain- väliseen maatalousneuvottelukierrokseen, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2000. Kun Agenda 2000:n toimet on hyväksytty, ne antavat yhteisölle vankan neuvotteluperus- tan. Uusi yhteensovitettu työllisyysstrategia 2. AMSTERDAMIN SOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO Laajentumisen valmistelu Komission politiikan keskeisiä painopistealueita vuonna 1999 on suhteiden lujittaminen assosiaatiosopimuksen solmineisiin maihin ja liittymisen valmisteleminen. Amsterdamin sopimukseen sisällytetty uusi yhteensovi- tettu työllisyysstrategia, jonka toteuttamisesta valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat päättäneet jo ennen sopi- muksen ratifiointia, on ensisijainen painopistealue. Vuo- den 1999 yhteisessä työllisyyskertomuksessa esitetään ensimmäiset arviointitulokset ja annetaan perusteita jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoja vuodelle 2000 koskeville ehdotuksille. Komissio voi uuden sopi- muksen mukaisesti jäsenvaltioille ehdotuksia tehdä yhteisen työllisyyskertomuksen analyysien perusteella. Tähän prosessiin kuuluu liittymistä valmistelevan strate- gian mukainen yhä läheisempi yhteistyö. Tähän liittyy paitsi tuen myöntäminen myös liittymiskumppanuusohjel- mien toteuttaminen sekä jäsenehdokkaiden liittäminen yhteisön ohjelmiin ja eräiden unionin virastojen ja elinten toimintaan erikseen määriteltäviä menettelytapoja nou- dattaen. Komissio jatkaa toimintaa, jolla edistetään jäsenvaltioi- den yhteistyötä työttömyyden torjunnan ja työllisyyden hyväksi vakiokäytänteiden sekä tietojenvaihdon tehosta- miseksi ja työllisyyttä koskevan seuranta-, analyysi- ja tutkimustoiminnan kehittämiseksi. Aloitteen toteuttami- nen on ensi sijalla sisäisten toimien osalta vuoden 1999 talousarviossa. Jäsenyysneuvottelut ensimmäisen ryhmän maiden kanssa (tässä vaiheessa viiden Keski- ja Itä-Euroopan maan eli Slvoenian, Tšekin, Puolan, Unkarin ja Viron sekä Kyproksen kanssa) jatkuvat yhteisön säännöstön analyyt- tisen tarkastelun pohjalta. Niissä otetaan myös huomioon Wienin Eurooppa-neuvoston päätelmät. Kyproksen osalta tulee jatkaa samanaikaisesti ponnisteluja saaren poliitti- sen ongelman ratkaisemiseksi. Unionin sosiaalista ulottuvuutta on vahvistettava saman- aikaisesti taloudellisen yhdentymisen kanssa. Komissio on hyväksynyt uuden sosiaalisen toimintaohjelman vuosille 1998—2000. Siinä luodaan puitteet unionin tason sosiaa- lipolitiikalle kolmen aihepiirin ympärille: työpaikat, val- miudet ja liikkuvuus, työelämän muutokset sekä integ- roiva yhteiskunta. Maltan osalta neuvosto päättää komission vuonna 1993 antaman lausunnon ajantasaistuksen pohjalta kannastaan Maltan viranomaisten päätökseen esittää jäsenhakemus uudestaan. Avainasemassa on sellaisten politiikkojen edistäminen, joilla uudistetaan työelämää, edistetään sopeutumista muutoksiin ja varaudutaan tuotantorakenteiden muutok- siin. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehostamista ja nykyaikaistamista jatketaan, sillä se on työllisyyslin- jausten kannalta keskeistä. C 366/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 98 Integroivan yhteiskunnan osalta painotetaan sellaisten politiikkojen kehittämistä, joiden avulla voidaan nykyai- kaistaa ja parantaa sosiaaliturvaa, edistää sosiaalista osal- lisuutta sekä torjua syrjintää ja tasa-arvon puutetta. määriteltäessä ja sovellettaessa yhteisön muita politiik- koja. Tämä sama periaate ohjaa komission toimintaa kansainvälisissä yhteyksissä, mm. Codex alimentariuksen ja WTO:n osalta. Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue Keskeisenä tavoitteena on parantaa kuluttajalainsäädän- töä ja sen soveltamista sekä lujittaa komission, jäsenvalti- oiden, kuluttajajärjestöjen ja teollisuuden yhteistyötä. Komissio panostaa vuonna 1999 täysimääräisesti neuvos- ton pyytämän Amsterdamin sopimuksen tehokkainta täy- täntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman laatimi- seen. Tämä merkitsee nykyisten sitoumusten ja uusien aloitteiden toteuttamisen ohella eräiden säädösten uudel- leenlaatimista, joista parhaillaan neuvotellaan. Tavoit- teena on saattaa ne yhteensopiviksi Amsterdamin institu- tionaalisten ja muiden määräysten kanssa. Tämä on eri- tyisen tärkeää yhteisöpilariin siirrettyjen alojen kuten maahantulo- ja turvapaikkapolitiikan, ulkorajojen ylittä- misen ja oikeudellisen yhteistyön osalta. Komissio esittää toimintaohjelman vuosiksi huumeiden osalta uuden 2000—2004. Epätietoisuus Schengenin säännöstön otta- misesta osaksi unionin säännöstöä saattaa johtaa komis- sion esityksiin, joilla luodaan tarvittava oikeudellinen perusta EY:n perustamissopimukseen. Viisumipolitiikan osalta tarvittaneen joka tapauksessa toimia. Ympäristönsuojelu Kestävän kehityksen sisällyttäminen Amsterdamin sopi- mukseen ja Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmiin kuuluva strategia ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä yhteisön kaikkiin politiikkoihin tarjoavat puitteet ekolo- gisten haasteiden kohtaamiseksi ja elämisen laadun pa- rantamiseksi. Komissio aikoo edistää mahdollisimman tehokkaasti tätä kehitystä. Komissio esittää vuonna 1999 kokonaisarvion viidennen ympäristöohjelman toteuttamisesta. Arviointiin kuuluu ympäristöpolitiikan tavoitteiden ja painopistealojen tar- kistamista koskevia linjauksia. Lisäksi komissio osallistuu aktiivisesti ilmastomuutoksia käsitelleen Kioton konfe- renssin päätelmien jatkotoimiin, jotta Euroopan vaikutus- valta ja johtava asema tällä tärkeällä alalla säilyy. Elintarviketurvallisuus saa keskeisen sijan. Elintarvike- ja eläinlääkintävirasto auttaakin tiukentamaan tarkastuksia jäsenvaltioissa ja yhteisön ulkopuolisissa maissa yhteisön lainsäädännön noudattamisen ja elintarvikeriskien asian- mukaisen käsittelyn varmistamiseksi. Amsterdamin sopimus lisää yhteisön toimivaltaa kansan- terveyden alalla. Näiden uusien määräysten vaikutus poliittiseen toimintaan on parhaillaan harkittavana, ja komissio tähtää ihmisten terveyden korkeaan suojaan esittäessään yhteisön uuden toimintaohjelman vuodeksi 1999. Institutionaalisen uudistuksen uusi vaihe Amsterdamin sopimus on merkittävä vaihe toimielinjär- jestelmän uudistamisessa. Komissio valvoo, että vuonna 1999 toteutuvan ratifioinnin jälkeen toteutetaan laajen- nettuina yhteispäätösmenettely (liikkumisen vapaus, sosi- aalipolitiikka, kansanterveys, työllisyys, petostentorjunta, tulliyhteistyö) sekä neuvoston enemmistöpäätökset (työlli- syys- ja sosiaaliasiat, avoimuus, tulliyhteistyö, petosten- torjunta, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puite- ohjelmat ja YUTP). Kansanterveys ja kuluttajansuoja Amsterdamin sopimus antaa lisäpontta kuluttajapolitii- kalle. Kuluttajien etuun kiinnitetään erityistä huomiota Komission mielestä tätä uudistusta on kuitenkin täyden- nettävä, jotta laajentumisen asettamiin institutionaalisiin haasteisiin voidaan vastata. Unioni näet voi laajentua vai tiettyyn rajaan asti mukauttamatta nykyisiä sääntöjään ja menettelyjään. Tarvitaan etenkin äänten uutta painotta- mista neuvostossa, enemmistöpäätösten laajentamista entisestään ja komission kokoonpanon tarkistamista. Komissio tukeekin vuoden 1999 aloitteita uuden hallitus- tenvälisen konferenssin koolle kutsumisesta. 26. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 366/7 3. EMUN TOTEUTTAMINEN JA EDELLYTYSTEN LUO- MINEN KESTÄVÄLLE KASVULLE JA TYÖLLISYY- DELLE yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käytävän kaupan joustavuuteen ja turvallisuuteen. Euron käyttöönotto ja makrotaloudellinen ympäristö Kilpailupolitiikka Euro otetaan vuoden 1999 alussa käyttöön EMUn ensi vaiheeseen kuuluvissa yhdessätoista jäsenvaltiossa. Jäsen- valtioiden talouksien lähentymispolitiikkaan nojautuva unioni luo sisämarkkinoilleen suurempaa vakautta ja tehokkuutta. Komission on vielä toteutettava euron käyt- töönoton loppuunsaattamiseksi euron tiedotuskampanjat. Talouspolitiikkojen yhteensovittamisen ja talouksien lä- hentymisen edistämisen osalta perustamissopimuksen sekä johdetun oikeuden säännökset, mm. vakaus- ja kasvusopimus pannaan täytäntöön talousuudistusten ja julkisten talouksien tervehdyttämisen vaikutusten tehosta- miseksi. Erityistä huomiota kiinnitetään Cardiffin Eu- rooppa-neuvostossa kesäkuussa 1998 aloitetun linjan mukaisesti tuotteiden, palveluiden ja pääomien markki- noiden uudistamiseen sekä rakennepolitiikkojen vaiku- tukseen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen toteutta- misessa. EMU on vakaa alue kansainvälisessä taloudessa. Niinpä on päästävä siihen, että se voi esiintyä yhtenäisenä kan- sainvälisillä foorumeilla. Tehtyään esityksensä aiheesta komissio osallistuu aktiivisesti euroalueen edustamista koskevan neuvoston päätöksen toteuttamiseen. Yhtenäismarkkinoiden toiminta Yhtenäismarkkinat toimivat edelleen moottorina yhtei- selle toiminnalle kasvun ja kilpailukyvyn parantamiseksi ja työllisyyden edistämiseksi. Vuodelle 1999 lankeaa uusia tehtäviä, jotka koskevat yhtenäismarkkinoiden edis- tämisen toimintasuunnitelman strategisia tavoitteita. Toi- minta keskittyy yhteisön sääntöjen soveltamiseen, eräiden vielä esiintyvien vääristymien poistamiseen ja sääntöjen mukauttamiseen markkinoiden tarpeisiin. Markkinoiden yksinkertaistamistyö jatkuu SLIM-aloitteen neljännellä vaiheella, joka koskee yhtenäismarkkinoiden lainsäädän- töä. Rahoituspalvelusektorilla tarvitaan toimia, joilla toi- mijoiden kilpailukyky ja rahoitussektorin vakaus turva- taan markkinoiden yhdentyessä entisestään ja globalisoi- tuessa. Veropolitiikkojen yhteensovittaminen on keskeinen osa yhtenäismarkkinoita. Vuoden 1999 painopistealueita ovat toimet uuden alv-järjestelmän toteuttamiseksi. Tullipoli- ja tiikassa komissio panostaa petosten torjuntaan Komissio pyrkii eurooppalaisen teollisuuden kilpailuky- vyn vahvistamiseen ja todellisen kilpailun turvaamiseen sisämarkkinoilla tekemällä markkinat mahdollisimman joustaviksi, avaamalla talouden suljetut sektorit ja osallis- tumalla markkinoiden raja-aitojen kaatamiseen. Vuoden 1999 painopistealueita ovat valtiontukia koske- van sääntelykehyksen jatkaminen, puitteiden luominen televiestinnän vapauttamiselle, menettelyjä koskevan sääntelyn nykyaikaistamisen jatkaminen kilpailupolitiikan yksinkertaistamiseksi ja sen avoimuuden lisäämiseksi. Vii- meksi mainitulla erittäin tärkeällä alalla komissio tekee vuonna 1999 säädösesityksiä poikkeusmääräyksistä eräille ryhmille. Euroopan laajuiset verkot, liikennepolitiikka ja energia Euroopan laajuisten verkkojen luominen liikenteen, tele- viestinnän ja energian aloilla on olennainen osa yritysten kilpailukyvyn parantamiseen, taloudellisen ja sosiaalisen koheesion vahvistamiseen, työllistämiseen sekä uuden tek- nologian kehittämiseen ja levittämiseen tähtäävää strate- giaa. Verkot ovat avainasemassa uusien jäsenvaltioiden tasapainoisessa yhdentämisessä laajentuneeseen unioniin. Verkkojen luomista helpottavat järjestelyt arvioidaan ja ne mukautetaan uudelleen ajanjaksolle 2000—2006. Komissio esittää vuonna 1999 valkoisen kirjan yhteisön suuntaviivojen tarkistamisesta Euroopan laajuisten liiken- neverkkojen alalla. Niiden rahoittaminen on sisäisten politiikkojen keskeisiä kohteita vuoden 1999 talousarvi- ossa. antaa alalla komissio vuosien Liikennepolitiikan 1995—2000 