title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään

eurovoc_concepts:
environmental law
environmental monitoring
environmental protection
industrial policy

formats: html pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 10. 1998 KOM( 1998) 622 lopull. 98/0303 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) ORGANISAATIOIDEN VAPAAEHTOISESTA OSALLISTUMISESTA YHTEISÖN YMPÄRISTÖASIOIDEN HALLINTA- JA AUDITOINTIJÄRJESTELMÄÄN (komission esittämä) Ki i non is NEUVOSTON ASETUS ORCJANISAAIIOIDEN VAPAAEHTOISESTA OSALLISIUMISESTA YHTEISÖN YMPÄRISTÖASIOIDEN HALLINTA- JA AUDITOINTIJÄRJESTELMÄÄN Perustelut 1. JOHDANTO 2. EMAS-ASETUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANON TARKASTELU 3. TARKISTUKSIIN TAVOITTEET 4. EHDOTUKSEN KESKEISET OSATEKIJÄT ,/ 5. TOISSIJAISUUSPERIAATE. 6. SIDOSRYHMIEN KANTA 7. TALOUDELLINEN TARKASTELU X. VAIKUTUKSET PK-YRITYKSIIN 9. EDISTÄMINEN 10. PÄÄTELMÄT 11. EHDOTUKSEN SISÄLTÖ Lisäys I: Sidosryhmien kanta 3 5 12 12 13 14 14 16 18 19 19 PERUSTELUT I. JOHDANTO antoi 29. kesäkuuta Neuvosto 1836/93 1993 teollisuusyritysten vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditoinlijärjeslelmään. 'Hima EMAS-asetuksena tunnettu asetus tuli voimaan 13. heinäkuuta 1993, ja teollisuusyritykset ovat voineet osallistua EMAS- järjestelmään huhtikuusta 1995 lähtien. (ETY) N:o asetuksen EMÄS-järjestelmän merkitys kestävän kehityksen kannalta EMAS-järjestelmällä toteutetaan suoraan joitakin viidennen ympäristöohjelman toiminnassa käytettävien keinojen keskeisiä periaatteita, erityisesti ajatusta valikoiman kasvattamisesta edistämisestä ympäristönsuojelun alalla. jaetun vastuun periaatteen sekä Järjestelmä on osa yleistä tavoitetta, jonka mukaan olisi edistettävä kestävää tuotantoa ja kulutusta luomalla puitteet ympäristövaikutusten tehokkaalle hallinnalle ja teollisuuden ympäristötoimien tehokkuuden jatkuvalle parantamiselle. Markkina lähtöiseen järjestelmään osallistuminen on vapaaehtoista. Tämä merkitsee sitä, että tavanomaisiin sääntelyviranomaisiin tukeutumisen sijasta pyrkimyksenä on, että yritysten välille syntyy paineita, jotka edistävät yritysten osallistumista järjestelmään. Järjestelmään osallistuvien yritysten on kuitenkin täytettävä kaikki EMAS-asetuksen vaatimukset. Näin varmistetaan uskottavuus ja tinkimättömyys ympäristöasioiden hallinnan alalla. täytäntöönpanokeinoihin eli kansallisiin talous- ja ympäristönäkökohdat, sillä siinä EMAS-järjestelmässä yhdistyvät teollisuus itse tarkastelee ympäristötoimiensa tehokkuutta ja asettaa sen perusteella omat ympäristöpäämääränsä. Näin teollisuus voi tarttua ympäristökysymyksiin ottaen samalla huomioon taloudelliset tekijät. EMAS-järjestelmälle on tunnusomaista myös uskottavuus ja avoimuus. Sen täytäntöönpanon todentaa puolueeton akkreditoitu ympäristötodentaja. Todentaja tarkastaa myös nk. ympäristtflausunnon tietojen paikkansapitävyyden. Ympäristö- lausunnon tehokkuudesta sidosryhmille ja yleisölle. ympäristötoimiensa teollisuus tiedottaa avulla EMAS-järjestelmä edustaakin sellaista uutta lähestymistapaa ympäristönsuojelun alalla, jossa hyödynnetään markkinamekanismeja ja liitetään ympäristönäkökohdat osaksi yrityksen keskeistä hallintoa. Samalla järjestelmä täydentää perinteistä, ylhäältäpäin tulevaa ohjausta ja valvontaa painottavaa lähestymistapaa. 3 EMAS-järjesteimän keskeiset tekijät Asetus antaa teollisuuden toimijoiden käyttöön välineen, jonka avulla ne voivat toteuttaa hyvää ympäristön hallintaa. EMAS-järjestelmän tavoitteita ovat: - ympäristötoimien tehokkuuden parantaminen - ympäristölainsäädännön noudattamisen osoittaminen - tiedottaminen yleisölle ympäristöä koskevista saavutuksista. EMAS-järjestelmään osallistuminen edellyttää, että taloudellinen toimija: - määrittelee uudelleen ympäristöpolitiikkansa - tarkastelee toimintansa ympäristövaikutuksia ja ympäristötoimiensa tehokkuutta - laatii ympäristöohjelman ja ympäristöjärjestelmän - suorittaa ympäristöauditointeja - laatii ympäristölausunnon. rakennusvaiheessa pidettiin välttämättömänä Järjestelmän tietyn määräajan kuluttua järjestelmän toimintaa, etenkin sen tehokkuutta vapaaehtoisena markkinalähtöisenä instrumenttina. Tästä syystä EMAS-asetuksen 20 artiklassa säädetään järjestelmän tarkistamisesta seuraavasti: tarkastella "Komissio tarkastelee järjestelmää uudelleen viimeistään viiden vuoden kiduttua toiminnasta saatujen kokemusten tämän asetuksen voimaantulosta järjestelmän perusteella tarvittavista logon mahdollisen muutoksista käyttöönoton osalla. " tekee neuvostolle ehdotuksen tarpeellista, järjestelmän ja, mikäli erityisesti soveltamisalan ja Tämä tarkastelu tarjoaakin mahdollisuuden yksilöidä järjestelmän vahvuudet ja heikkoudet ja tarpeen vaatiessa parantaa asetuksen tehokkuutta. 