title: Rådets förordning (EG) nr 2164/98 av den 5 oktober 1998 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa bredspektrumantibiotika med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den införda provisoriska tullen

eurovoc_concepts:
CCT duties
India
antibiotic
countervailing charge
import
originating product

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2164/98 av den 5 oktober 1998 om inf(cid:148)rande av en slutgiltig utj(cid:132)mningstull p(cid:134) import av vissa bredspektrum- antibiotika med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den inf(cid:148)rda provi- soriska tullen EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1) s(cid:132)rskilt artikel 15 i denna, (nedan kallad grundf(cid:148)rordningen), med beaktande av det f(cid:148)rslag som lagts fram av kommis- sionen efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: A. F(cid:153)RFARANDE (1) (2) Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1204/ (nedan kallad f(cid:148)rordningen om provisorisk 98 (2) tull) inf(cid:148)rdes en provisorisk utj(cid:132)mningstull p(cid:134) import till gemenskapen av vissa bredspektruman- tibiotika med ursprung i Indien, n(cid:132)mligen trihydra- i tamoxicillin, ex bulk, 2941 10 10, ex 2941 10 20 och ex 2941 90 00. trihydratampicillin och cefalexin, av KN-nummer omfattas vilka i Efter det att den provisoriska utj(cid:132)mningstullen hade inf(cid:148)rts, l(cid:132)mnade de samarbetsvilliga indiska tillverkarna Kopran Ltd, Orchid exporterande Chemicals and Pharmaceuticals Ltd, Ranbaxy Laboratories Ltd och Vitara Chemicals Ltd (nedan kallade de tillverkarna), Indiens regering och de klagande gemenskapstill- in verkarna (nedan kallade gemenskapsindustrin) sina skriftliga synpunkter. exporterande indiska (3) I enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 11. 5 i grundf(cid:148)rordningen beg(cid:132)rde alla de ovann(cid:132)mnda parterna att bli h(cid:148)rda, vilket de beviljades. De indiska exporterande tillverkarna och gemen- skapsindustrin redovisade ocks(cid:134) sina motsatta st(cid:134)ndpunkter vid ett m(cid:148)te som kommissionen anordnade p(cid:134) beg(cid:132)ran av gemenskapsindustrin, i enlighet med artikel 11. 6 i grundf(cid:148)rordningen. (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT L 166, 11. 6. 1998, s. 17. (4) (5) (6) (7) (8) (9) (cid:142)ven vissa import(cid:148)rer och handlare, av vilka n(cid:134)gra inte givit sig till k(cid:132)nna i ett tidigare skede, fram- f(cid:148)rde synpunkter efter inf(cid:148)randet av de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna. Kommissionen fortsatte att inh(cid:132)mta och kontrol- lera alla de uppgifter den ans(cid:134)g n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r sina slutgiltiga avg(cid:148)randen. Parterna underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndig- heter och (cid:148)verv(cid:132)ganden p(cid:134) grundval av vilka kommissionen avs(cid:134)g att rekommendera inf(cid:148)randet av en slutgiltig utj(cid:132)mningstull och slutgiltigt uttag av belopp som s(cid:132)kerst(cid:132)llts genom provisorisk tull. De gavs ocks(cid:134) en tidsfrist, inom vilken de kunde l(cid:132)mna synpunkter efter utl(cid:132)mnandet av uppgif- terna. synpunkter De muntliga och skriftliga som l(cid:132)mnades efter det att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna hade inf(cid:148)rts och efter utl(cid:132)mnandet av de ovan- n(cid:132)mnda uppgifterna togs under (cid:148)verv(cid:132)gande och beaktades s(cid:134) bed(cid:148)mdes l(cid:132)mpligt. avg(cid:148)randena, d(cid:134) slutliga i de B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT Inga synpunkter eller nya uppgifter l(cid:132)mnades s(cid:134)vitt g(cid:132)ller de provisoriska avg(cid:148)randena av n(cid:134)gon av de ber(cid:148)rda parterna betr(cid:132)ffande definitionen i sk(cid:132)l 8–10 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull av den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning och den likadana produkten. Kommissionen underr(cid:132)ttades emellertid om att det fanns vissa problem betr(cid:132)ffande tolkningen av defi- nitionen av begreppet ”i bulk”. Antibiotika som omfattas av den provisoriska tullen klassificeras enligt KN-nummer 2941, eftersom de inte f(cid:148)re- ligger i avdelade doser eller i former eller f(cid:148)rpack- ningar f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning i detaljhandeln. De skulle i s(cid:134) fall klassificeras enligt KN-nummer 3004. Det beslutades d(cid:132)rf(cid:148)r att denna definition skulle omfor- muleras. Detta f(cid:148)rfarande omfattar d(cid:132)rf(cid:148)r vissa bredspektrumantibiotika, n(cid:132)mligen trihydratamoxi- cillin, trihydratampicillin och cefalexin som inte former eller f(cid:148)religger i avdelade doser eller i L 273/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 f(cid:148)rpackningar f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning i detaljhandeln vilka omfattas ex av KN-nummer 2941 10 20 respektive ex 2941 90 00. ex 2941 10 10, eller ett restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution i enlighet med bilaga I i och bilagorna II och III till grundf(cid:148)rordningen. C. SUBVENTIONER (12) 1. ”Passbook-systemet” a) Systemets natur (10) Indiens regering uppgav att detta system, som beskrivs i sk(cid:132)l 15–23 i f(cid:148)rordningen om proviso- risk tull, var ett till(cid:134)tet restitutionssystem i enlighet med bilaga I i och i bilagorna II och III till grund- f(cid:148)rordningen. Dessutom fanns det inte n(cid:134)got krav i bilaga I i p(cid:134) att skall anv(cid:132)ndas vid tillverkning av exportvaror. importerade insatsvaror I bilaga I i s(cid:132)gs det emellertid uttryckligen att importerade insatsvaror antingen m(cid:134)ste f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av exportprodukten (dvs. ett restitutionssystem i enlighet med bilaga II), eller ocks(cid:134) m(cid:134)ste de importerade insatsvarorna vara j(cid:132)mb(cid:148)rdiga i kvantitet och ha samma kvalitet och egenskaper som insatsvarorna fr(cid:134)n hemmamark- naden (dvs. ett restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution i enlighet med bilaga III). Genom passbook-systemet (cid:132)r det i sj(cid:132)lva verket m(cid:148)jligt att importera varor som inte (cid:132)r insatsvaror tullfritt vilka anv(cid:132)nds vid tillverkningen av exportvaror eller insatsvaror vilka (cid:132)r j(cid:132)mb(cid:148)rdiga i kvantitet och har samma kvalitet och egenskaper som de insats- varor fr(cid:134)n hemmamarknaden vilka faktiskt inf(cid:148)r- livas i exportprodukten. Passbook-systemet betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r inte som ett till(cid:134)tet restitutionssystem eller som ett system som till(cid:134)ter substitution i enlighet med grundf(cid:148)rordningen. (11) Den indiska vidare regeringen (cid:134)beropade ett kontrollf(cid:148)rfarande baserat p(cid:134) (standardnormer f(cid:148)r input/output enligt beskrivningen i sk(cid:132)l 18 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. Dessa normer som utf(cid:132)rdats f(cid:148)r exportprodukter anger de kvanti- teter importerade r(cid:134)varor som normalt beh(cid:148)vs f(cid:148)r att tillverka en enhet av den f(cid:132)rdiga produkten. Den indiska regeringen h(cid:132)vdade att systemet hade inf(cid:148)rts f(cid:148)r att garantera att inte alltf(cid:148)r stor restitu- i enlighet med tion medgavs av importtullarna, bilaga I i och bilagorna II och III till grundf(cid:148)rord- ningen, och att kommissionen dessutom hade m(cid:148)jlighet att kontrollera alla faktiska transaktioner f(cid:148)r att best(cid:132)mma huruvida alltf(cid:148)r stor restitution av importtullarna hade medgivits. Detta argument kan inte godtas, eftersom fr(cid:134)gan huruvida alltf(cid:148)r stor restitution skett endast uppst(cid:134)r i samband med en bed(cid:148)mning av vederb(cid:148)rligen inr(cid:132)ttade restitutionssystem eller restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution och det har fastst(cid:132)llts att restitutionssystem inte (cid:132)r ett passbook-systemet redan fanns En indisk exporterande tillverkare (cid:134)beropade ocks(cid:134) den omst(cid:132)ndigheten att det ett kontrollsystem p(cid:134) plats, eftersom det finns stan- dardnormer f(cid:148)r input/output och dokumentation om insatsvarornas inneh(cid:134)ll m(cid:134)ste l(cid:132)mnas vid varje exporttransaktion om kredit skall kunna erh(cid:134)llas. Dessutom m(cid:134)ste dokumentation om tillverknings- processen l(cid:132)mnas f(cid:148)r att erh(cid:134)lla viss kredit och en insatsvarornas priser p(cid:134) exportdeklaration (cid:148)ver v(cid:132)rldsmarknaden l(cid:132)mnas. Systemet uppr(cid:132)tth(cid:148)lls genom att p(cid:134)f(cid:148)ljder utm(cid:132)ttes om inte best(cid:132)mmel- faktum att vissa kreditans(cid:148)k- serna f(cid:148)ljdes. Det till(cid:132)mpades ningar avslogs visade att restriktivt. systemet Som anges ovan (cid:132)r fr(cid:134)gan huruvida de best(cid:132)m- melser som reglerar systemets funktion samman- taget uppfyller kraven f(cid:148)r ett kontrollsystem enligt bilagorna II och III till grundf(cid:148)rordningen emel- lertid inte relevant, eftersom det genom systemet generellt (cid:132)r m(cid:148)jligt att genomf(cid:148)ra transaktioner som tydligt visar att det inte (cid:132)r ett system som kan definieras som ett till(cid:134)tet restitutionssystem. input/output anses i alla Standardnormerna f(cid:148)r h(cid:132)ndelser bara m(cid:148)jligg(cid:148)ra att en nominell tullsats fastst(cid:132)lls. Ett kontrollsystem m(cid:134)ste baseras p(cid:134) faktiska transaktioner. Detta (cid:132)r inte fallet med f(cid:148)rfarandet i passbook-systemet, som inte innefattar en kontroll av den m(cid:132)ngd insatsvaror som faktiskt ing(cid:134)r i exportprodukten utan endast en kontroll av det faktiska pris som betalas p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r en t(cid:132)nkt kvantitet insatsvaror, vilket leder till tullsats f(cid:148)r vilken fastst(cid:132)llande av en nominell kredit l(cid:132)mnas. tullbeloppet (13) Den indiska regeringen h(cid:132)vdade vidare att fastst(cid:132)l- landet av standardnormer f(cid:148)r input/output (cid:132)r helt i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med kraven i bilagorna I–III till grundf(cid:148)rordningen. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta h(cid:132)vdades det att dessa normer hade justerats s(cid:134) att eftergift av det skulle bli m(cid:148)jlig, grundl(cid:132)ggande d(cid:132)remot inte av den s(cid:132)rskilda tullen eller till(cid:132)ggs- tullen, och att ber(cid:132)kningsmetoden, som grundades p(cid:134) de l(cid:132)gsta v(cid:132)rldsmarknadspriserna f(cid:148)r vanliga insatsvaror, var mycket f(cid:148)rsiktig och inte medgav n(cid:134)gon alltf(cid:148)r stor eftergift av importtullen. En indisk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att de kriterier f(cid:148)r undantag som avses i artikel 2. 1 a ii i grundf(cid:148)rordningen och som fastst(cid:132)lls i bilaga III var uppfyllda och att kommissionen inte tog upp fr(cid:134)gan om ”alltf(cid:148)r stort avdrag” framf(cid:148)r allt genom en bed(cid:148)mning av vikten av standardnormer f(cid:148)r input/output. 