toimintaohjelman ajantasaistamisen jälkeen erittäin suuren painon turvallisuudelle. Se tekee esityksen bulkkialusten lastaamisesta ja purkamisesta ja laatii tie- donannon liikenneturvallisuudesta ja korkealaatuisesta merenkulusta. Kansalaisia koskettavat erityisesti lentolii- kenteen matkustajille tiedottamista koskevat lukuisat aloitteet, joita vuodelle 1999 kaavaillaan. Komissio ehdottaa lisäksi GNSS-satelliittinavigointijärjestelmää ja C 366/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 98 unionin ulkopuolisten maiden kanssa niistä käytäviä neu- votteluja koskevaa eurooppalaista strategiaa. Kalastus Energia-alalla vuosi 1999 on ennen kaikkea alan sisä- markkinoiden toteutumisvuosi. Lisäksi komissio esittää energiatehokkuutta ja huoltovarmuutta koskevia aloit- teita. Vuosi 1999 on tärkeä yhteisen kalastuspolitiikan kan- nalta, sillä silloin esitetään kalastuksen ja vesiviljelyn yhteisistä markkinajärjestelyistä annetun perusasetuksen uudistus sekä ehdotus KOR:n soveltamisesta. Samoin esitetään vuoden 2002 jälkeistä kalastuspolitiikkaa kos- keva syvennetty tarkastelu, johon kuuluvat valvontajär- jestelmä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa solmit- tujen kalastussopimusten arviointi. Tutkimus, innovaatio ja tietoyhteiskunta Tutkimuksen alalla, joka on talousarvion painopiste- alueita, esitetään vuonna 1999 viides tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma (1998—2002), joka on olennainen kilpailukyvyn ja työllisyyden kan- nalta. Toinen tärkeä aihe on huipputeknologian yritysten kansainvälinen kilpailukyky, erityistä huomiota. Innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman luomi- toteuttamisessa keskitytään seen, innovaatioiden rahoittamiseen ja henkistä oma- isuutta koskeviin kysymyksiin. innovaatioyritysten saakin joka Tietoyhteiskunnan kehittäminen sekä palvelualojen ja verkkokaupan laajenemisen tarjoamat mahdollisuudet saavat erityisen huomion vuonna 1999. Vain tuntuvalla koulutuspanostuksella on mahdollista synnyttää uusia työpaikkoja nopeasti kehittyvissä yrityksissä, joista suurin osa on pk-yrityksiä. Televiestinnän alan sääntelykehys otetaan yleiseen tarkasteluun yksinkertaistaminen ja joh- donmukaisuus silmämäärinä. Komissio jatkaa pyrkimyk- siään keskustelun vauhdittamiseksi kansainvälisen yhteen- sovittamisen tarpeellisuudesta globalisaatiossa etenkin verkkokaupan osalta. Pk-yritykset 4. VAHVA JA ULOSPÄIN SUUNTAUTUNUT EUROOPPA Euroopan unionin on voitava toteuttaa kansainvälisessä politiikassa sellaisia poliittisia tehtäviä, jotka vastaavat sen taloudellista ja kauppapoliittista merkitystä. Voidak- seen käyttää kaikki mahdollisuutensa unionin on paitsi edistettävä entisestään ulkoisten toimiensa eri osien lähentämistä myös hyödynnettävä sisäisiä politiikkoja ja ulkoisia toimia toistensa täydentäjinä. Komissio edistää Välimeren maiden yhteistyötä Barcelo- nan prosessin puitteissa ja Meda-ohjelman avulla. Vii- meksi mainittu edustaa yhdessä Phare-ohjelman kanssa keskeisiä ulkoisia toimia vuoden 1999 talousarviossa. Euro—Välimerikumppanuuteen olennaisena osana kuulu- van talousaluehankkeen ohella ensisijainen tavoite on Lähi-idän rauhanprosessin tukeminen. Venäjän, Ukrainan ja uusien itsenäisten valtioiden osalta pyritään näiden maiden sosiaalis-taloudellinen ja poliitti- nen kehitys huomioon ottaen ensisijaisesti tukemaan uudistuksia ja talouden kohentumista etenkin kumppa- nuus- ja yhteistyösopimusten avulla ja Tacis-ohjelmaa toteuttamalla. Suhteiden lujittamista Kaukasian ja Keski- Aasian maihin on jatkettava samoin kuin alueellisen yhteistyön tukemista. On jatkettava toimia tilanteen vakiinnuttamiseksi Balkanilla niin entisen Jugoslavian kuin Albaniankin osalta. Komissio jatkaa vuonna 1999 yrittäjyyden edistämistä ja