2. KIVI AS-ASETUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANON TARKASTELU Osana EMAS-asetuksen tarkastelua komissio on ollut mukana rahoittamassa EU:ssa tehtyä tutkimusta, jossa on tarkasteltu asetuksen täytäntöönpanon edistymistä jäsenvaltioissa1. Myös seuraavia EMAS-järjestelmän sidosryhmiä on kuultu varsin laajasti: - - teollisuus teollisuuden ulkopuolella kokeiluluontoisesti käyttöön otettujen EMAS- järjeslelmien vastuuhenkilöt - akkreditoidut ympäristötodentajat akkreditointielimet pk-yrityksel kansalaisjärjestöt toimivaltaiset toimielimet luoteasiantuntijat - ammattiliitot - - - pääosasto XXIIEn Euromanagement-Environment -hankkeeseen osallistujat - jäsenvaltiot. Tarkastelussa on löydetty ne seikat, joiden osalta asetus kaipaa parannuksia. • Järjestelmän kurinalaisuus ja uskottavuus Toiminnan kurinalaisuus ja uskottavuus varmistetaan EMAS-asetuksessa jäsenvaltioiden perustamien akkreditointielinten ja toimivaltaisten toimielinten avulla. Akkreditointielin on vastuulla ympäristötodentajien akkreditointi. Akkreditointielimen todentajaksi hakevan pätevyys arvioidaan EMAS-asetuksen Akkreditoinnissa liitteessä III lueteltujen yleisten periaatteiden ja akkreditointielimen määrittelemien yksityiskohtaisten kriteerien perusteella. Todentajien ja ympäristöasioiden hallintaan liittyvän pätevyyden varmistaminen on avainasemassa koko EMAS-järjestelmän uskottavuuden kannalta. Akkreditoinnilla varmistetaan myös todentajien riippumattomuus. Saatu näyttö1 osoittaa akkreditointielinten toimivan kurinalaisesti ja arvioivan hakijan pätevyyttä usein eri keinoin, esimerkiksi ja suullisella kuulustelulla, asiakirjojen perusteella, kuten seuraavasta kuviosta ilmenee. tarkastuksilla läsnäollessa todistajien juridisen teknisen, tehdyillä An assessment of the implementation status of Council Regulation No 1836/03 Hco-Management and Audit Scheme 28/02/19{)8-Imperial College Centre Tor linvironmental Technology Akkreditointielinten käyttämät menetelmät akkreditoiduksi todentajaksi hakevien pätevyyden arvioimiseksi An-iinliiolliilo |ii I(MIIHII. I|I(IM liitit "vyys D A II Uiikislii. slistn LaatujärjestelmätAmenettelyt Todentamismenetelmä Todistajien läsnäollessa tehdyt tarkastukset Henkilöstön haastattelut Hiiiillinoii kiiiiluslolu Oi<|. inis;i,ilio /lKtllnimilliiion (itk(tnni) Virnuilu limiii|i(iik. ilhi/. iinliliiliili I AC II nh|i) IHO '• Muu 2 0% Prosenttia todentajista Lisäksi akkreditointielimet varmistavat akkreditoitujen todentajien pätevyyden ylläpitämisen säännöllisellä valvonnalla. - Toimivaltainen toimielin toimielin vastaa EMAS-järjestelmän vaatimukset Toimivaltainen täyttävien toimipaikkojen rekisteröinnistä. Se ei kuitenkaan ole vain järjestelmän passiivinen rekisteröintiorganisaatio. Toimivaltainen toimivaltaiselta täytäntöönpanoviranomaisella, että rekisteröintiä hakeva toimipaikka täyttää niin EMAS-järjestelmän kuin ympäristölainsäädännönkin vaatimukset. Yksi osoitus tästä aktiivisesta roolista on, että kolmessa jäsenvaltiossa toimivaltaiset toimielimet ovat ympäristölainsäädännön noudattamisessa tapahtuneiden laiminlyöntien takia2. Viimeisimpien komission saamien tietojen mukaan rekisteröinti on evätty tästä syystä 17:ltä toimipaikalta. Tämä osoittaa selkeästi, ettei rekisteröinti ole automaattinen toimenpide. toimielin varmistaa rekisteröimästä toimipaikkoja kieltäytyneet EMAS-asetuksen säännösten käytännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa on yleisesti ottaen ollut tehokasta. Sitä voitaisiin kuitenkin edelleen tehostaa parhaiden käytänteiden laajemmalla käyttöönotolla ja yhdenmukaisella täytäntöönpanolla eri jäsenvaltioissa. Tähän voidaan päästä perustamalla yhtäältä akkreditointielimille ja toisaalta toimivaltaisille toimielimille yhteistyöfoorumit, joiden