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/3 (14) P(cid:134) den f(cid:148)rsta punkten g(cid:148)rs bed(cid:148)mningen att systemet genom sin natur inbegriper alltf(cid:148)r stor eftergift eller alltf(cid:148)r stora avdrag, eftersom det till(cid:134)ter tullfri import av andra varor (cid:132)n insatsvaror. Sk(cid:132)let till den alltf(cid:148)r stora betalningen (cid:132)r att pass- book-systemet till(cid:134)ter tullfri import som inte skulle ha varit m(cid:148)jlig enligt till(cid:134)tna restitutionssystem eller restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution, eftersom bortfallet av tull leder till uteblivna statliga int(cid:132)kter p(cid:134) all import enligt detta system. Denna omst(cid:132)ndighet ensam g(cid:148)r systemet utj(cid:132)mningsbart. (15) Den indiska regeringen uppgav ocks(cid:134) att kravet p(cid:134) att insatsvaror m(cid:134)ste f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av exportprodukten (fotnot 1 i bilaga II till grundf(cid:148)r- ordningen) ocks(cid:134) (cid:132)r uppfyllt, n(cid:132)r ber(cid:132)kningen av det importtullbelopp som skall efterges grundas p(cid:134) statistiska uppgifter om de insatsvaror som normalt (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r tillverkningen av de ber(cid:148)rda produkterna, dvs. standardnormer f(cid:148)r input/output, och inte begr(cid:132)nsas till de situationer d(cid:132)r endast de importerade insatsvaror som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r till- verkningen av exportprodukter importeras tullfritt enligt systemet. (16) Till svar p(cid:134) detta andra argument g(cid:148)rs bed(cid:148)m- ningen att det inte (cid:132)r m(cid:148)jligt att medelst ett nomi- nellt begrepp baserat p(cid:134) statistiska uppgifter uppfylla kraven i bilagorna II och III om fysiskt inf(cid:148)rlivande av insatsvaror som importeras enligt restitutionssystem eller kraven om att anv(cid:132)nda insatsvaror av j(cid:132)mb(cid:148)rdig kvantitet och med samma kvalitet och s(cid:132)rskilda egenskaper som de insats- varor som importeras enligt ett restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution, eftersom detta belopp inte har n(cid:134)got samband med de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagens faktiska transaktioner. Det mots(cid:132)ger ocks(cid:134) vad som tydligt anges i grundf(cid:148)rordningen, n(cid:132)mligen att de produkter som importeras enligt restitutionssys- temet skall vara ”fysiskt inf(cid:148)rlivade” och att de insatsvaror som importeras skall vara j(cid:132)mb(cid:148)rdiga i kvantitet och ha samma kvalitet och egenskaper som de insatsvaror fr(cid:134)n hemmamarknaden vilka inf(cid:148)rlivas med exportprodukten. (17) Den indiska regeringen h(cid:132)vdade slutligen att best(cid:132)mmelserna om minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde i stan- dardnormerna f(cid:148)r input/output inte g(cid:148)r passbook- en importsubstitutionssubvention, systemet till eftersom det inte finns n(cid:134)gra best(cid:132)mmelser om miniminiv(cid:134)n p(cid:134) insatsvara fr(cid:134)n hemmamarknaden och det minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet (cid:132)ven skulle kunna uppn(cid:134)s om exempelvis importerade insatsvaror anv(cid:132)ndes. Detta argument mots(cid:132)gs helt klart av de uppgifter som l(cid:132)mnats av de indiska offentliga myndighe- terna, n(cid:132)mligen att ber(cid:132)kningen av standardnor- merna f(cid:148)r input/output utg(cid:134)r ifr(cid:134)n alla insatsvaror som normalt importeras. Eftersom detta system redan anses vara utj(cid:132)mningsbart p(cid:134) grund av att det (cid:132)r knutet till exportresultaten i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen, beh(cid:148)ver emellertid inga ytterligare avg(cid:148)randen tr(cid:132)ffas betr(cid:132)ffande en even- tuell importsubstitutionssubvention. avskaffades (18) Den indiska regeringen h(cid:132)vdade att f(cid:148)rm(cid:134)ner bevil- jade enligt passbook-systemet inte borde utj(cid:132)mnas, eftersom passbook-systemet den 31 mars 1997 och endast ett begr(cid:132)nsat antal f(cid:148)retag fortfarande kunde utnyttja de tidigare beviljade krediterna. De indiska offentliga myndigheterna h(cid:132)nvisade till artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen, i vilken det f(cid:148)reskrivs att utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder skall vara i kraft endast s(cid:134) l(cid:132)nge och i den utstr(cid:132)ckning som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att kompensera f(cid:148)r utj(cid:132)mningsbara subventioner som v(cid:134)llar skada och h(cid:132)nvisade dess- utom till tidigare praxis i gemenskapen. En indisk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade, med st(cid:148)d av liknande enligt detta system inte borde utj(cid:132)mnas 17 m(cid:134)nader efter det att de slutgiltiga tullarna tr(cid:132)tt i kraft, eftersom inte krediter enligt passbook-systemet kunde anv(cid:132)ndas efter detta datum. argument, f(cid:148)rm(cid:134)ner att Till svar p(cid:134) detta finns sk(cid:132)l att framh(cid:134)lla att (cid:132)ven om passbook-systemet har avskaffats, kan f(cid:148)retag fortfarande ans(cid:148)ka om krediter enligt detta system f(cid:148)r exporttransaktioner som utf(cid:148)rts fram till och med den 31 mars 1997 och anv(cid:132)nda sig av dessa krediter fram till och med den 31 mars 2001. Fram till den dagen kommer avsev(cid:132)rda f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt detta system d(cid:132)rf(cid:148)r att forts(cid:132)tta att beviljas och utg(cid:148)ra utj(cid:132)mningsbara subventioner. Vad betr(cid:132)ffar f(cid:148)rm(cid:134)ner som eventuellt (cid:132)r utj(cid:132)mningsbara efter den dagen anses den princip som anges i artikel 5 i grundf(cid:148)rordningen g(cid:132)lla, dvs. att storleken p(cid:134) de utj(cid:132)mningsbara subventionerna skall ber(cid:132)knas som den f(cid:148)rm(cid:134)n som mottagaren f(cid:134)tt under unders(cid:148)k- ningsperioden. regeringen avskaffades passbook-systemet under meddelat unders(cid:148)kningsperioden och ersattes med tullkredit- systemet (Duty entitlement passbook scheme), som ocks(cid:134) anses vara utj(cid:132)mningsbart. Eftersom f(cid:148)rm(cid:134)ner i framtiden kommer att beviljas enligt tullkreditsys- temet anses det vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134) grundval av de f(cid:148)rm(cid:134)ner som mottagits under s(cid:134)v(cid:132)l passbook- unders(cid:148)kningsperioden enligt systemet som tullkreditsystemet, eftersom det, i enlighet med artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen, fort- farande kommer att vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att kompen- sera f(cid:148)r de utj(cid:132)mningsbara subventioner som v(cid:134)llar skada. Som den indiska L 273/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 (19) Den indiska regeringen meddelade att, till f(cid:148)ljd av instruktioner fr(cid:134)n handelsministeriet i juli 1998, kan de indiska beh(cid:148)riga myndigheterna bara bevilja krediter enligt passbook-systemet fram till och med inte som tidigare f(cid:148)re- den 30 september 1998, skrivits fram till och med den 31 mars 2001 (se sk(cid:132)l 18 ovan. Den indiska regeringen beg(cid:132)rde d(cid:132)rf(cid:148)r att det skulle tas h(cid:132)nsyn till detta i det slutliga avg(cid:148)- randet. i Det bed(cid:148)ms att, eftersom passbook-systemet har ersatts med ett nytt system, tullkreditsystemet (som ocks(cid:134) anses vara en utj(cid:132)mningsbar subventionl, och forts(cid:132)ttningen kommer att beviljas f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt tullkreditsystemet, b(cid:148)r f(cid:148)rm(cid:134)ner som tillfallit export(cid:148)rer enligt passbook-systemet under under- s(cid:148)kningsperioden inte l(cid:132)mnas utan avseende. (cid:143)tg(cid:132)rder b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r inf(cid:148)ras betr(cid:132)ffande f(cid:148)rm(cid:134)ner som tagits emot under unders(cid:148)kningsperioden enligt s(cid:134)v(cid:132)l passbook-systemet som tullkreditsys- temet. b) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (20) En indisk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att kommissionen, i enlighet med artikel 7. 2 i grund- f(cid:148)rordningen, endast borde ha beaktat kostnaderna f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna n(cid:132)r den ber(cid:132)knade subventionen. Alternativt borde kommissionen ha ber(cid:132)knat subventionen genom att l(cid:132)gga ihop de krediter som utnyttjades f(cid:148)r att importera r(cid:134)varor anv(cid:132)nda vid tillverkning av de ber(cid:148)rda produkterna och r(cid:132)kna av den tull som betalades f(cid:148)r importen av r(cid:134)varor anv(cid:132)nda vid tillverkning av de ber(cid:148)rda produkterna. i i artikel Till svar p(cid:134) detta framh(cid:134)lls att hela den f(cid:148)rm(cid:134)n som mottagaren f(cid:134)r enligt systemet m(cid:134)ste ligga till grund f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av subventionen s(cid:134) som f(cid:148)reskrivs grundf(cid:148)rordningen. 5 F(cid:148)rm(cid:134)nen utg(cid:148)rs av det obetalda tullbelopp som skulle ha betalats p(cid:134) all import under unders(cid:148)k- ningsperioden om importen inte hade genomf(cid:148)rts i enlighet med systemet. Denna f(cid:148)rm(cid:134)n m(cid:134)ste f(cid:148)rdelas (cid:148)ver den sammanlagda exporten under samma period, eftersom den (cid:132)r knuten till det sammanlagda exportresultatet. Dessutom anses det inte l(cid:132)mpligt att vid ber(cid:132)kningen g(cid:148)ra avdrag f(cid:148)r de insatsvaror som importerats enligt detta system f(cid:148)r tillverkning av de ber(cid:148)rda produkterna, eftersom ber(cid:132)kningen av f(cid:148)rm(cid:134)nen enligt systemet best(cid:132)ms av storleken p(cid:134) den f(cid:148)r staten uteblivna int(cid:132)kten p(cid:134) all import, n(cid:132)r systemet v(cid:132)l konstateras vara utj(cid:132)m- ningsbart. 2. Tullkreditsystemet (tullkredit som beviljas f(cid:148)re export) (21) De argument som framf(cid:148)rdes av den indiska rege- ringen betr(cid:132)ffande detta system, som beskrivs i sk(cid:132)l 28–39 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, beh(cid:148)ver inte tas upp h(cid:132)r, eftersom endast ett obetydligt subventionsbelopp l(cid:132)mnats enligt detta system under (cid:134)tg(cid:132)rder kommer d(cid:132)rf(cid:148)r att inf(cid:148)ras p(cid:134) f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt detta system och inga slutgiltiga avg(cid:148)randen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga. unders(cid:148)kningsperioden. Inga 3. Tullkreditsystemet (tullkredit som beviljas efter export) (22) Den indiska regeringen h(cid:132)vdade att en utj(cid:132)mning av de f(cid:148)rm(cid:134)ner som beviljas enligt tullkreditsys- temet, enligt beskrivningen i sk(cid:132)l 28 och 38–40 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, innebar en (cid:148)ver- tr(cid:132)delse av artikel 5 i grundf(cid:148)rordningen, eftersom f(cid:148)rfarandet inleddes i september 1997, dvs. inom sex m(cid:134)nader efter det att det system som inf(cid:148)rdes i april 1997 hade inletts. Den indiska regeringen h(cid:132)vdade att det i den artikeln f(cid:148)reskrivs att den valda unders(cid:148)kningsperioden skall upph(cid:148)ra sex m(cid:134)nader f(cid:148)re den dag d(cid:134) f(cid:148)rfarandet inleds. Artikel 5 anses emellertid inte inneh(cid:134)lla n(cid:134)gon f(cid:148)rpliktelse att v(cid:132)lja en unders(cid:148)kningsperiod som upph(cid:148)r sex m(cid:134)nader innan f(cid:148)rfarandet inleds, utan fastst(cid:132)ller snarare en minsta tidsfrist f(cid:148)r hela under- s(cid:148)kningsperioden (dvs. sex m(cid:134)nader). Det (cid:132)r s(cid:134)ledes inte fr(cid:134)ga om en (cid:148)vertr(cid:132)delse av artikel 5. f(cid:148)r (23) Den indiska regeringen framh(cid:148)ll ocks(cid:134) att de indiska exporterande tillverkarna kunde ha anv(cid:132)nt systemet med kontant eftergift importerade insatsvaror i st(cid:132)llet f(cid:148)r tullkreditsystemet. S(cid:134)dana eftergivna kontanta medel kunde d(cid:132)refter ha anv(cid:132)nts som betalning av importtull p(cid:134) alla varor, utan restriktioner. De g(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r g(cid:132)llande att tillv(cid:132)- gag(cid:134)ngss(cid:132)ttet eller metoden f(cid:148)r eftergift inte b(cid:148)r anses vara en faktor att r(cid:132)kna med n(cid:132)r man skall best(cid:132)mma huruvida en s(cid:134)dan eftergift utg(cid:148)r en utj(cid:132)mningsbar subvention eller inte. Detta argument m(cid:134)ste avvisas. Att det fanns ett till(cid:134)tet system f(cid:148)r kontant eftergift har varken p(cid:134)st(cid:134)tts eller p(cid:134)visats under unders(cid:148)kningen och har inte, med tanke p(cid:134) det sena skedet av f(cid:148)rfa- randet, kunnat unders(cid:148)kas n(cid:132)rmare. Eftersom de indiska exporterande tillverkarna valt att anv(cid:132)nda sig av ett utj(cid:132)mningsbart system, (cid:132)r de f(cid:148)rm(cid:134)ner som l(cid:132)mnas enligt detta system i alla h(cid:132)ndelser utj(cid:132)mningsbana. (24) Den indiska regeringen anf(cid:148)rde att detta system, eftersom det inte hade till(cid:132)mpats av n(cid:134)got f(cid:148)retag under unders(cid:148)kningsperioden, inte kunde omfattas av utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder. 