liiketoimintaympäristön parantamista pienten ja keski- suurten yritysten hyväksi, sillä ne muodostavat Euroopan talouden selkärangan työllistämisen, innovaatioiden ja luovuuden alalla. Komission ajantasaistettu yleinen lähes- tymistapa esitetään neljättä monivuotista ohjelmaa pien- ten ja keskisuurten yritysten hyväksi koskevana ehdotuk- sena. Huomion saavat myös verkkokauppa, riskipääoman kehittäminen ja euron käyttöönoton valmistelu. Yhdysvaltojen osalta päätavoitteena on toteuttaa Lon- toossa toukokuussa 1998 pidetyn EU:n ja Yhdysvaltain välisen huippukokouksen tuloksena solmittu transatlant- tinen talouskumppanuussopimus sekä Helms-Burton- ja D’Amato -lakien johdosta sovittujen toimien seuranta. Yhteistyö Latinalaisen Amerikan kanssa koskettaa ensisi- jaisia eurooppalaisia intressejä, kun kesäkuussa 1999 26. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 366/9 Brasiliassa pidetään EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian välinen huippukokous jatketaan etenkin kauppaneuvottelujen avulla lähentymisstrategiaa yhtäältä Meksikon, Chilen ja Mercosurin kanssa sekä toisaalta Andien sopimuksen maiden ja Keski-Amerikan maiden kanssa. ja kii tarjoamaan yksiköilleen valmiudet kohdata tulevai- suus paremmin ja harjoittaa tehtäväänsä koko unionin toiminnassa ennen kaikkea yhteisön yleisen edun määrit- telemisessä — kansalaisia kuunnellen — ja aloiteoikeut- taan käyttäessään. Aasian osalta on ennen kaikkea otettava opiksi talous- ja rahoituskriisistä. Komissio jatkaa talouksien sisäisten uudistusten ja avautumisen edistämistä lisäämällä vuoro- puhelua ja sopeuttamalla yhteistyötä sosiaali- ja rahoitus- sektoreilla kriisistä eniten kärsineiden maiden kanssa. ASEM-prosessi on tässä mielessä tärkeä. Kiina, Japani ja Korea ovat myös olennaisia suuntia Aasian-suhteissa. Lisäksi komission on voitava hallinnoida unionin saavut- tamaa korkeaa yhdentymisen tasoa: eri politiikkojen hal- linnointitehtävä, joka sille on uskottu, on näet huomat- tava osa sen toimintaa. Siihen kansalaiset ja jäsenvaltiot kohdistavat merkittäviä odotuksia. Kansainvälisistä kauppaneuvotteluista tärkein on WTO:n vuonna 2000 alkavaksi suunnitellun uuden kierroksen valmistelu. Toiminta keskittyy kolmeen asiaan: — komission toiminnan jatkuva mukauttaminen poliitti- siin painopistealueisiin Kehityspolitiikka on keskeisiä asioita komissiolle vuonna 1999. On panostettava yhteisön ja jäsenvaltioiden toi- mien koordinointiin ja hyödynnettävä synergiaa. — organisaation kehittäminen näiden poliittisten paino- pistealueiden mukaiseksi Neuvottelut uudesta kumppanuussopimuksesta unionin ja AKT-maiden kanssa saavat ymmärrettävistä syistä mer- kittävän sijan. Suhteet Etelä-Afrikkaan ja merentakaisiin maihin ja alueisiin sekä vuodeksi 2000 suunnitellun Euroopan ja Afrikan välisen huippukokouksen järjestämi- nen ovat merkittäviä komission toiminnassa Afrikan hyväksi vuonna 1999. Komissio pyrkii lisäksi varmistamaan, että ihmisoikeus- politiikassa, joka on olennainen unionin suhteissa ulko- puolisiin maihin, päästään entistä suurempaan johdon- mukaisuuteen. Humanitaarisen avun antaminen kriisien uhreille on havainnollinen näyttö Euroopan solidaarisuu- desta, ja sitä jatketaan puolueettomuusperiaatetta nou- dattaen sekä tehokkuuden ja laadun lisäämiseen pyr- kien. 5. KOMISSIO: NYKYAIKAINEN JA TEHOKAS TOIMI- ELIN Toimielinten on uudistuttava voidakseen täyttää muuttu- vissa yhteiskunnissa niille uskotut tehtävät. Komissio on tästä tietoinen. Se on pannut alulle organisaationsa ja toimintansa perinpohjaisen tarkastelun uudistaakseen sitä asteittain ja syvällisesti. Uudistuksella halutaan hahmo- tella huomispäivän komissio, ja näin ollen sillä on strate- ginen ja kattava päämäärä. Komissio koettaa myös vas- tata johtajuutta