avulla pyritään yhteisymmärrykseen asetuksen vaatimusten tulkinnasta ja soveltamisesta. Uusien yhteistyöfoorumien perustamisesta säädetään uuden EMAS-asetuksen 4 ja 5 artiklassa. Katso alaviite I. • EMAS-asetuksen soveltamisala EMAS-järjestelmä koskee ainoastaan teollisuuden toimipaikkoja, mutta EMAS- asetuksen 14 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat soveltaa vastaavia säädöksiä myös muilla aloilla. Eräät jäsenvaltiot ovatkin hyödyntäneet tätä mahdollisuutta, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee1. EMAS-järjestelmän teollisuudessa kokeiluluontoiset sovellukset muilla aloilla kuin Jitsenvaltio Alojen 1km. Alat Itiivalla Tanska Espanja Yhdistynyt kuningaskunta 2 7 2 1 Liikenne Pankit Julkiselimet Puutarhanhoilo, sekaviljely ja metsanhoito Autokorjaamot Hotellit ja ravintolat Liikenne Siivous (Kuiva)pesulat Julkishallinto Matkailu Paikallisviranomaiset Näiden tietojen keräämisen jälkeen on Saksassa annettu tammikuussa 1998 laki, joka mahdollistua kokeiluluontoiset sovellukset esimerkiksi rahoitusalalla, vähittäis kaupassa ja urheilutoiminnassa. Myös Ruotsissa ja Suomessa on käynnissä joitakin hankkeita, lähinnä ministeriöissä sekä metsätalouden ja liikenteen alalla. Lisäksi komissio on osallistunut viiden pilottihankkeen rahoitukseen. Tarkoituksena on ollut sekä selvittää kiinnostusta kyseisillä aloilla että määrittää ne nykyisen asetuksen kohdat, joita on muutettava uusien alojen mukaantulon myötä. Pilottihankkeet on toteutettu seuraavilla aloilla: - liikenne (lentokentät) - matkailu Katso alaviite - vesihuolto - koulutus (yliopistot) - vähilläis- ja tukkukauppa. EMAS-järjestelmän alojen pilottihankkeet ovat nostaneet esiin eräitä järjestelmän rajoitettuun soveltamisalaan liittyviä seikkoja. saadut kokemukset soveltamisesta ja uusien - Kaikki pilottihankkeet osoittavat, että järjestelmälle on kysyntää myös teollisuuden ulkopuolella. - Monien organisaatioiden toiminnalla on merkittäviä ympäristövaikutuksia, vaikka ne eivät haijoilakaan teollisuustoimintaa. - Ympäristöjärjestelmät soveltuvat yhtä lailla kaikille aloille. - Järjestelmän toimipaikkakeskeinen lähestymistapa ja toimipaikan välittömien ympäristövaikutusten painottaminen eivät sovellu kaikille aloille. Muilla aloilla kuin teollisuudessa ympäristövaikutukset ovat usein välillisiä, eikä toiminta keskity tiettyyn toimipaikkaan. - On tarpeen ottaa mukaan järjestelmään keskeisiä palveluntarjoajia, kuten rahoituslaitoksia, ja näin lisätä näiden tietoutta EMAS-järjestelmän menettelyistä. Tuotantoketjussa tuotantoketjun jotkut osat eivät voi osallistua järjestelmään. vähentää syntyvää painella huomattavasti se, eitä Näiden ongelmien ratkaisemiseksi kaikkien talouden alojen olisi voitava osallistua järjestelmään. Asetuksen 3 artikla mahdollistaa tämän. • EMÄS-ja ISO-järjestelmien suhde EMAS-järjestelmässä vaaditaan osallistuvia teollisuustoimipaikkoja rakentamaan ympäristöjärjestelmä. Kun EMAS-asetus annettiin, ei kansainvälisiä ympäristö järjestelmää koskevia standardeja ollut. Kolme vuotta EMAS-asetuksen voimaan tulon jälkeen, 1. syyskuuta 1996, Kansainvälinen standardisoimisjärjestö ISO hyväksyi kuitenkin kansainväliseksi ympäristöjärjestelmästandardiksi ISO 14001 -standardin. ISO 14001 -standardia voidaan soveltaa kaikkialla maailmassa ja kaikilla talouden aloilla, eli sen soveltamisala on EMAS-järjestelmän soveltamisalaa laajempi niin maantieteellisesti kuin sen kattamien alojenkin osalta. Se on syntynyt kansainvälisen yhteisymmärryksen tuloksena ja on siten merkittävä askel ympäristöjärjestelmien kehityksessä. Se ei kuitenkaan vastaa kaikkia EMAS-järjestelmän vaatimuksia, etenkään ympäristölausunnon julkaisemisen osalta. ISO 14001 -standardia on sen lähtien, syyskuusta 1996, voitu käyttää EMAS-järjestelmän hyväksymisestä rakenneosana. Komissio teki 16. huhtikuuta 1997 päätöksen, jolla tunnustetaan ne ISO 14001 vaatimuksia. -standardin vaatimukset, jotka vastaavat EMAS-järjestelmän Päätöksellä tahdottiin antaa yrityksille mahdollisuus sisällyttää jo saatu ISO 14001 -hyväksyntä osaksi EMAS-järjestelmän rekisteröintivaatimuksia ja näin välttää kaksinkertaista työtä. Koska EMÄS ja ISO 14001 on laadittu eri ajankohtina ja eri komiteoissa, on ymmärrettävää, että niiden