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/5 Eftersom slutsatsen om subventionering vad det enda icke samarbetsvilliga f(cid:148)retaget betr(cid:132)ffar m(cid:134)ste dras p(cid:134) grundval av b(cid:132)sta tillg(cid:132)ngliga uppgifter, g(cid:148)rs bed(cid:148)mningen att f(cid:148)rm(cid:134)nerna enligt detta system, som stod till f(cid:148)retagets f(cid:148)rfogande under unders(cid:148)k- ningsperioden, kan ha (cid:148)kat. Eftersom det bekr(cid:132)f- tades att systemet i sig (cid:132)r utj(cid:132)mningsbart, ans(cid:134)gs f(cid:148)retaget ha mottagit f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt detta system, och storleken fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av b(cid:132)sta till- g(cid:132)ngliga uppgifter. (25) Den indiska regeringen h(cid:132)vdade att, eftersom bilaga II till grundf(cid:148)rordningen inte t(cid:132)cker situa- tioner vid vilka export genomf(cid:148)rs f(cid:148)re import, s(cid:134)som vid tullkreditsystemet, var detta system inte utj(cid:132)mningsbart. Denna situation anses emellertid vara t(cid:132)ckt av bilaga III till grundf(cid:148)rordningen. Eftersom tullkre- ditsystemet varken (cid:132)r f(cid:148)renligt med kraven i bilaga II eller i bilaga III, d(cid:134) en export(cid:148)r inte har n(cid:134)gon som helst f(cid:148)rpliktelse att tullfritt importera varor som skall f(cid:148)rbrukas i tillverkningsprocessen eller insatsvaror som (cid:132)r av j(cid:132)mb(cid:148)rdig kvantitet och har samma kvalitet och egenskaper som insatsvaror fr(cid:134)n hemmamarknaden, (cid:132)r systemet utj(cid:132)mnings- bart. (26) Den indiska regeringen h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att expor- t(cid:148)ren, i enlighet med de indiska tullmyndighe- ternas meddelande nr 34/97 av den 7 april 1997 punkt (v), var skyldig att i exportprodukterna inf(cid:148)r- liva de varor som importerats enligt tullkreditsys- temet. Denna best(cid:132)mmelse avser emellertid det tullkredit- system vid vilket krediter beviljas f(cid:148)re export, inte det system vid vilket krediter beviljas efter export, som har visat sig sakna ett s(cid:134)dant ”actual user- villkor”. 4. F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror (27) Den indiska regeringen har framf(cid:148)rt flera yrkanden betr(cid:132)ffande systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i export- fr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror, vilket beskrivs i sk(cid:132)l 43–47 i f(cid:148)rordningen om proviso- risk tull. Dessa yrkanden r(cid:148)r systemets klassifi- cering som en subvention och ber(cid:132)kningen av subventionens storlek. varor importerade enligt detta system d(cid:132)rf(cid:148)r inte kan anses vara en subvention. Unders(cid:148)kningen har, n(cid:132)r det g(cid:132)ller detta yrkande, visat att ett f(cid:148)retag m(cid:134)ste (cid:134)ta sig att exportera varor till ett visst v(cid:132)rde under en viss tidsperiod f(cid:148)r att f(cid:134) anv(cid:132)nda systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)m- jande syfte. Eftersom detta system s(cid:134)ledes (cid:132)r r(cid:132)tts- f(cid:134)r ligt knutet anv(cid:132)ndas utan ett (cid:134)tagande att exportera varor, anses det vara selektivt i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen och d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)mningsbart. Mot bakgrund av detta saknar fr(cid:134)gan om huruvida kapi- tillverkning av talvaror uteslutande anv(cid:132)nds f(cid:148)r exportvaror eller inte relevans. exportresultatet, dvs. inte till (29) Det gjordes vidare g(cid:132)llande att begreppet ”insats- varor” i bilaga I i (f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver exempel p(cid:134) exportsubventioner) till grundf(cid:148)rordningen (cid:132)ven omfattar kapitalvaror och att, enligt detta sk(cid:132)l, efter- gift av eventuell tull inte i sig kan anses vara en subvention s(cid:134)vida det inte (cid:132)r fr(cid:134)ga om en alltf(cid:148)r stor eftergift. (cid:132)r emellertid inte ”insatsvaror” Kapitalvaror i enlighet med grundf(cid:148)rordningen, eftersom de inte (cid:132)r fysiskt inf(cid:148)rlivade i exportprodukterna. (30) Enligt den indiska regeringen uppskjuts endast uttaget av tull vid import av kapitalvaror enligt till dess att export(cid:148)ren fullgjort detta systemet export(cid:134)tagandet. Under omst(cid:132)ndigheter skulle fr(cid:134)gan om uteblivna offentliga int(cid:132)kter och om en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren inte uppst(cid:134) f(cid:148)rr(cid:132)n i slutet av den period f(cid:148)r vilken export(cid:148)ren gjort ett (cid:134)tagande. dessa Det anses vad detta yrkande betr(cid:132)ffar att n(cid:132)r ett f(cid:148)retag ans(cid:148)ker om att f(cid:134) till(cid:132)mpa detta system och d(cid:132)rmed (cid:134)tar sig att exportera varor, m(cid:134)ste det antas att export(cid:134)tagandet kommer att uppfyllas och att befrielse fr(cid:134)n betalning av importtull slutligen kommer att beviljas. F(cid:148)retagen m(cid:134)ste rimligen f(cid:148)rv(cid:132)nta sig att de inte skall beh(cid:148)va betala tullar som kommer att avspegla sig i deras priser. Att anta n(cid:134)got annat skulle g(cid:148)ra systemet meningsl(cid:148)st. Det anses d(cid:132)rf(cid:148)r att en statligt utebliven int(cid:132)kt uppst(cid:134)r vid tidpunkten f(cid:148)r importen av kapitalvarorna och att importf(cid:148)retaget f(cid:134)r en f(cid:148)rm(cid:134)n i form av obetald tull. a) Systemets natur b) Ber(cid:132)kning av subventionen (28) Det h(cid:132)vdades att det inte finns n(cid:134)gra best(cid:132)mmelser i lag om att kapitalvaror ink(cid:148)pta enligt detta system uteslutande skall anv(cid:132)ndas tillverkning av exportvaror och att befrielse fr(cid:134)n importavgifter f(cid:148)r f(cid:148)r (31) Den indiska regeringen gjorde g(cid:132)llande att den avskrivningstid som kommissionen r(cid:132)knade med n(cid:132)r den fattade sina prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randen (dvs. L 273/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 de tio (cid:134)r som anges i sk(cid:132)l 50 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull) inte (cid:132)r riktig. Om kommissionen hade tagit h(cid:132)nsyn till kapitalvarornas livsl(cid:132)ngd, i enlighet med vad som f(cid:148)reskrivs i indisk lag, och kostnaden f(cid:148)r den bankgaranti som export(cid:148)ren m(cid:134)ste l(cid:132)mna till myndigheterna n(cid:132)r han importerar varor enligt detta system, skulle den eventuella f(cid:148)rm(cid:134)nen ha blivit minimal. (33) Den indiska regeringen h(cid:132)vdade slutligen att den r(cid:132)nta som kommissionen tog h(cid:132)nsyn till f(cid:148)r att f(cid:134) fram den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r f(cid:148)retag som till(cid:132)mpade detta system inte f(cid:148)rutses i V(cid:132)rldshan- delsorganisationens (WTO:s) avtal om subventioner och utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder. Gemenskapen har heller inte som praxis att ta med ett s(cid:134)dant belopp vid ber(cid:132)kningen av f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r f(cid:148)retag som till(cid:132)mpar s(cid:134)dana subventionssystem. Till svar p(cid:134) detta yrkande meddelade kommis- sionen att den n(cid:132)r den fattade sina prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randen fastst(cid:132)llde den normala avskrivnings- tiden f(cid:148)r kapitalvaror inom antibiotikaindustrin till tio (cid:134)r, p(cid:134) grundval av uppgifter som l(cid:132)mnats av de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna. Detta (cid:132)r i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med artikel 7. 3 i grundf(cid:148)rordningen, i vilken anges att om subven- tionen kan knytas till f(cid:148)rv(cid:132)rv av fasta anl(cid:132)ggningar skall den utj(cid:132)mningsbara subventionens storlek ber(cid:132)knas genom att subventionen f(cid:148)rdelas (cid:148)ver en period som motsvarar en normal avskrivningstid f(cid:148)r s(cid:134)dana tillg(cid:134)ngar i den ifr(cid:134)gavarande industrin. Det noteras att inga bevis har l(cid:132)mnats till st(cid:148)d f(cid:148)r n(cid:134)gon annan avskrivningstid f(cid:148)r kapitalvaror inom l(cid:132)kemedelssektorn (cid:132)n den period p(cid:134) tio (cid:134)r som kommissionen r(cid:132)knat med n(cid:132)r den fattade sina prelimin(cid:132)r avg(cid:148)randen. Yrkandet i fr(cid:134)gan om kost- naden f(cid:148)r den bankgaranti som export(cid:148)ren m(cid:134)ste betala f(cid:148)ra att importera varorna enligt detta system avsl(cid:134)s, eftersom de ber(cid:148)rda samarbetsvilliga expor- t(cid:148)rerna inte yrkat p(cid:134) att n(cid:134)gra s(cid:134)dana kostnader skall beaktas, i enlighet med artikel 7. 1 i grundf(cid:148)r- ordningen. (32) Den indiska regeringen motsatte sig att kommis- sina prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randen ber(cid:132)knat sionen i subventionens storlek per enhet genom att f(cid:148)rdela f(cid:148)rm(cid:134)nerna endast (cid:148)ver exportoms(cid:132)ttningen. De h(cid:132)vdade att, eftersom kapitalvaror som importeras enligt detta system (med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i export- fr(cid:132)mjande syfte) anv(cid:132)nds vid tillverkning av varor f(cid:148)r s(cid:134)v(cid:132)l exportmarknaden som f(cid:148)r hemmamark- naden, b(cid:148)r de f(cid:148)rm(cid:134)ner som erh(cid:134)lls genom detta system f(cid:148)rdelas (cid:148)ver den totala oms(cid:132)ttningen. Det har emellertid fastst(cid:132)llts att detta system endast (cid:132)r knutet till exportresultaten (se sk(cid:132)l 28 ovan). I enlighet med artikel 7. 