koskeviin kansalaisten odotuksiin ja pyr- — sisäisen hallinnon yksinkertaistaminen. Vuoden 1999 tavoitteena on jatkaa huomispäivän komis- sion valmistelutyötä, joka edellyttää koko sen henkilös- töltä huomattavaa panosta. Tätä varten komissio jatkaa käynnissä olevien eri aloitteiden, etenkin SEM 2000 -ja MAP 2000 -aloitteiden toteuttamista. Komissio laatii vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla kokonaishahmo- telman ensisijaisista toimista, seuraavan komission ko- koonpanosta ja sen yksiköiden organisaatiosta esitettä- väksi uudelle komission puheenjohtajalle, joka on määrä valita heinäkuussa 1999. Komissio tutkii, miten se voisi entistä enemmän sopeuttaa toimintaansa parlamentin ja neuvoston myöntämien bud- jetti- ja henkilöresurssien mukaiseksi siten, että komis- siolla olevat rajalliset keinot voidaan keskittää poliittisten painopistealueiden toteuttamiseen. Komissio jatkaa avoimuuspolitiikkaa, joka onkin vahvis- tettu unionin yleiseksi periaatteeksi Amsterdamin sopi- muksessa. Se tekee vuonna 1999 esityksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen julki- suutta koskeviksi uusiksi määräyksiksi. C 366/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 98 Lisäksi komission vastaa puheenjohtajansa Euroopan parlamentille antamaan lupaukseen ehdottamalla ulkoisia ja sisäisiä petoksia tutkivan itsenäisen yksikön perusta- mista. Komissio on jo aloittanut tähän liittyvät valmiste- lut. Muut UCLAFin tehtävät eli säädösehdotusten valmis- telu ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petos- ten torjuminen koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa pysyvät perustamissopimuksen mukaisesti komissiolla, joka toimii kiinteässä yhteistyössä tämän uuden itsenäisen yksikön kanssa


title: Reglamento (CE) n° 2322/98 de la Comisión de 28 de octubre de 1998 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 29. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 290/7 REGLAMENTO (CE) No 2322/98 DE LA COMISIÓN de 28 de octubre de 1998 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1148/ 98 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1422/95 de la Comisión, de 23 de junio de 1995, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicación para la importación de melaza en el sector del azúcar y se modifica el Reglamento (CEE) no 785/68 (3) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 1 y el apartado 1 de su artículo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 1422/95 esta- blece que el precio de importación cif de melaza, en lo sucesivo denominado «precio representativo», se fijará de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 785/68 de la Comi- sión (4); que este precio se considerará fijado para la calidad tipo mencionada en el artículo 1 del citado Regla- mento; Considerando que el precio representativo de la melaza se calcula para un punto de paso de frontera de la Comu- nidad, que es Amsterdam; que dicho precio debe calcu- larse a partir de las posibilidades de compra más favora- bles en el mercado mundial, establecidas sobre la base de las cotizaciones o precios de este mercado, ajustados en función de las posibles diferencias de calidad en relación con la calidad tipo; que la calidad tipo de la melaza quedó establecida en el Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, para la observación de las posibili- dades de compra más favorables en el mercado mundial, debe tenerse en cuenta toda la información relativa a las ofertas realizadas en el mercado mundial, los precios registrados en mercados importantes de los terceros países y las operaciones de venta celebradas en el marco de intercambios internacionales de las que tenga conoci- miento la Comisión, ya sea a través de los