ympäristöjärjestelmää koskevissa vaatimuksissa on eroavaisuuksia. Tämä on aiheuttanut hämmennystä markkinoilla ja joissain tapauksissa antanut sen kuvan, että järjestelmät kilpailevat keskenään. Jos osallistujien on valittava ISO 14001 :n ja EMAS-järjestelmän välillä, osallistuminen kokonaisuudessaan vähenee. Tästä syystä ISO 14001 oietaan käyttöön EMASin hallintajärjestelmävaatimuksena. Tästä määrätään liitteessä I. ISO 14001 :n ja EMAS-järjestelmien yhdenmukaisuuden säilyttämiseksi on tärkeää, että komissio reagoi nopeasti ympäristöslandardien alan kansainväliseen kehitykseen. Tästä syystä 14 artiklassa kuvattu komitea on komiteamenettelyn II a mukainen hallintokomitea. • Henkilöstön osallistuminen Keskeinen osa EMAS-järjestelmän onnistunutta täytäntöönpanoa on henkilöstön osallistuminen. EU:la koskeva tutkimus osoitti selvästi, että yksi suurimpia järjestelmän hyötyjä oli henkilöstön työmotivaation koheneminen, kuten sivun 13 kuviostakin käy ilmi. Kaikki asianosaiset pitävät henkilöstön osallistumista hyvän toimintatavan mukaisena, etenkin Euroopan ammattiyhdistysliitto ETUC ja EY:n teollisuuden ja työantajajärjestojen liitto UNICE. Se onkin otettava vaatimukseksi järjestelmän säännös järjestelmän tavoitteita käsittelevään 1 artiklaan varmistetaan, että henkilöstön osuutta järjestelmän täytäntöönpanossa korostetaan entistä enemmän. tarkistuksen yhteydessä. Sisällyttämällä tätä koskeva • Täytäntöönpanon yhdenmukaisuus jäsen valtioissa Vuoden 1998 Elokuu loppuun mennessä oli rekisteröity 1787 toimipaikkaa 14 eri maassa - 13 jäsenvaltiossa ja Norjassa. Järjestelmään osallistuminen vaihtelee kuitenkin jäsenvaltioittain, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. REKISTERÖITYJEN TOIMIPAIKKOJEN LUKUMÄÄRÄ VALTIOITTAIN Logaritminen asteikko 1 10 100 1000 10000 •h Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska I Saksa Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Norja Espanja l Ruotsi T Yhd. kuningask. I 132 112 13 l 21 27 '5 ifi 21 43 ^15 i110 3 56 M9ftS Päivitys: Elokuu 9i Elokuu 98 Tähän epätasaiseen maantieteelliseen jakaumaan on monia eri syitä, kuten Aika, jonka jäsenvaltiot elinten perustamisia varten tarvitsevat EMAS-asetuksen edellyttämien kansallisten Heinäkuun 1993 ja huhtikuun 1995 välinen ajanjakso oli varattu siihen, että jäsenvaltioissa osallistumiseksi tarvittavat kaksi kansallista elintä, toimivaltainen toimielin ja akkreditointielin. yritysten EMAS-järjestelmään perustetaan Tämän keskeisen vaiheen kesto vaihteli eri jäsenvaltioissa, ja joissakin tapauksissa ylitettiin asetuksessa säädetty määräaika. Tästä seurasi, että teollisuusyritykset eivät voineet osallistua järjestelmään, vaikka ne olisivatkin olleet siitä kiinnostuneita. Tällä hetkellä näitä elimiä ei vieläkään ole Portugalissa ja Kreikassa, mutta ilmaissut kiinnostuksensa EMAS-järjestelmää kyseisten maiden teollisuus on kohtaan suoraan komission yksiköille. Portugalia ja Kreikkaa vastaan on käynnissä perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen menettely. - Jäsenvaltioiden valitsema rakenne EMAS-asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi, etenkin toimivaltaisen toimielimen osalta EMAS-asetuksen 18 artiklassa annetaan jäsenvaltioille jonkin verran liikkumavaraa toimielimen muodostamisen osalta. Niinpä eräät jäsenvaltiot toimivaltaisen noudattavat hajautettua lähestymistapaa - esimerkiksi Espanjassa ja Belgiassa toimivaltaisia toimielimiä on enemmän kuin yksi ja niitä on perustettu alueittain. Saksassa on tehty poliittinen päätös pitää toimivaltainen toimielin mahdollisimman lähellä yrityksiä, ja niinpä EMAS-järjestelmän toimivaltaisiksi toimielimiksi on nimetty 44 kauppakamaria ja 21 käsilyöläiskamaria. Saksan teollisuus on suhtautunut tähän järjestelyyn erittäin myönteisesti. Ranskassa sitä vastoin toimivaltaisen toimielimen ja valvontaviranomaisen välinen yhteys on herättänyt teollisuudessa valvonnan mahdollisesta teollisuustoimipaikkojen kiristymisestä ja tätä kautta kyseenalaistanut järjestelmän vapaaehtoisen luonteen. pelkoa - Jäsenvaltioiden sitoutuminen EMAS-järjestelmään Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa EMAS-järjestelmän edeltäjä, brittiläinen standardi BS 7750, oli EMAS-järjestelmän suora kilpailija. Jos tarjolla