2 i grundf(cid:148)rordningen b(cid:148)r emellertid den f(cid:148)rm(cid:134)n som erh(cid:134)lls genom detta system endast f(cid:148)rdelas (cid:148)ver exportoms(cid:132)ttningen, eftersom subventionen beviljas f(cid:148)r ett visst v(cid:132)rde av tidsperiod. under varor Yrkandet att de f(cid:148)rm(cid:134)ner som erh(cid:134)lls genom detta system b(cid:148)r f(cid:148)rdelas (cid:148)ver den totala oms(cid:132)ttningen avsl(cid:134)s d(cid:132)rf(cid:148)r. exporterade en viss Vad betr(cid:132)ffar detta yrkande f(cid:148)rh(cid:134)ller det sig s(cid:134) att r(cid:132)ntan l(cid:132)ggs till f(cid:148)r att (cid:134)terspegla den f(cid:148)rm(cid:134)n som mottagaren f(cid:134)r genom att inte beh(cid:148)va skaffa fram ett motsvarande belopp fr(cid:134)n kommersiella k(cid:132)llor. I artikel 6 i grundf(cid:148)rordningen anges klart att rikt- linjen f(cid:148)r ber(cid:132)kning av subventionen skall vara den j(cid:132)mf(cid:148)rbara kostnaden f(cid:148)r medel p(cid:134) den kommersi- ella marknaden. Det (cid:132)r s(cid:134)ledes gemenskapens praxis att i s(cid:134)dana fall l(cid:132)gga till ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta n(cid:132)r ber(cid:132)knas. Yrkandet avsl(cid:134)s d(cid:132)rf(cid:148)r. sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen den (34) En indisk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att de uppgifter som han hade l(cid:132)mnat till kommissionen betr(cid:132)ffande import av kapitalvaror och som senare kontrollerades av kommissionen och l(cid:134)g till grund f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet enligt detta system, inneh(cid:148)ll vissa fel. Efter det att provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rts l(cid:132)mnade denna indiska exporte- rande tillverkare nya uppgifter avseende viss import av kapitalvaror och h(cid:132)vdade att dessa skulle beaktas i samband med det slutgiltiga avg(cid:148)randet. Dessa nya uppgifter m(cid:134)ste emellertid, enligt artikel 28. 3 i grundf(cid:148)rordningen, l(cid:132)mnas utan avseende, eftersom de inte ingivits i r(cid:132)tt tid och inte har g(cid:134)tt att kontrollera. 5. Industriella frizoner f(cid:148)r export och ex- portorienterade f(cid:148)retag a) Kapitalvaror (35) Den indiska regeringen har gjort samma yrkanden f(cid:148)r import av kapitalvaror enligt systemet med industriella frizoner f(cid:148)r export och exportoriente- rade f(cid:148)retag som f(cid:148)r det system som n(cid:132)mns ovan under sk(cid:132)l 29–34. Dessa yrkanden avsl(cid:134)s av samma sk(cid:132)l som ovan. (36) Den indiska regeringen har vidare yrkat p(cid:134) att kapitalvaror som importeras enligt det system som beskrivs i sk(cid:132)l 51–53 i f(cid:148)rordningen om proviso- risk tull inte (cid:132)r befriade fr(cid:134)n importtull, eftersom de inf(cid:148)rs i ett tullageromr(cid:134)de. Uttaget av tullarna 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/7 uppskjuts endast till dess att varorna l(cid:132)mnat tulla- geromr(cid:134)det och den offentliga int(cid:132)kten borde d(cid:132)rf(cid:148)r inte anses ha uteblivit. Det g(cid:148)rs g(cid:132)llande att det inte (cid:132)r fr(cid:134)ga om en subvention med tanke p(cid:134) den definition av en subvention som l(cid:132)mnas i artikel 2 i grundf(cid:148)rordningen, enligt vilken en subvention skall anses f(cid:148)religga bl. a. om den offentliga int(cid:132)kten inte har drivits in. Vad g(cid:132)ller detta yrkande anses att om ett f(cid:148)retag, s(cid:134)som i fallet med ett system med industriella frizoner f(cid:148)r export och exportorienterade f(cid:148)retag, importerar kapitalvaror utan att betala importav- gifter, f(cid:148)rv(cid:132)ntar sig f(cid:148)retaget att komma att uppfylla sina export(cid:134)taganden och r(cid:132)knar d(cid:132)rf(cid:148)r inte med att beh(cid:148)va betala importavgifter. F(cid:148)retaget kan d(cid:134) l(cid:134)ta dessa l(cid:132)gre kostnader (dvs. obetalda tullar) (cid:134)ter- speglas i sina priser. Under dessa omst(cid:132)ndigheter f(cid:134)r f(cid:148)retaget en f(cid:148)rm(cid:134)n genom att de offentliga myndigheterna g(cid:134)r med p(cid:134) att avst(cid:134) fr(cid:134)n int(cid:132)kten vid tidpunkten f(cid:148)r importen, eftersom f(cid:148)retaget har (cid:134)tagit sig att uppfylla vissa export(cid:134)taganden. Det anses d(cid:132)rf(cid:148)r att den offentliga int(cid:132)kten uteblivit vid tidpunkten f(cid:148)r importen av kapitalvarorna, n(cid:132)r uttaget av importtullen skjuts upp och att importf(cid:148)- retaget f(cid:134)r en f(cid:148)rm(cid:134)n i form av obetalda tullar. Yrkandet avsl(cid:134)s d(cid:132)rf(cid:148)r. r(cid:134)varor som importerades av detta f(cid:148)retag utan betalning av importavgifter f(cid:148)rbrukades och inf(cid:148)rli- vades fysiskt i varor tillverkade f(cid:148)r export. Under dessa omst(cid:132)ndigheter m(cid:134)ste de slutgiltiga avg(cid:148)ran- dena om detta system, i enlighet med artikel 28. 1 i grundf(cid:148)rordningen, ocks(cid:134) grundas p(cid:134) b(cid:132)sta till- g(cid:132)ngliga uppgifter. Det anses emellertid rimligt att de slutgiltiga avg(cid:148)randena grundas p(cid:134) de uppgifter som l(cid:132)mnats av andra samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkare om andra system ((cid:132)n systemet med industriella frizoner f(cid:148)r export och exportorienterade f(cid:148)retag) som ocks(cid:134) medger att r(cid:134)varor (dvs. passbook- systemet och tullkreditsystemet). Storleken p(cid:134) det enda erk(cid:132)nda exportorientierade f(cid:148)retagets subven- tion har d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt justerats. importeras tullfritt f(cid:134)r (38) Den indiska regeringen h(cid:132)nvisade vidare till att industriella frizoner f(cid:148)r export inte (cid:132)r unika f(cid:148)r Indien. Industriella frizoner f(cid:148)r export (cid:132)r dock inte ifr(cid:134)gasatta som s(cid:134)dana. Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fram- h(cid:134)lla att de indiska industriella frizoner f(cid:148)r export som var f(cid:148)r den h(cid:132)r unders(cid:148)kningen konstaterades ha l(cid:132)mnat utj(cid:132)mningsbara subven- tioner till ett indiskt f(cid:148)retag som exporterade anti- biotika. f(cid:148)rem(cid:134)l b) R(cid:134)varor 6. Systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt (37) Den indiska regeringen och en indisk exporterande tillverkare har h(cid:132)vdat att, eftersom r(cid:134)varor som importeras importavgifter betalning f(cid:148)rbrukas och inf(cid:148)rlivas fysiskt i varor som till- verkas f(cid:148)r export, en situation som (cid:132)r m(cid:148)jlig enligt artikel 2. 1 a ii, detta system inte (cid:132)r en subvention. utan av Till svar p(cid:134) detta argument erinras f(cid:148)r det f(cid:148)rsta om att ett erk(cid:132)nt exportorienterat f(cid:148)retag, Orchid Chemicals and Pharmaceuticals Ltd, svarade p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r i samband med detta f(cid:148)rfarande, men det l(cid:132)mnade inte n(cid:134)gra kontroller- bara uppgifter under unders(cid:148)kningen. I brist p(cid:134) s(cid:134)dana uppgifter m(cid:134)ste kommissionen, n(cid:132)r den fattade sina prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randen, utg(cid:134) fr(cid:134)n b(cid:132)sta tillg(cid:132)ngliga uppgifter n(cid:132)r den ber(cid:132)knade storleken p(cid:134) den f(cid:148)rm(cid:134)n som detta exportorienterade f(cid:148)retag hade tagit emot enligt de best(cid:132)mmelser om befri- else fr(cid:134)n tull p(cid:134) r(cid:134)varor som g(cid:132)ller f(cid:148)r det system som till(cid:132)mpas f(cid:148)r industriella frizoner f(cid:148)r export och exportorienterade f(cid:148)retag. B(cid:132)sta tillg(cid:132)ngliga uppgifter ans(cid:134)gs vara de samlade uppgifterna (cid:148)ver ink(cid:148)p av r(cid:134)varor som fanns i f(cid:148)retagets (cid:134)rsredovis- ning, eftersom det inte var m(cid:148)jligt att p(cid:134) grundval av kontrollerbara uppgifter bed(cid:148)ma huruvida de i (39) Den indiska regeringen och en indisk exporterande tillverkare har h(cid:132)vdat att, eftersom den sats f(cid:148)r f(cid:148)re- tagsbeskattning som beskrivs sk(cid:132)l 57–61 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull har s(cid:132)nkts sedan beskattnings(cid:134)ret 1996/1997 (dvs. den period p(cid:134) vilken kommissionen grundade sitt provisoriska avg(cid:148)rande n(cid:132)r det g(cid:132)ller detta system), den s(cid:132)nkta skattesatsen nu b(cid:148)r beaktas vid ber(cid:132)kningen av de ber(cid:148)rda indiska exporterande tillverkarnas eventu- ella f(cid:148)rm(cid:134)ner. I detta avseende p(cid:134)pekas att, enligt artikel 5 i storleken p(cid:134) utj(cid:132)mningsbara grundf(cid:148)rordningen, subventioner skall ber(cid:132)knas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den f(cid:148)rm(cid:134)n som mottagaren konstateras f(cid:134) under den tid som subventionsunders(cid:148)kningen avser. S(cid:134)som anges ovan betr(cid:132)ffande de provisoriska avg(cid:148)randena utgick kommissionen i av f(cid:148)rm(cid:134)nen fr(cid:134)n beskattnings(cid:134)ret 1996/1997 (dvs. 1 april 1996–31 mars 1997), som var den period som n(cid:132)rmast motsvarade unders(cid:148)kningsperioden. Under det beskattnings(cid:134)ret var den till(cid:132)mpade skat- tesatsen f(cid:148)r f(cid:148)retag 43 %. Under det d(cid:132)rp(cid:134) f(cid:148)ljande beskattnings(cid:134)ret (dvs. 1 april 1997–31 mars 1998) till 35 %. var den till(cid:132)mpade skattesatsen s(cid:132)nkt sina ber(cid:132)kningar L 273/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 Eftersom en del av det sistn(cid:132)mnda beskattnings(cid:134)ret ligger inom unders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)r detta f(cid:148)rfa- rande, anses det att de utj(cid:132)mningsbara subventio- nernas storlek b(cid:148)r ber(cid:132)knas i proportion till de b(cid:134)da skattesatser som till(cid:132)mpades under unders(cid:148)k- ningsperioden. L(cid:132)mpliga justeringar har d(cid:132)rf(cid:148)r genomf(cid:148)rts av storleken p(cid:134) de subventioner som l(cid:132)mnats de f(cid:148)retag som till(cid:132)mpade detta system. (40) Den indiska regeringen har ocks(cid:134) h(cid:132)vdat att n(cid:132)r kommissionen fattade sina provisoriska avg(cid:148)randen handlade den i strid med tidigare praxis i gemen- skapen och med b(cid:134)de avtalet om subventioner och utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder och grundf(cid:148)rordningen, d(cid:134) den lade till ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta f(cid:148)r att f(cid:134) fram den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag som till(cid:132)mpade detta system. Vid bed(cid:148)mningen av systemet ans(cid:134)gs det att den rimligaste indikatorn p(cid:134) den f(cid:148)rm(cid:134)n som ett f(cid:148)retag f(cid:134)r enligt detta system var det skat- tebelopp som f(cid:148)retaget inte hade beh(cid:148)vt erl(cid:132)gga under det beskattnings(cid:134)r som n(cid:132)rmast motsvarande unders(cid:148)kningsperioden. Detta belopp anses mot- svara ett eng(cid:134)ngsbidrag som beviljas ett f(cid:148)retag under unders(cid:148)kningsperioden. Ett r(cid:132)ntebelopp l(cid:132)ggs till detta bidrag av de orsaker som anges i sk(cid:132)l 34 ovan. Yrkandet m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r avsl(cid:134)s. (41) En indisk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att de uppgifter som han l(cid:132)mnat till kommissionen om yrkad befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt enligt avdelning 80HHC i inkomstskattelagen inneh(cid:148)ll vissa fel. Dessa uppgifter kontrollerades av kommissionen och l(cid:134)g sedan till grund f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet system. Denna indiska exporterande tillverkare har nu l(cid:132)mnat nya uppgifter om sina yrkanden p(cid:134) inkomstskattebefri- else och har beg(cid:132)rt att dessa nya uppgifter skall beaktas i samband med det slutliga avg(cid:148)randet. enligt detta ”Passbook- systemet” Tullkreditsystemet F(cid:148)re export Efter export 0,01 F(cid:148)rsumbar 0 5,43 5,89 0 0 0 0 0 0 0 Ranbaxy Laboratories Ltd Vitara Chemicals Ltd Kopran Ltd Lupin Laboratories Ltd En annan indisk exporterande tillverkare l(cid:132)mnade nya uppgifter betr(cid:132)ffande sitt yrkande om befrielse fr(cid:134)n skatt p(cid:134) vinsten vid export enligt avdelning 80HHC i den indiska inkomstskattelagen. Eftersom dessa nya uppgifter inte l(cid:132)mnats i r(cid:132)tt tid och inte (cid:132)r kontrollerbara m(cid:134)ste de, i enlighet med artikel 28. 