Estados miem- bros o por sus propios medios; que, al realizar dicha comprobación, la Comisión puede, en virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Reglamento (CEE) no 785/ 68, basarse en una media de varios precios, siempre que dicha media pueda considerarse representativa de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que la Comisión no debe tener en cuenta la citada información cuando la mercancía no sea de calidad sana, cabal y comercial, o cuando el precio indi- cado en la oferta únicamente se refiera a una pequeña (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) DO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (4) DO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. cantidad no representativa del mercado; que, asimismo, deben excluirse los precios de oferta que no puedan considerarse representativos de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que, con objeto de obtener datos compara- bles relativos a la melaza de calidad tipo, es conveniente, según la calidad de la melaza ofrecida, aumentar o dismi- nuir los precios en función de los resultados obtenidos mediante la aplicación del artículo 6 del Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, con carácter excepcional, un precio representativo puede mantenerse al mismo nivel durante un período limitado cuando el precio de oferta que haya servido de base para la fijación precedente del precio representativo no sea conocido por la Comisión y los precios de oferta disponibles que no parezcan suficiente- mente representativos de la tendencia efectiva del mercado impliquen modificaciones bruscas y considera- bles del precio representativo; Considerando que, cuando exista una diferencia entre el precio desencadenante del producto de que se trate y el precio representativo, deberán fijarse derechos de impor- tación adicionales en las condiciones mencionadas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1422/95; que, en caso de suspensión de los derechos de importación según lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/ 95, es preciso fijar importes específicos para estos dere- chos; Considerando que la aplicación de las presentes disposi- ciones conduce a fijar los precios representativos y los derechos adicionales de importación de los productos de que se trate, tal como se indica en el Anexo del presente Reglamento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios representativos y los derechos adicionales aplicables en la importación de los productos mencio- nados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1422/95 quedan fijados tal como se indica en el Anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 29 de octubre de 1998. L 290/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 10. 98 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 28 de octubre de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión ANEXO al Reglamento por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales aplicables a la importación de melaza en el sector del azúcar Código NC Importe en ecus del precio representativo por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho adicional por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho aplicable a la importación por el hecho de la suspensión contemplada en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95 por 100 kg netos de productos (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,41 7,73 0,21 0,00 — — (1) Fijación por la calidad tipo establecida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 785/68, modificado. (2) Este importe sustituye, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, el tipo de los derechos del arancel aduanero común fijado para estos productos