on useita eri järjestelmiä, se vähentää luonnollisesti osallistumista kuhunkin yksittäiseen järjestelmään. Kun kansalliset brittiläiset, irlantilaiset ja espanjalaiset standardit poistettiin käytöstä, hankkivat näiden standardien mukaisesti sertifioidut -sertifikaatin, mikä oli osasyy siihen, että ISO 14001 yritykset ISO 14001 -standardin soveltaminen alkuvaiheessa yleistyi hyvin nopeasti. EMAS-järjestelmään sisältyvän toissijaisuusperiaatteen perusteella jäsenvaltiot voivat eräiden asetuksen säännösten täytäntöönpanossa ottaa huomioon omat olosuhteensa. Näin ollen asetuksessa ei voida suoraan sanella, miten kansallinen täytäntöönpano on toteutettava, joskin siinä voidaan edellyttää täytäntöönpanon saavuttamisen yhdenmukaisuutta jäsenvaltioiden kesken. Yhteisymmärryksen 10 edellytykset luodaan 4 ja 5 artiklassa, joissa perustetaan yhteistyöfoorumi niin toimivaltaisille toimielimille kuin akkreditointielimillekin. • EMAS-järjestelmään osallistumisen näkyvyys tutkimuksessa kävi myös Edellä mainitussa ilmi, että EMAS-järjestelmän mukaisesta raportoinnista - lähinnä ympäristölausunnosta - ei vielä ole saatu täyttä hyötyä. Järjestelmän menestys riippuu ratkaisevasti siitä, missä määrin yleisö ja sidosryhmät ovat siitä tietoisia. osallistumisen näkyvyyden EMAS-järjestelmään järjestelmään rekisteröityneet yritykset ovat ehdottaneet logon käyttöönottoa. Tämä logo voitaisiin liittää ympäristölausuntoon, ja tätä kautta se yhdistettäisiin ympäristötoimien luotettavien tietojen antamiseen. Logon käyttöönotosta tehokkuutta koskevien säädetään 8 artiklassa. lisäämiseksi EMAS-järjestelmän osallistujayritysten ja komission tehtävä. tunnettuuden edistäminen on eri elinten, jäsenvaltioiden, Asetuksessa jäsenvaltiot velvoitetaan edistämään järjestelmän tunnettuutta seuraavin keinoin: - Jakamalla yleisölle tietoa ympäristötoimien tehokkuudesta Tähän mennessä tämän tiedotuksen tehokkuus on vaihdellut. Jäsenvaltiot ovat käyttäneet erilaisia keinoja, muun muassa jakaneet esitteitä ja järjestäneet seminaareja. - Edistämällä EMAS-järjestelmän tunnettuutta yritysten, erityisesti pk-yritysten, keskuudessa Menestys on vaihdellut eri jäsenvaltioissa. Kanavina on käytetty erilaisia organisaatioita, lähinnä kauppakamareita, toimialajärjestöjä, toimivaltaisia toimi elimiä ja ministeriöitä. On mielenkiintoista huomata, että EMAS-rekisteröintejä on eniten jäsenvaltioissa, joissa paikalliset kanavat, esimerkiksi kauppakamarit, toimivat toimivaltaisina toimieliminä ja myös edistävät järjestelmän tunnettuutta, kuten Saksassa. Osallistujayrityksillä on velvollisuus edistää EMAS-järjestelmän leviämistä ja alihankkijoidensa keskuudessa. Tämän erityisesti mekanismin avulla tietoisuutta järjestelmästä voidaan nostaa monien yritysten, erityisesti monien pk-yritysten, keskuudessa. tavarantoimittajiensa Komissio on vastuussa siitä, että järjestelmää koskeva tiedotus on johdonmukaista rekisteröintiä, menettelyjä ja osallistumisesta saatavia suoria hyötyjä koskevien tietojen osalta. Tiedottamisperiaatteita käsitellään 10 artiklassa. 11 3. TAKKISTIIKSKNTAVOriTKKT Nyt tehtävällä ehdotuksella pyritään • parantamaan EMAS-järjestelmän mahdollisuuksia edistää kestävää kehitystä • järkeistämään EMAS-järjestelmän ja kansainvälisten ympäristöjärjestelmä- standardien välistä suhdetta • edistämään henkilöstön osallistumista • lisäämään yritysten järjestelmään osallistumisen näkyvyyttä • lisäämään järjestelmän täytäntöönpanon yhdenmukaisuutta eri jäsenvaltioissa. 4. EHDOTUKSIN KKSKKISK1 OSATEKIJÄT lueteltujen Edellä 93/1836/ETY verrattuna, että: tavoitteiden toteutumiseksi komissio ehdottaa asetukseen • laajennetaan EMAS-asetuksen soveltamisalaa kattamaan kaikki organisaatiot, joiden toiminnasta aiheutuu merkittäviä välittömiä tai välillisiä ympäristö vaikutuksia, järjestelmän yleistymistä edistävistä markkinavoimista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty ja samalla varmistettaisiin, että järjestelmä kattaa mahdollisimman laajasti merkittävät ympäristövaikutukset (3 artikla) jotta • sisällytetään ISO 14001 -standardin mukainen ympäristöjärjestelmä EMAS- vaatimuksiin, jotta mahdollisesti kiinnostuneille osallistujille olisi selvää, ettei siirtyminen ISO 14001 -standardista EMAS-järjestelmään aiheuta