3 i grundf(cid:148)rordningen, l(cid:132)mnas utan avse- ende och b(cid:134)da yrkandena m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r avsl(cid:134)s. (42) En indisk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade vidare att eftersom den indiska inkomstskattelagen f(cid:148)re- skriver att betalningen av skatt skall g(cid:148)ras kvar- talsvis, borde detta beaktas n(cid:132)r r(cid:132)nta lades till f(cid:148)r att ber(cid:132)kna det totala f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet. P(cid:134) denna punkt g(cid:148)rs bed(cid:148)mningen att n(cid:132)r ett f(cid:148)retag inger sin deklaration till skattemyndighe- terna, vilket sannolikt sker i enlighet med g(cid:132)llande lagstiftning, har f(cid:148)retaget legitima f(cid:148)rv(cid:132)ntningar om att denna kommer att godk(cid:132)nnas av skattemyn- digheterna, (cid:132)ven om den f(cid:148)rst kommer att granskas av dessa. F(cid:148)retaget tillf(cid:148)rs d(cid:134) omedelbart en f(cid:148)rm(cid:134)n i form av ett totalt skattebelopp som kommer att f(cid:148)rbli obetalt till f(cid:148)ljd av f(cid:148)retagets yrkande enligt den ber(cid:148)rda avdelningen i inkomstskattelagen. R(cid:132)nta b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)knas p(cid:134) hela det f(cid:148)rm(cid:134)nsbe- lopp som tillfaller f(cid:148)retaget f(cid:148)r det ber(cid:148)rda beskatt- nings(cid:134)ret. 7. De utj(cid:132)mningsbara subventionernas stor- lek (43) Med beaktande av de slutgiltiga avg(cid:148)randena om de olika system som anges ovan (cid:132)r storleken p(cid:134) de utj(cid:132)mningsbara subventionerna f(cid:148)r var och en av de unders(cid:148)kta exporterande tillverkare som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kningen f(cid:148)ljande: (%) Inkomstskatt Totalt F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i export- fr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror Industriella frizoner f(cid:148)r export/export- orienterade f(cid:148)retag 0,15 0 1,17 0,03 0 0 0 0 6,16 0,46 2,12 5,09 6,32 0,46 8,72 11,01 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/9 ”Passbook- systemet” Tullkreditsystemet F(cid:148)re export Efter export 0 0 0 0 0 0 5,89 F(cid:148)rsumbar 3,75 0 0 0 0 0 0 Gujarat Lyka Organics Ltd Torrent Pharmaceuticals Ltd Biochem Synergy Ltd Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd Harshita Ltd (%) Inkomstskatt Totalt F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i export- fr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror Industriella frizoner f(cid:148)r export/export- orienterade f(cid:148)retag 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,78 0,78 0 9,64 12,58 2,74 15,32 0 9,16 9,16 D. GEMENSKAPSINDUSTRIN (44) Eftersom inga synpunkter eller nya uppgifter l(cid:132)mnades in av n(cid:134)gon ber(cid:148)rd part avseende defini- tionen av begreppet gemenskapsindustrin, bekr(cid:132)ftas avg(cid:148)randena i sk(cid:132)l 64 och 65 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. E. SKADA 1. F(cid:148)rbrukning, nadsandel importvolymer och mark- (45) De indiska exporterande tillverkarna h(cid:132)vdade att kommissionens analys betr(cid:132)ffande importen till gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n Indien inte var korrekt och att uppgifterna fr(cid:134)n Eurostat inte var tillf(cid:148)rlitliga, vilket huvudsakligen berodde p(cid:134) att de ber(cid:148)rda KN-numren omfattar fler antibiotika eller produktformer av antibiotika (cid:132)n dem som faktiskt omfattas av detta f(cid:148)rfarande. Utf(cid:148)rliga ber(cid:132)kningar grundade p(cid:134) indisk export- statistik och uppgifter fr(cid:134)n de indiska exporterande tillverkarna l(cid:132)mnades in och det gjordes g(cid:132)llande att dessa uppgifter var de mest exakta uppgifterna om den import av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Indien som faktiskt hade (cid:132)gt rum. Det (cid:132)r riktigt att KN-numren i fr(cid:134)ga kan omfatta antibiotika eller produktformer av antibiotika som skiljer som (cid:132)r sig fr(cid:134)n den specifika produkt f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)rfarandet. Dessa antibiotika eller produktformer av antibiotika tillverkades emellertid antingen inte i Indien, vilket var fallet med metam- picillin och pivampicillin, eller ocks(cid:134) var deras marknadsandelar i gemenskapen obetydliga, vilket f(cid:148)r var fallet med amoxicillin, sterilt ampicillinsalt och vattenfritt ampicillin. fallet cefalexin (cid:132)r det I m(cid:148)jligt att andra antibiotika och produktformer av antibiotika har st(cid:148)rre inverkan. De produkter som omfattades av det relevanta KN-numret utgjorde emellertid alla endast en liten andel av den sammanlagda exporten fr(cid:134)n Indien av den ber(cid:148)rda produkten. Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende drogs slutsatsen att den indiska exportstatistiken inte i n(cid:134)gon st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning skilde sig fr(cid:134)n kommis- sionens provisoriska avg(cid:148)randen om f(cid:148)rbrukningen av den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen, import- volymen denna produkt. Detta bekr(cid:132)ftades ocks(cid:134) genom ett preli- min(cid:132)rt fastst(cid:132)llande av de relevanta faktorerna utifr(cid:134)n de uppgifter som de indiska exporterande tillverkarna l(cid:132)mnade. Ber(cid:132)kningen visade att den sammanlagda indiska exporten av den ber(cid:148)rda produkten hade (cid:148)kat med n(cid:132)stan 200 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden, medan uppgif- terna fr(cid:134)n Eurostat visade en (cid:148)kning p(cid:134) n(cid:132)stan 300 %. Under samma period f(cid:148)rdubblades prak- tiskt taget denna imports andel av gemenskaps- marknaden, medan Eurostats siffror visade en (cid:148)kning av marknadsandelen p(cid:134) 157 %. och marknadsandelarna f(cid:148)r (46) Oavsett vilken uppgiftsk(cid:132)lla som anv(cid:132)nts (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att kommissionens provisoriska avg(cid:148)- randen (cid:132)r bekr(cid:132)ftade, s(cid:132)rskilt slutsatserna om att det skett en mycket stor (cid:148)kning av den sammanlagda indiska exporten av den ber(cid:148)rda produkten och en mycket omfattande (cid:148)kning av importens andel av gemenskapsmarknaden. L 273/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 (47) De indiska export(cid:148)rerna h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att prak- tiskt taget all import (cid:134)terexporteras fr(cid:134)n gemen- skapen, i befintligt skick eller efter ytterligare bear- betning. (cid:142)ven om det medges att det faktum att de ber(cid:148)rda produkterna inte (cid:132)r belagda med importtull (tullsats 0 %) inte uppmuntrar handlare eller bearbetnings- f(cid:148)retag att tillgripa tullf(cid:148)rfaranden som innefattar tempor(cid:132)r import (t. ex. aktiv f(cid:148)r(cid:132)dling), kan detta faktum emellertid inte tolkas som att det st(cid:148)der de indiska exporterande tillverkarnas p(cid:134)st(cid:134)ende om (cid:134)terexporten. Eftersom inga tillr(cid:132)ckliga bevis l(cid:132)mnades i detta avseende, var kommissionen tvungen att l(cid:132)mna dessa p(cid:134)st(cid:134)enden utan avseende. S(cid:134)ledes bekr(cid:132)ftas avg(cid:148)randena i sk(cid:132)l 66–69 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, vilka grundas p(cid:134) statistiska uppgifter fr(cid:134)n Eurostat som avspeglar den faktiska importvolymen f(cid:148)r produkter som (cid:148)verg(cid:134)tt till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen. 2. Priser f(cid:148)r den subventionerade importen (48) De indiska exporterande tillverkarna h(cid:132)vdade att den prisj(cid:132)mf(cid:148)relse som g(cid:148)rs i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull och som grundar sig p(cid:134) uppgifter fr(cid:134)n Eurostat inte (cid:132)r tillf(cid:148)rlitlig, vilket huvudsak- ligen beror p(cid:134) att priset f(cid:148)r doseringar eller bland- ningar brukar skilja sig avsev(cid:132)rt fr(cid:134)n priset f(cid:148)r bulk- produkter. (49) Eftersom f(cid:132)rdiga doseringar eller blandningar, i enlighet med vad som anf(cid:148)rs i sk(cid:132)l 9 ovan, inte omfattas av de KN-nummer som avses i det h(cid:132)r f(cid:148)rfarandet, kan slutsatsen dras att inga j(cid:132)mf(cid:148)relser f(cid:132)rdiga gjordes mellan produkter. bulkprodukter och (50) Det b(cid:148)r dessutom p(cid:134)pekas att de indiska exporte- rande tillverkarna i sina yrkanden medgivit att deras exportpriser sjunkit och att de inte ifr(cid:134)gasatte omfattningen av den prisnedg(cid:134)ng som konstaterats i sk(cid:132)l 70 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, dvs. en s(cid:132)nkning p(cid:134) cirka 40 %. (51) Mot bakgrund av detta utg(cid:134)r h(cid:132)nvisningen till f(cid:132)rdiga doseringar i sk(cid:132)l 70 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, medan de (cid:148)vriga slutsatserna i sk(cid:132)l 70–75 tull bekr(cid:132)ftas. f(cid:148)rordningen om provisorisk i gemenskapsindustrin vad trenden (cid:132)r negativ betr(cid:132)ffar, s(cid:132)rskilt vad g(cid:132)ller marknadsandelar och priser, och detta (cid:132)r ett tydligt tecken p(cid:134) v(cid:132)sentlig skada. Det (cid:132)r dessutom viktigt att p(cid:134)peka att den positiva tendensen n(cid:132)r det g(cid:132)ller vissa av faktorerna endast avspeglar den allm(cid:132)nna tillv(cid:132)xten p(cid:134) mark- naden och gemenskapsindustrins resultat p(cid:134) exportmarknaden. Slutsatsen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r att gemen- skapsindustrin har v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada. 4. Slutsats om skada (53) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende bekr(cid:132)ftas att gemen- skapsindustrin har v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada i den mening som avses i artikel 8. 1 i grundf(cid:148)rord- ningen. F. ORSAKSSAMBAND 1. Den subventionerade importens verk- ningar (54) De indiska exporterande tillverkarna h(cid:132)vdade att det inte fanns n(cid:134)got uppenbart samband mellan den indiska subventionerade exporten och n(cid:134)got av de subventionssystem som man fann under under- s(cid:148)kningen. Det h(cid:132)vdades att denna omst(cid:132)ndighet br(cid:148)t orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Detta resonemang grundades p(cid:134) f(cid:148)ljande: F(cid:148)r det f(cid:148)rsta var uppgifterna fr(cid:134)n Eurostat otillf(cid:148)r- litliga och borde ers(cid:132)ttas av den indiska exportstati- stik som (cid:134)terges i en indisk officiell publikation och som visar att s(cid:134)v(cid:132)l den st(cid:148)rsta (cid:148)kningen i volym som h(cid:148)jdpunkten vad exporten betr(cid:132)ffar intr(cid:132)ffade under perioden april 1994–mars 1995. subventionssystemen, F(cid:148)r det andra var de viktigaste subventionssys- temen inte inf(cid:148)rda under den perioden. Eftersom den indiska exportstatistiken visar att de indiska leveranserna minskade efter ikrafttr(cid:132)dandet av de ber(cid:148)rda vara uppenbart att genomf(cid:148)randet av subventionssys- temen inte har fr(cid:132)mjat exporten. Det g(cid:148)rs d(cid:132)rf(cid:148)r g(cid:132)llande att den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien under dessa f(cid:148)rh(cid:134)llanden om(cid:148)jligt kunde ha orsakat den eventuella skada som v(cid:134)llats gemen- skapsindustrin. torde det 3. Situationen i gemenskapsindustrin (52) De indiska offentliga myndigheterna h(cid:132)vdade att de flesta av de skadeindikatorer som analyseras i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull visar en positiv utveckling f(cid:148)r gemenskapsindustrin, medan de negativa tendenserna (cid:132)r f(cid:134). Som framg(cid:134)r av sk(cid:132)l 84–87 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull har unders(cid:148)kningen emellertid visat att den allm(cid:132)nna F(cid:148)r att en riktig bed(cid:148)mning av orsakssambandet skulle kunna g(cid:148)ras var det mot bakgrund av ovan- st(cid:134)ende slutligen n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att utg(cid:134) ifr(cid:134)n en kortare tidsperiod f(cid:148)r bed(cid:148)mning av skadan. I st(cid:132)llet f(cid:148)r en fyra(cid:134)rsperiod yrkades p(cid:134) en period p(cid:134) tv(cid:134) och ett halvt (cid:134)r med b(cid:148)rjan 1995, p(cid:134) grundval av vilken en slutsats skulle fattas om icke-skada, p(cid:134)stods det, eftersom ingen avsev(cid:132)rd (cid:148)kning av importvolymen hade skett. 