päällekkäistä työtä (liite I) • muutetaan asetuksen 19 artiklassa tarkoiteltu komitea komiteamenettelyn II a mukaiseksi hallintokomiteaksi. Antamalla näin komissiolle mahdollisuus reagoida nopeasti ympäristöstandardien alan kansainväliseen kehitykseen varmistetaan ISO 14001 :n ja EMAS-järjestelmän jatkuva yhteensopivuus. Lisäksi sopeuttamisen nopeasti tämä mahdollistaa EMAS-järjestelmän sidosryhmien ja markkinoiden tarpeisiin (14 artikla) • lisätään asetukseen vaatimus, jonka mukaan osallistuvien organisaatioiden on otettava henkilöstö mukaan EMAS-järjestelmän toteuttamiseen (1 artikla) • lisätään pk-yritysten osallistumista erityisesti tätä tukevien toimien avulla, kuten laatimalla todentajille ohjeet, joilla varmistetaan, että todentajat ymmärtävät pk-yritysten yrityskulttuuria ja voivat näin suhteuttaa tarkastukset näiden yritysten toimintaolosuhteisiin samalla kuitenkin valvoen EMAS-järjestelmän vaatimusten täyttymistä (komissio vie asiaa eteenpäin) 12 rohkaisemalla jäsenvaltioita ryhtymään niiden toimivaltaan kuuluviin toimiin, esimerkiksi pk-yritysten tai poistamaan pienentämään rekisteröintimaksuja ( K) artiklan 1 kohta) osallistuvien •. kannustetaan jäsenvaltioita hyödyntämään niilä mahdollisuuksia, joita EMAS- järjestelmään osallistuminen tarjoaa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan kannalta (10 artiklan 2 kohta) • otetaan käyttöön näkyvä ja tunnistettava logo, joka edistää EMAS-järjestelmän yleistymistä ja jonka avulla osallistuvat organisaatiot voivat helposti tuoda julki, että ne osallistuvat EMAS-järjestelmään (8 artikla) • kehitetään jäsenvaltioiden ja komission yhteinen, järjestelmän tunnettuutta edistävä strategia (11 artikla) • lisätään organisaatioiden ympäristötoimien tehokkuuden parannusten seurantaa säännöllisemmän todentamisen ja raportoinnin avulla (liite V) • varmistetaan EMAS-järjestelmän vaatimusten noudattaminen tihentämällä lodentamiskertoja ja tehostamalla todentajien työskentelyn valvontaa (liite V) • parannetaan EMAS-järjestelmän lisäarvoa verrattuna muihin ympäristö järjestelmiin (liite 1 B) • varmistetaan asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano eri jäsenvaltioissa perustamalla toimivaltaisten toimielinten yhteistyöfoorumi ja akkreditointielinten yhteistyöfoorumi, jotka pyrkivät yksimielisyyteen asetuksen sisällöstä ja soveltamisesta. Yhteistyöfoorumien perustaminen edistää myös parhaiden käytänteiden yleistymistä (4 ja 5 artikla). 5. TOINSIJAIKIIIISPKKiAATK EMAS-järjestelmän käyttöönotto yhteisön tasolla oli tarpeen yhdenmukaisten toimintaolosuhteiden Eurooppalaisen järjestelmän puuttuminen olisi saattanut synnyttää keskenään yhteensopimattomia kansallisia järjestelmiä. Tämänkaltaisella tilanteella olisi ollut vaikutuksia myös yhtenäismarkkinoiden toimintaan. yhtenäismarkkinoilla. takaamiseksi Käsillä oleva ehdotus ei muuta nykytilannetta yhtenäismarkkinoiden osalta. Siinä tekninen noudatetaan edelleen toteutus jäsenvaltioiden tehtäväksi toimivaltaisen toimielimen ja akkreditointielimen kautta. toissijaisuusperiaatetta jättämällä järjestelmän Näin varmistetaan EMAS-järjestelmän ympäristötoimien toteutettaviksi soveltuvat toimet jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi. toimivuus eurooppalaisten yritysten tehokkuuden parantajana, samalla kun kansallisella tasolla 13 6. SIDOSRYHMIEN KANTA Niitä eri osapuolia, joita EMAS-järjestelmä koskee, on kuultu laajasti, ja ehdotuksen keskeisestä sisällöstä vallitsee varsin laaja yksimielisyys. Yksittäisten seikkojen osalta on kuitenkin esitetty joitakin varauksia. Saksa on ilmaissut huolensa järjestelmän uskottavuudesta, kun sitä laajennetaan koskemaan kaikkia taloudellisia toimijoita. Teollisuus on huolissaan tihennetyn valvonnan lisäkustannuksista, ja kansalaisjärjestöt korvaamisesta ISO 14001 -järjestelmän mukaisella katselmuksella. Kaikki nämä seikat on otettu huomioon muutosehdotuksessa, kuten lisäyksestä 1 käy ilmi. ympäristökatselmuksen alustavan 7. TALOUDELLINEN TARKASTELU EMAS-asetus on vapaaehtoisuuteen perustuvan säädös, jossa määritellään ympäristöjärjestelmä, mutta ei määrätä ympäristöpäämääriä tai parannuksia, jotka yrityksen olisi saavutettava. 