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/11 Ovanst(cid:134)ende kommentarer: resonemang f(cid:148)ranleder f(cid:148)ljande karna faktiskt anv(cid:132)nt de pengar som de sluppit betala till det allm(cid:132)nna till att s(cid:132)nka sina priser. (55) N(cid:132)r det g(cid:132)ller importtrenden har kommissionen redan f(cid:148)rklarat att det inte finns n(cid:134)gra sk(cid:132)l att importstatistik med den ers(cid:132)tta gemenskapens indiska exportstatistiken. Eftersom tillf(cid:148)rlitligheten i Eurostats statistik (cid:132)r t(cid:132)mligen v(cid:132)l s(cid:132)kerst(cid:132)lld, medan de indiska uppgifternas k(cid:132)lla inte har kunnat kontrolleras, anses det att de tendenser som fastst(cid:132)llts i det prelimin(cid:132)ra skedet m(cid:134)ste bekr(cid:132)ftas. Det (cid:132)r v(cid:132)rt att erinra om att importen fr(cid:134)n Indien enligt Eurostat n(cid:134)dde en topp under 1996 och minskade endast n(cid:134)got under unders(cid:148)kningspe- rioden. s(cid:132)ttas (56) Den andra och tredje punkten i de indiska exporte- rande tillverkarnas resonemang r(cid:148)r en principfr(cid:134)ga, n(cid:132)mligen vad som b(cid:148)r anses vara en rimlig period f(cid:148)r bed(cid:148)mning av skada i en subventionsunders(cid:148)k- ning. I detta avseende understryks att alla bed(cid:148)m- ningar av skada inneb(cid:132)r en unders(cid:148)kning i tv(cid:134) steg: F(cid:148)r det f(cid:148)rsta skall det fastst(cid:132)llas om den inhemska industrin lidit skada under unders(cid:148)kningsperioden. i F(cid:148)r det andra m(cid:134)ste s(cid:134)dana slutsatser samband med hur olika indikatorer har utvecklats under tidigare (cid:134)r. F(cid:148)r detta brukar en bed(cid:148)mning g(cid:148)ras av gemenskapsindustrins situation under en period av minst tre (cid:134)r f(cid:148)re unders(cid:148)kningsperioden. Det (cid:132)r endast genom en s(cid:134)dan unders(cid:148)kning som tendenserna vad skadeindikatorerna betr(cid:132)ffar kan unders(cid:148)kas. Det bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r att den period som skall unders(cid:148)kas inte b(cid:148)r anpassas fr(cid:134)n fall till fall i samband med bed(cid:148)mning av skada. I det aktuella fallet har det konstaterats att importen n(cid:134)dde sin topp f(cid:148)re unders(cid:148)kningsperioden. Tv(cid:132)rtemot vad som h(cid:132)vdats (cid:132)r detta inte i sig tillr(cid:132)ckligt f(cid:148)r att f(cid:148)rsvaga orsakssambandet mellan den subventione- rade importen och den skada som gemenskapsin- dustrin lidit. En st(cid:132)ndig (cid:148)kning av importen (cid:132)r inte en f(cid:148)ruts(cid:132)ttning f(cid:148)r att dra slutsatsen att importen orsakat skada. Prisunderskridande vad g(cid:132)ller den ber(cid:148)rda importen, pressade priser f(cid:148)r gemenskaps- industrin och l(cid:132)gre l(cid:148)nsamhet var alla faktorer som observerades under unders(cid:148)kningsperioden, f(cid:148)r vilken (cid:132)ven subventionering konstaterades f(cid:148)re- komma. (cid:142)ven om importvolymen skulle ha n(cid:134)tt sin topp innan de viktigaste subventionssystemen tr(cid:132)dde i kraft, kan det mycket v(cid:132)l vara s(cid:134) att s(cid:134)dana exportresultat skulle ha uppn(cid:134)tts (cid:132)ven utan prisun- derskridande och utan att vara skadlig. Det (cid:132)r i detta h(cid:132)nseende v(cid:132)rt att ur r(cid:132)ttslig synvinkel notera inneh(cid:134)ller n(cid:134)gon att best(cid:132)mmelse om att den skada som orsakas t. ex. genom prisunderskridande m(cid:134)ste analyseras n(cid:132)rmare f(cid:148)r att p(cid:134)visa att de exporterande tillver- grundf(cid:148)rordningen inte Sk(cid:132)let till detta (cid:132)r uppenbart, eftersom subventioner (cid:132)ven skulle kunna anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att kompensera f(cid:148)r befintliga eller tidigare f(cid:148)rluster och d(cid:132)rf(cid:148)r kanske inte medf(cid:148)r en direkt priss(cid:132)nkning. Omv(cid:132)nt kan (cid:132)ven en stabil eller minskande import, som utm(cid:132)rks av en aggressiv priss(cid:132)ttning vara skadlig. Det (cid:132)r just vad som (cid:132)r fallet h(cid:132)r, d(cid:132)r skadan i huvudsak (cid:132)r prisrelaterad och har tagit sig uttryck i prisdepression, som inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis f(cid:148)ruts(cid:132)tter stora importvolymer, eftersom det (cid:132)r fr(cid:134)ga om en prisk(cid:132)nslig och (cid:148)ppen marknad. Det anses med andra ord att den subventionerade importen av den ber(cid:148)rda produkten, oavsett tendens vad volymen betr(cid:132)ffar, haft en v(cid:132)sentlig negativ p(cid:134)verkan p(cid:134) gemenskapsindustrin under unders(cid:148)kningsperio- den. (57) Slutsatsen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r att de uppgifter som lagts fram av de indiska exporterande tillverkarna inte under- gr(cid:132)ver slutsatserna i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull betr(cid:132)ffande orsakssambandet mellan den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien och den skada som gemenskapsindustrin lidit. 2. Andra faktorers verkningar 2. 1 Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (58) De indiska tillverkarna exporterande gjorde g(cid:132)llande att den dyrare importen fr(cid:134)n F(cid:148)renta staterna (USA) hade (cid:148)kat i volym med 100 % och att detta skulle tyda p(cid:134) att marknaden f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten inte skulle vara prisk(cid:132)nslig i den mening som avses i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull och i sk(cid:132)l 56 ovan. (59) Det b(cid:148)r n(cid:132)r det g(cid:132)ller importen fr(cid:134)n USA noteras att den f(cid:148)rklaring som ursprungligen l(cid:132)mnades (sk(cid:132)l 96 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull) om det j(cid:132)mf(cid:148)relsevis h(cid:148)ga kilopriset p(cid:134) denna import b(cid:148)r l(cid:132)mnas utan avseende, eftersom produkter i f(cid:132)rdiga doseringar inte kan deklareras enligt det ber(cid:148)rda KN-numret. Merparten av denna import sker dock internt mellan ett f(cid:148)retag i gemenskapen och dess dotterbolag i USA och priserna kan p(cid:134)verkas av detta f(cid:148)rh(cid:134)llande. Vad betr(cid:132)ffar importen med ursprung i andra tredje l(cid:132)nder (cid:132)n USA har inga p(cid:134)st(cid:134)enden l(cid:132)mnats och inga avg(cid:148)randen fattats om att den importen i n(cid:134)gon avsev(cid:132)rd utstr(cid:132)ckning skulle ha p(cid:134)verkat gemenskapsindustrins situation. Det bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r att verkningarna av importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder inte var av det slaget att de brutit orsakssambandet mellan den subventione- rade importen fr(cid:134)n Indien och den skada som gemenskapsindustrin lidit. L 273/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 2. 2 Gemenskapsindustrins konkurrenskraft fluktuationer i priserna p(cid:134) r(cid:134)varor och (60) De indiska exporterande tillverkarna upprepade sitt yrkande att den skada som gemenskapsindustrin lidit hade orsakats av ned(cid:134)tg(cid:134)ende fluktuationer, s(cid:132)rskilt fr(cid:134)n 1996, i priset p(cid:134) r(cid:134)varan penicillin G, som (cid:132)r den viktigaste r(cid:134)varan vid tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten. De h(cid:132)vdade n(cid:132)rmare best(cid:132)mt att de minskade priserna p(cid:134) exportvaror under unders(cid:148)kningsperioden endast (cid:134)terspeglade att produktivitetsvinster f(cid:148)rdes vidare till kunderna och det minskade priset p(cid:134) penicillinG. De indiska exporterande tillverkarna gjorde med andra ord g(cid:132)llande att det prisunderskridande som fastst(cid:132)lldes under unders(cid:148)kningsperioden skett oberoende av eventuella subventioner. De upprepade ocks(cid:134) att gemenskapsindustrin inte var konkurrenskraftig inom det ifr(cid:134)gavarande produktionssegmentet. Gemenskapsindustrin gjorde de s(cid:132)nkt exporterande indiska priserna p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten betydligt mer (cid:132)n vad den s(cid:132)nkta kostnaden f(cid:148)r penicillin skulle ha medgett. tillverkarna hade g(cid:132)llande att Det st(cid:132)mmer att en ned(cid:134)tg(cid:134)ende prisutveckling f(cid:148)r penicillin G kunde observeras fr(cid:134)n 1996. Eftersom penicillin G utg(cid:148)r av de sammanlagda kostnaderna f(cid:148)r insatsvaror som ing(cid:134)r i den f(cid:132)rdiga produkten, borde en priss(cid:132)nkning i (cid:134)tminstone n(cid:134)gon utstr(cid:132)ckning (cid:134)terspeglas i priset p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten. en avsev(cid:132)rd andel P(cid:134)st(cid:134)endena om priserna p(cid:134) penicillin G var emel- lertid b(cid:134)de motstridiga och till och med mots(cid:132)gel- sefulla. S(cid:132)rskilt b(cid:148)r n(cid:132)mnas att, efter det att de prelimin(cid:132)ra (cid:134)tg(cid:132)rderna hade inf(cid:148)rts l(cid:132)mnade de indiska exporterande tillverkarna in flera prisupp- gifter p(cid:134) v(cid:132)gda genomsnittliga ink(cid:148)pspriser p(cid:134) penicillin G, men p(cid:134)stod senare att de haft m(cid:148)jlighet att k(cid:148)pa penicillin G till betydligt l(cid:132)gre priser (cid:132)n vad de tidigare angivit. Det har s(cid:134)ledes inte varit m(cid:148)jligt att exakt fastst(cid:132)lla och i kvantitativa termer uttrycka hur de fallande priserna p(cid:134) penicillin G p(cid:134)verkat priserna p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten. En s(cid:132)nkt kostnad p(cid:134) penicillin G skulle sannolikt bara f(cid:134) konsekvenser f(cid:148)r de f(cid:148)retag som inte (cid:132)r integrerade, dvs. som inf(cid:148)rskaffar varan vertikalt f(cid:148)r att sj(cid:132)lva tillverka den (sk(cid:132)l utifr(cid:134)n i st(cid:132)llet 64–66). De tillverkarna h(cid:132)vdade att de inte var integrerade och d(cid:132)rf(cid:148)r kunde dra full nytta av denna f(cid:148)rdel och l(cid:134)ta den (cid:134)terspeglas i deras priser, medan gemenskapsin- dustrin, som i de flesta fall inte (cid:132)r integrerad, inte kunde det. exporterande indiska En analys av situationen f(cid:148)r en icke integrerad gemenskapstillverkare som hade likv(cid:132)rdiga f(cid:148)rdelar vad de l(cid:132)gre v(cid:132)rldsmarknadspriserna p(cid:134) peni- cillin G betr(cid:132)ffar visade dock att denna tillverkare ocks(cid:134) drabbades h(cid:134)rt av s(cid:132)nkt l(cid:148)nsamhet och av det prisunderskridande som utm(cid:132)rkte den indiska exporten, s(cid:132)rskilt under den andra h(cid:132)lften av