'Tästä syystä perinteisen kustannus-hyötyanalyysin laatiminen ei ole mahdollista. Asetuksen uudelleentarkastelu on kuitenkin tuonut esiin eräitä EMAS-järjestelmän täytäntöönpanosta aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä koskevia näkökohtia. • Kustannukset EMAS-järjestelmän taloudellisille toimijoille aiheuttamat kustannukset voidaan jakaa kahteen luokkaan, sisäisiin ja ulkoisiin kustannuksiin. Järjestelmään osallistumiseen liittyviä ulkoisia kustannuksia ovat: - todentamisen kustannukset, joilla on markkinahinta - rekisteröintimaksu, jonka suuruudesta päättävät jäsenvaltiot. Eräissä jäsenvaltioissa, esimerkiksi Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Belgiassa ja Espanjassa, rekisteröintimaksua ei peritä lainkaan. Toisissa maissa toimipaikan koko, kansallinen kustannuksiin vaikuttavat eri tekijät, kuten taulukosta täytäntöönpanopolitiikka ja hallinnolliset kustannukset seuraavasta ilmenevällä tavalla'. Rekisteröintikustannukset Jasen- valtio Kokonais- kustannus (ecua, 30. 11. 97) Kustannusten erittely Kustannusten vaihtelu Itavalta 506 Ei Saksa 229-877 Ks. taulukko Ei Kyllä KeskimM- rainen kustannus (ecua) 413 Katso alaviite I 14 jaljempana Tanska 267 rekisteröinti 134 Ei vuosimaksu 134 Suomi 1015- 1691 rekisteröinti 1015- 1691 vuosimaksu 169 Kylla, alle50tyon- tekijan yritykset maksavat 1015, muut enemman. Vuosimaksu kaikille sama Kuotsi 1165 24240 rekisteröinti 1165- 24240 Kylla vuosimaksu 25 % rekisteröintimaksusta = 291 6060 Ei sovellet- tavissa Ei saatavilla rekisteroin- timaksu 2913, vuosimaksu 728 Saksa- kustannusten erittely pienet hallinto kustannukset (ecua) keskisuuret hallinto- kustannukset (ecua) suuret hallinto- kustannukset (ecua) pienyritys, alle 50 työntekijää keskisuuri yritys, 50 250 työntekijää 229 392 suuryritys, yli 250 työntekijää 554 392 554 712 554 712 877 Tämän lisäksi tehokkaan ympäristöjärjestelmän käyttö voi aiheuttaa yritykselle sisäisiä kustannuksia, esimerkiksi tarvittavat teknisen tuen tai tuotantoprosessin kehittämisen edellyttämien erityistoimenpiteiden takia. Kustannukset vaihtelevat yrityskoon, tuotantoprosessin ja ympäristötoimien tehokkuuden lähtötason mukaan. kolmelta Kokemukset järjestelmän takaisinmaksuaika yrityksissä on keskimäärin 18 kuukautta, kun otetaan huomioon sekä aiheutuvat kustannussäästöt. osallistumisesta parantunut tehokkuus kuitenkin, osoittavat vuodelta suoraan että että 15 • Hyödyt EMAS-järjestelmästä kolmelta vuodelta saadut kokemukset tarjoavat lisätietoa järjestelmään osallistumisen suoranaisista hyödyistä. Seuraava kaavio kuvaa yritysten havaitsemia hyötyjä5. Osallistuvilla toimipaikoilla havaittuja hyötyjä • • •• -i A. Hyödyt Kustannussäästöt Kohentunut julkisuuskuva Henkilöstön kohentunut työmotivaatio Ympäristötoimien parempi tehokkuus Parempi organisaatio, ohjelma |n tavoilleni Viiiiiiiiiis sAädnslnn iicHid. ill. Tinisoslji f Kilpailuolu Pai ompi ilokiimentointi/ VMi|)nnsin|. ii|iisi«linn llonkilostrtn koulutus/ lisääntynyt tietoisuus Asiakkaiden määrän/asiakas tyytyväisyyden lisääntyminen 1- - 10% 15% 20% 25% i. 30% Prosenttia rekisteröidyistä toimipaikoista Tämän lisäksi on alkanut tulla esiin muitakin EMAS-järjestelmään osallistumisen hyötyjä, esimerkiksi: - pienentyneet vakuutusmaksut ja edullisemman lainarahoituksen saatavuus - sakkojen väheneminen - markkinaosuuksien kasvaminen. Nämä hyödyt osoittavat ympäristöjärjestelmän toteuttaminen edistää kestävää tuotantoa ja että EMAS-proscssin myötä kohentunut ympäristötoimien tehokkuus johtaa kilpailukyvyn paranemiseen. tehokkaan selkeästi, että 8. VAIKUTUKSET PK-YRITYKSIIN Suurin osa Euroopan unionin taloudellisista toimijoista on pk-yrityksiä. Pk-yritysten osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 65 prosenttia. Ne ovat keskeinen osa EU:n Katso alaviite 16 taloutta, ja niiden osuus teollisuuden ympäristövaikutuksista on niin ikään merkittävä. Monilla EMAS-järjestelmän soveltamisaloista suurin osa yrityksistä on juuri pk-yrityksiä, kuten elintarvike- ja juomateollisuudessa ja metallituotteiden valmistuksessa. Pk-yritysten osallistuminen EMAS-järjestelmään on hyvä rekisteröidyistä toimipaikoista on alle 250 työntekijää varaakin on. 47 prosentilla multa parantamisen Pk-yritysten laajalla järjestelmään osallistumisella on myös suuri vaikutus EU:n teollisuuden ympäristötoimien tehokkuuteen