unders(cid:148)kningsperioden. Det b(cid:148)r vidare p(cid:134)pekas att syftet med unders(cid:148)k- ningen om orsakssamband mellan den subventio- nerade importen och den skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin inte (cid:132)r att bed(cid:148)ma n(cid:134)gra eventuella bakomliggande sk(cid:132)l till de exporterande tillverkarnas beteende, eftersom det har fastst(cid:132)llts under unders(cid:148)kningen att de hade erh(cid:134)llit utj(cid:132)m- ningsbara subventioner. (61) Gemenskapsindustrins konkurrenskraft torde knap- past kunna betvivlas, eftersom gemenskapsin- dustrin (cid:132)r en av v(cid:132)rldens ledande industrier n(cid:132)r det g(cid:132)ller den ber(cid:148)rda produkten. Detta framg(cid:134)r b(cid:134)de av dess resultat p(cid:134) exportmarknaderna och av de minskade kostnaderna och d(cid:132)rav f(cid:148)ljande produkti- sin vitetsvinster. Gemenskapsindustrin har (cid:148)kat produktionsvolym med 30 %, som syssels(cid:132)ttningen har legat kvar p(cid:134) en stabil niv(cid:134). Dessutom har unders(cid:148)kningen inte visat p(cid:134) n(cid:134)gon ineffektiv produktionskostnad. Det fanns ocks(cid:134) tydliga tecken p(cid:134) att de integrerade f(cid:148)retagens till- verkning av penicillin G var h(cid:148)geffektiv internatio- nellt sett. samtidigt (62) (63) Till st(cid:148)d f(cid:148)r det nya p(cid:134)st(cid:134)endet att gemenskapsin- dustrin inte hade kunnat f(cid:148)rb(cid:132)ttra sin effektivitet gjordes g(cid:132)llande att till och med f(cid:148)retag som var k(cid:132)nda f(cid:148)r att ha en mycket effektiv tillverkning, som det holl(cid:132)ndska f(cid:148)retaget Gist-Brocades B. V. , hade problem till f(cid:148)ljd av de s(cid:132)nkta priserna p(cid:134) penicillin G. Ett uttalande i Gist-Brocades senaste (cid:134)rsrapport (cid:134)tergavs, enligt vilken den ”vinstprognos som utf(cid:132)rdades i mars 1997 m(cid:134)ste justeras fr(cid:134)n en markant (cid:148)kning till en l(cid:132)tt minskning. Orsaken till detta var att v(cid:132)rldsmarknadspriserna p(cid:134) penicillin hade fallit till aldrig tidigare sk(cid:134)dade niv(cid:134)er”. J(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan situationen f(cid:148)r den gemen- skapsindustri som tillverkar den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning och situationen f(cid:148)r Gist- Brocades B. V. (cid:132)r missvisande i detta sammanhang. Gist-Brocades s(cid:132)ljer mycket stora kvantiteter peni- cillin G och det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r sannolikt att en s(cid:132)nkning av priset p(cid:134) denna produkt f(cid:134)r betydande negativa konsekvenser f(cid:148)r l(cid:148)nsamheten inom denna aff(cid:132)rs- gren. Gemenskapsindustrin s(cid:132)ljer dock inte n(cid:134)got penicillin G, men tillverkar s(cid:134)dant penicillin f(cid:148)r eget bruk. 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/13 (64) De indiska exporterande tillverkarna h(cid:132)vdade att de negativa konsekvenserna av de fallande priserna p(cid:134) penicillin G skulle bli st(cid:148)rre f(cid:148)r de tillverkare som har en vertikalt integrerad tillverkning, dvs. som sj(cid:132)lva tillverkar r(cid:134)varan penicillin G, eftersom de sannolikt inte skulle kunna dra nytta av prisfallet och d(cid:132)rf(cid:148)r skulle tvingas f(cid:148)rb(cid:132)ttra sin effektivitet i tillverkningsprocessen. Gemenskapsindustrin hade, uppgav de, inte varit i st(cid:134)nd till detta. 3. Slutsats om orsakssamband (69) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende bekr(cid:132)ftas slutsatserna i sk(cid:132)l 88–104 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. H(cid:132)nvisningen till de f(cid:132)rdiga doseringarna i sk(cid:132)l 96 utg(cid:134)r. G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anm(cid:132)rkning (65) Det medges att fallande priser p(cid:134) r(cid:134)varor kan f(cid:134) andra effekter f(cid:148)r integrerade tillverkare (cid:132)n f(cid:148)r de tillverkare som k(cid:148)per sina r(cid:134)varor utifr(cid:134)n. Icke integrerade tillverkare borde n(cid:132)stan genast kunna dra nytta av s(cid:132)nkta anskaffningskostnader, medan integrerade tillverkare knappast ber(cid:148)rs av prisfluk- tueringarnas direkta effekter p(cid:134) anskaffningskostna- derna, (cid:132)ven om de kan p(cid:134)verkas av de effekter p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna som deras icke integrerade konkurrenter kan ge de bearbetade produkterna. (66) Att vara en integrerad tillverkare (cid:132)r dessutom en f(cid:148)rdel n(cid:132)r det (cid:132)r fr(cid:134)ga om att h(cid:148)ja priserna p(cid:134) r(cid:134)varor. Beslutet att investera i en till fullo integ- rerad anl(cid:132)ggning (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r ett legitimt aff(cid:132)rsm(cid:132)ssigt beslut. Det (cid:132)r i detta sammanhang v(cid:132)rt att notera att de indiska exporterande tillverkarna inte (cid:148)ppet f(cid:148)reslog att gemenskapsindustrin skulle l(cid:132)gga ned sin verksamhet och d(cid:132)refter p(cid:134) nytt (cid:148)ppna sina dyra anl(cid:132)ggningar och (cid:132)ndra sin produktionsteknik s(cid:134) snart kortsiktiga (cid:132)ndringar av priserna p(cid:134) r(cid:134)varor intr(cid:132)ffar. (70) (71) (67) (cid:142)ven om det inte helt kan uteslutas att de s(cid:132)nkta r(cid:134)varupriserna kan ha haft negativa konsekvenser f(cid:148)r n(cid:134)gra gemenskapstillverkares l(cid:148)nsamhet kan det, mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende, sl(cid:134)s fast att pris- fallet p(cid:134) r(cid:134)varan penicillin G inte kan anses vara orsaken till gemenskapsindustrins skada i form av l(cid:132)gre l(cid:148)nsamhet och f(cid:148)rlust av marknadsandelar. Faktum kvarst(cid:134)r att den indiska exporten av de ber(cid:148)rda produkterna subventionerades, vilket (cid:132)r anledningen till att konkurrensen snedvreds till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r den indiska produkten. (68) att den subventionerade Slutsatsen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r importen, n(cid:132)r den bed(cid:148)ms separat, s(cid:132)rskilt med tanke p(cid:134) de l(cid:134)ga priserna, orsakat gemenskapsin- dustrin v(cid:132)sentlig skada. Denna slutsats har fattats trots att de minskade kostnaderna p(cid:134) r(cid:134)varor kan ha haft en negativ inverkan. Denna eventuella inver- kan var emellertid inte s(cid:134)dan att den br(cid:148)t orsaks- sambandet mellan den subventionerade importen och den skada som gemenskapsindustrin orsakades. part betr(cid:132)ffande Inga synpunkter eller nya uppgifter l(cid:132)mnades av gemenskapsindustrins n(cid:134)gon intressen, intressen f(cid:148)r leverant(cid:148)rer i senare led, f(cid:148)r anv(cid:132)ndare av den ber(cid:148)rda produkten eller f(cid:148)r den andra icke klagande leverant(cid:148)ren i gemenskapen, Gist-Brocades B. V. Avg(cid:148)randena i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r, s(cid:132)rskilt avg(cid:148)randena om att (cid:134)tg(cid:132)r- dernas inverkan p(cid:134) dessa grupper antingen skulle bli gynnsam, att ingen negativ inverkan alls skulle bli f(cid:148)ljden, att den sannolikt skulle bli positiv eller obetydlig. 2. Argument som framf(cid:148)rts av import(cid:148)rer/ handlare import(cid:148)rer och handlare Flera in synpunkter efter det att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rts. Det var huvudsakligen f(cid:148)ljande p(cid:134)st(cid:134)ende som framf(cid:148)rdes: l(cid:132)mnade Den indiska exporten orsakade inte gemenskaps- tillverkarna n(cid:134)gon skada, eftersom de indiska priserna sj(cid:148)nk p(cid:134) grund av de l(cid:132)gre priserna p(cid:134) penicillin G och dessutom r(cid:134)dde det (cid:148)verproduk- tion i gemenskapen, n(cid:134)got som de indiska f(cid:148)re- tagen inte var inblandade i. Den m(cid:132)ngd indisk vara som s(cid:134)ldes i gemenskapen var mycket liten j(cid:132)mf(cid:148)rt med den f(cid:148)rs(cid:132)ljning som skedde fr(cid:134)n de tillverkare som var baserade i gemenskapen, vilka dessutom gjorde stora vinster. Att inf(cid:148)ra utj(cid:132)mningstullar skulle kunna leda till att de tillverkare som (cid:132)r base- rade i gemenskapen skulle komma att h(cid:148)ja sina priser till orimliga niv(cid:134)er. Gemenskapstillverkarna tog inte till vara m(cid:148)jlighe- terna att modernisera. De borde ha utvecklat ett produktsortiment med mera sofistikerade produk- ter ist(cid:132)llet f(cid:148)r att forts(cid:132)tta att tillverka stapelvaror som (cid:132)r tillg(cid:132)ngliga p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden. skulle heller De gemenskapsbaserade tillverkarna av f(cid:132)rdiga inte l(cid:132)ngre ha n(cid:134)gra doseringar konkurrensm(cid:148)jligheter, eftersom deras m(cid:148)jlighet att inf(cid:148)rskaffa billigare produkter av indiskt ur- sprung skulle minska. En handlare bekr(cid:132)ftade visserligen n(cid:134)gra av dessa indiska p(cid:134)st(cid:134)enden, men klagade ocks(cid:134) p(cid:134) det f(cid:148)rbudet mot lokal f(cid:148)rbrukning. import av penicillin G f(cid:148)r L 273/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 Inf(cid:148)randet av utj(cid:132)mningstullar skulle slutligen f(cid:134) en negativ inverkan p(cid:134) import(cid:148)rernas och handlarnas l(cid:148)nsamhet och begr(cid:132)nsa deras valm(cid:148)jligheter n(cid:132)r det g(cid:132)ller varuf(cid:148)rs(cid:148)rjningen. En import(cid:148)r p(cid:134)pekade att, eftersom han var agent med ensamr(cid:132)tt f(cid:148)r en indisk exporterande tillverkare, hade han ingen m(cid:148)jlighet alls att importera varor fr(cid:134)n annat h(cid:134)ll. (72) P(cid:134)st(cid:134)endena om de minskade priserna p(cid:134) peni- cillin G och de m(cid:132)ngder av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Indien som importerats har behandlats ing(cid:134)ende ovan. Gemenskapsindustrins och l(cid:134)ga kommer att behandlas ytterligare nedan. Eventuella pris(cid:148)kningar till f(cid:148)ljd av anf(cid:148)randet av utj(cid:132)mnings- (cid:134)tg(cid:132)rder syftar till att korrigera de skadliga verk- ningarna av den subventionerade importen. l(cid:148)nsamhetsniv(cid:134) har ocks(cid:134) p(cid:134)visats (73) P(cid:134)st(cid:134)endet att gemenskapsindustrin borde sluta med tillverkningen av stapelvaror synes vilja g(cid:148)ra g(cid:132)llande att denna inte skulle vara effektiv och konkurrenskraftig p(cid:134) detta omr(cid:134)de. Det finns dock ingen anledning att ifr(cid:134)gas(cid:132)tta gemenskapsindust- rins konkurrenskraft. Marknaden f(cid:148)r generiska l(cid:132)kemedel expanderar och det finns inget sk(cid:132)l till varf(cid:148)r de gemenskapsbase- l(cid:132)mna denna rade industrierna lovande sektor av marknaden. skulle tvingas (74) (75) P(cid:134)st(cid:134)endena n(cid:132)r det g(cid:132)ller tillverkarna av f(cid:132)rdiga doseringar kan inte godtas generellt, eftersom de inneb(cid:132)r att dessa f(cid:148)retag i allm(cid:132)nhet skulle anv(cid:132)nda antibiotika fr(cid:134)n Indien f(cid:148)r att tillverka f(cid:132)rdiga doseringar, vilket inte (cid:132)r fallet. S(cid:134)som framg(cid:134)r av svaren p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ren fr(cid:134)n n(cid:134)gra av dessa f(cid:148)retag (cid:132)r alla i sj(cid:132)lva verket inte emot att utj(cid:132)m- nings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs. Ett f(cid:148)retag verkade till och med st(cid:148)dja inf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rder, eftersom det hade st(cid:148)tt p(cid:134) problem n(cid:132)r det skulle s(cid:132)lja sina produkter fr(cid:134)n produkter som inf(cid:148)rlivar subventionerade importe- rade l(cid:134)gprisprodukter. konkurrensen grund p(cid:134) av Inf(cid:148)randet av utj(cid:132)mningstullar kan f(cid:134) negativ in- verkan p(cid:134) import(cid:148)rer och handlare. Dessa konse- kvenser torde variera beroende p(cid:134) graden av specia- lisering p(cid:134) produkter och ursprungsl(cid:132)nder. De flesta av import(cid:148)rerna och handlarna syntes inte uteslutande vara specialiserade p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Indien, utan snarare ha ett mycket st(cid:148)rre sortiment av l(cid:132)kemedelsprodukter fr(cid:134)n l(cid:132)nder runt om i hela v(cid:132)rlden. (cid:143)tg(cid:132)rdernas inverkan borde d(cid:132)rf(cid:148)r bli begr(cid:132)nsad f(cid:148)r import(cid:148)rer och handlare. Utj(cid:132)mningstullarnas inverkan kan dock i vissa fall komma att bli betydande, s(cid:132)rskilt f(cid:148)r de import(cid:148)rer och handlare som fungerar som agenter med ensamr(cid:132)tt f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n Indien eller som har ett liknande arrangemang. den effekterna (76) Detta b(cid:148)r emellertid v(cid:132)gas mot gemenskapsindust- rins intresse som utan (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att r(cid:132)tta till de subventionerade av negativa importen sannolikt (cid:132)ven i forts(cid:132)ttningen skulle konfronteras med fortsatt prisunderskridande och d(cid:132)rav f(cid:148)ljande prisdepression som lett till f(cid:148)rs(cid:132)mrad l(cid:148)nsamhet. Om denna situation skulle till(cid:134)tas fort- s(cid:132)tta, kan gemenskapsindustrin mycket v(cid:132)l st(cid:132)llas inf(cid:148)r det enda alternativet att l(cid:132)gga ned vissa produktionslinjer eller till och med hela anl(cid:132)gg- ningar. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att de produktionslinjer eller tillverkar den ber(cid:148)rda produkten syssels(cid:132)tter n(cid:132)stan 1 200 per- soner. anl(cid:132)ggningar som enbart 3. Slutsats om gemenskapens intresse (77) Det anses slutligen, sedan olika ber(cid:148)rda intressen unders(cid:148)kts, att det inte finns n(cid:134)gra tvingande sk(cid:132)l till att inte vidta (cid:134)tg(cid:132)rder mot importen i fr(cid:134)ga genom att (cid:134)teruppr(cid:132)tta en marknad som k(cid:132)nne- tecknas av r(cid:132)ttvisa priser och att f(cid:148)rhindra att gemenskapsindustrin skadas ytterligare. H. SLUTGILTIGA (cid:143)TG(cid:142)RDER 1. Niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada (78) N(cid:132)r det g(cid:132)ller den vinstmarginal som anv(cid:132)nts f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla en icke skadlig prisniv(cid:134) f(cid:148)r gemen- skapsindustrin gjorde de indiska exporterande till- verkarna g(cid:132)llande att gemenskapsindustrin inte hade n(cid:134)got behov av att investera i forskning och eftersom l(cid:132)kemedelsindustrin utveckling (FoU), inte skulle och inte borde finansiera sin forskning med medel fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av stapelvaror f(cid:148)r vilka patentet har som den ber(cid:148)rda l(cid:148)pt ut, produkten, och att den f(cid:148)reslagna minsta vinst- niv(cid:134)n p(cid:134) 15 % av oms(cid:132)ttningen d(cid:132)rf(cid:148)r skulle vara (cid:148)verdriven. (79) (cid:142)ven om det medges (cid:132)r att fortfarande patentskyddat vinstniv(cid:134)erna kan f(cid:148)rv(cid:132)ntas vara mycket olika beroende p(cid:134) om ett l(cid:132)kemedel eller omfattas av n(cid:134)gon annan form av immateriell (cid:132)gan- der(cid:132)tt eller inte, dvs. om produkten har (cid:148)verg(cid:134)tt till att bli en ”generisk” produkt, kan inte det p(cid:134)st(cid:134)- endet godtas att vinsterna fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av icke skyddade produkter inte b(cid:148)r bidra till utgifterna f(cid:148)r FoU. 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 273/15 (80) Det erinras om att industrin sj(cid:132)lv st(cid:134)r f(cid:148)r n(cid:132)stan all finansiering av FoU. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r som den l(cid:134)ngsik- tiga kapaciteten att generera de resurser som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra produktionsprocessen f(cid:148)r befintliga produkter och f(cid:134) fram nya produkter p(cid:134) marknaden avg(cid:148)r vilka m(cid:148)jligheterna (cid:132)r till att kunna konkurrera p(cid:134) marknaden i framtiden och den m(cid:148)jligheten (cid:132)r beroende av om det (cid:132)r m(cid:148)jligt att uppn(cid:134) tillr(cid:132)cklig vinst p(cid:134) de produkter som redan finns p(cid:134) marknaden. (81) Utan den (cid:148)kade effektivitet som blivit resultatet av t(cid:148)r FoU och de gemenskapsindustrins utgifter f(cid:148)rb(cid:132)ttrade investeringarna d(cid:132)rav processer och resultat skulle gemenskapsindustrin redan ha gjort f(cid:148)rluster. f(cid:148)ljande i Det (cid:132)r uppenbart att den nuvarande pressade vinst- niv(cid:134)n utg(cid:148)r ett allvarligt hinder f(cid:148)r framtida inve- steringar och d(cid:132)rf(cid:148)r i slut(cid:132)nden ocks(cid:134) p(cid:134)verkar gemenskapsindustrins konkurrensm(cid:148)jligheter. l(cid:132)kemedelsin- Man b(cid:148)r vidare komma ih(cid:134)g att dustrin (cid:132)r en industrisektor med en mycket h(cid:148)g investeringsniv(cid:134). F(cid:148)r att beh(cid:134)lla en rimlig avkast- ning p(cid:134) investeringarna, m(cid:134)ste avkastningen i rela- tion till oms(cid:132)ttningen vara h(cid:148)gre (cid:132)n vad som normalt uppn(cid:134)s inom de sektorer som kr(cid:132)ver l(cid:132)gre investeringsniv(cid:134)er. (82) En vinstniv(cid:134) p(cid:134) 15 % av oms(cid:132)ttningen anses mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende vara ett rimligt minimi- krav f(cid:148)r en integrerad l(cid:132)kemedelsindustri. 2. Tullens form och niv(cid:134) (83) av de Inga synpunkter l(cid:132)mnades betr(cid:132)ffande formen p(cid:134) utj(cid:132)mningsbara (cid:134)tg(cid:132)rderna. (cid:142)ndringar subventioner som prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llts har inf(cid:148)rts d(cid:132)r s(cid:134) ansetts l(cid:132)mpligt. Den slutgiltiga utj(cid:132)mnings- tullen (cid:132)r f(cid:148)ljaktligen l(cid:132)gre (cid:132)n den provisoriska tullen f(cid:148)r tre av de samarbetsvilliga indiska exporte- rande tillverkarna. Sk(cid:132)l 117–119 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull bekr(cid:132)ftas. I. UTTAG AV DEN PROVISORISKA TULLEN (84) Mot bakgrund av storleken p(cid:134) de utj(cid:132)mningsbara subventioner som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de exporterande tillverkarna och att gemenskapsindustrin orsakats allvarlig skada anses det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att de belopp form av provisoriska f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i utj(cid:132)mningstullar enligt f(cid:148)rordning (EG) nr 1204/98 slutgiltigt tas ut till samma belopp som de slutgil- tigt inf(cid:148)rda tullarna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig utj(cid:132)mningstull skall inf(cid:148)ras p(cid:134) import av trihydratamoxicillin, trihydratampicillin och cefalexin, som inte f(cid:148)religger i avdelade doser eller i former eller f(cid:148)rpackningar f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning i detaljhandeln, och som omfattas av KN-nummer ex 2941 10 10 (Taric-nummer (Taric-nummer 2941 10 10* 10), 2941 10 20* 10) (Taric-nummer 2941 90 00 2941 90 00*30) med ursprung i Indien. ex och ex 2941 10 20 2. F(cid:148)ljande tullsatser skall till(cid:132)mpas p(cid:134) priset netto fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, f(cid:148)r de importvaror som tillverkas av nedanst(cid:134)ende f(cid:148)retag: — 9,6 % f(cid:148)r Biochem Synergy Ltd, Indore (Taric-till- l(cid:132)ggsnummer 8219) — 9,1 % f(cid:148)r Harshita Ltd, New Delhi (Taric-till(cid:132)ggs- nummer 8788) — 8,7 % f(cid:148)r Kopran Ltd, Mumbai (Taric-till(cid:132)ggsnummer 8220) — 6,3 % f(cid:148)r Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi (Taric-till(cid:132)ggsnummer 8221) — 4,6 % f(cid:148)r Lupin Laboratories Ltd, Mumbai (Taric-till- l(cid:132)ggsnummer 8222) — 12 % f(cid:148)r Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd, Chennai (Taric-till(cid:132)ggsnummer 8224) — 0 % f(cid:148)r Torrent Pharmaceuticals Ltd, Ahmedabad (Taric-till(cid:132)ggsnummer 8225) — 0 % f(cid:148)r Vitara Chemicals Ltd, Mumbai (Taric-till(cid:132)ggs- nummer 8225) — 0 % f(cid:148)r Gujarat Lyka Organics Ltd, Mumbai (Taric- till(cid:132)ggsnummer 8225) — 14,6 % f(cid:148)r (cid:148)vriga f(cid:148)retag (Taric-till(cid:132)ggsnummer 8900). 3. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. Artikel 2 De belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av provisorisk utj(cid:132)mningstull enligt f(cid:148)rordning (EG) nr 1204/98 skall tas ut slutgiltigt till den tullsats som slutgiltigt inf(cid:148)rts. De belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)lls och som (cid:148)verstiger den slutgiltiga utj(cid:132)mningstullen skall frisl(cid:132)ppas. Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. L 273/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Luxemburg den 5 oktober 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar W. SCH(cid:154)SSEL Ordf(cid:148)rande


title: Komission asetus (EY) N:o 2129/98, annettu 5 päivänä lokakuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1984/98 tarkoitetulla tarjouskilpailulla myyntiin saatetun naudanlihan vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
award of contract
beef
boned meat
minimum price

formats: pdf print

text: 6. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 269/5 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2129/98, annettu 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1984/98 tarkoitetulla tarjouskilpailulla myyntiin saatetun naudanlihan v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihintojen vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) tietyt komission asetuksessa (EY) N:o 1984/98 (3) vahvis- tetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t naudanlihaa on tarjouskilpailutettu, komission asetuksen (ETY) N:o 2173/79 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2417/95 (5), 9 artiklan mukaan v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihinnat tarjouskilpailutetulle naudanlihalle ottaen huomioon saadut tarjoukset, olisi vahvistettava ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat naudanlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Naudanlihan v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihinnat asetuksessa (EY) N:o 1984/98 s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) tarjouskilpailua varten, jonka tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika p(cid:132)(cid:132)ttyi 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998 vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). jona se julkaistaan T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 17 (3) EYVL L 256, 18. 9. 1998, s. 11 (4) EYVL L 251, 5. 10. 1979, s. 12 (5) EYVL L 248, 14. 10. 1995, s. 39 L 269/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 6. 10. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada Mindstepriser i ECU/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in ECU per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat ecuina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i ecu per ton Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt IRELAND (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) 858 1 202 878 1 221


title: A moeda única e o Parlamento Europeu.

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European Parliament
executive power
single market
supervisory power