kokonaisuudessaan. Lisäksi on syytä huomauttaa, että vaikka pk-yrityksillä saattaa olla rahoituksen ja teknisten sekä henkilöresurssien puutteeseen liittyviä vaikeuksia, esiin ei ole tullut todisteita siitä, että järjestelmän jotkin ominaisuudet muodostaisivat esteen pk- yritysten osallistumiselle. Järjestelmän ymmärtämiseen liittyvät vaikeudet antavat selkeää osviittaa siitä, minkälaisia esteitä järjestelmään osallistumisen tiellä voisi olla. Käytettävissä olevien tietojen perusteella 35 prosenttia kaikista toimipaikoista katsoi, ettei EMAS- järjestelmässä ole ainoatakaan vaikeasti ymmärrettävää tekijää. Pienyritysten kohdalla tämä luku on 62 prosenttia. Nyt tehtävällä ehdotuksella pyritään lisäämään pk-yrityksille suunnattua tukea. Tästä säädetään 10 artiklassa. Lisäksi voidaan ryhtyä muihin käytännön toimenpiteisiin pk-yritysten auttamiseksi. - Yritysten välisen yhteistyön kehittäminen Suuryritykset voivat edistää merkittävästi pk-yritysten EMAS-järjestelmään osallistumista jakamalla omaa ympäristönsuojelun hallintajärjestelmiä koskevaa tietämystään ja resurssejaan näiden yritysten kanssa. - Hallinnon keventäminen erityisesti rekisteröintiin Pk-yritysten osallistumista EMAS-järjestelmään voitaneen helpottaa yksin liittyvien dokumentointi- kertaistamalla hallintoa vaatimusten osalta. Paras tapa päästä tähän on varmistaa, että akkreditoidut todentajat ovat täysin selvillä pk-yritysten erityispiirteistä ja että nämä erityispiirteet myös otetaan huomioon todentamisen yhteydessä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi käytettävä EMAS-järjestelmää välineenä, jonka avulla voidaan täyttää tietyt lainsäädännön vaatimukset. Tällä olisi erityisesti merkitystä pk-yrityksille. Näin vältettäisiin tarpeettoman taakan sälyttäminen yrityksille ja varmistettaisiin, että järjestelmän avulla saataisiin aikaan lisähyötyjä. - Tuki pk-yrityksille Tarjoamalla pk-yrityksille erityisiä teknisiä ja rahoitukseen liittyviä tukimuotoja voidaan kannustaa niitä osallistumaan järjestelmään. 17 9. EDISTÄMINEN EMAS-järjestelmän vapaaehtoisen luonteen vuoksi sitä olisi lähestyttävä eri tavalla kuin perinteisestä velvoittavaa lainsäädäntöä. EMAS-järjestelmä olisikin nähtävä Euroopan yhteisön "tuotteena", jota markkinoidaan kohderyhmälle minkä tahansa tuotteen tavoin. Pääasiallinen kohderyhmä ovat tässä tapauksessa organisaatiot, joiden toiminnalla on merkittäviä ympäristövaikutuksia ja jotka ottavat järjestelmän käyttöön ja julkaisevat ympäristölausunnon. Osallistumispäätökseen vaikuttavat kuitenkin useat sidosryhmät. Suurella yleisöllä, kansalaisjärjestöillä, asiakkailla ja sääntelyviranomaisilla on kaikilla merkittävät mahdollisuudet vaikuttaa siihen, osallistuvatko organisaatiot järjestelmään vai eivät. Haasteena onkin kehittää järjestelmästä tuote, joka on kohderyhmässään tunnustettu, tunnettu ja hyväksytty, ja varmistaa samalla, että kohderyhmään vaikuttavat tahot arvostavat järjestelmästä saatavia hyötyjä ja painostavat omasta puolestaan kohderyhmää osallistumaan EMAS-järjestelmään. On tärkeää huolehtia siitä, että EMAS-järjestelmän asema ymmärretään selkeästi. Tähän asti vallitseva käsitys on ollut, että ISO 14001 ja EMÄS ovat keskenään kilpailevia järjestelmiä. Käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että vaikka eräät yritykset ovatkin sekä rekisteröityneet EMASiin että hankkineet ISO-sertifioinnin, yli puolet on päätynyt ainoastaan EMAS-järjestelmään, vaikka järjestelmä kallaa myös ISO 14001. il vaatimukset. Erityisen yleistä tämä on pk-yrityksissä. laman perusteella voidaan päätellä, ettei näitä kahta järjestelmää yleisesti pidetä toisiaan täydentävinä, vaan katsotaan, että niistä on valittava toinen. uskottavuutta ISO 14001 :n toimien Onkin tärkeää, että EMAS-järjestelmän nähtäisiin "menevän pidemmälle" kuin ISO 14001 -standardi. Näin EMASista muodostuisi kuva ISO-sertifioinnin jatkona, ja se lainsäädännön siihen vahvistaisi noudattamisen, ja ulkoisen viestinnän vaatimukset. Laatujärjestelmistä (ISO 9001) saadut kokemukset osoittavat, että markkinoilla on tällaiselle selvä tarve. ISO 9001-sertifioiduissa yrityksissä esitetty kysymys on: "Mitä seuraavaksi?" Ympäristöasioiden hallinnan alalla juuri EMAS-järjestelmä voisi olla vastaus. Positioimalla EMAS-järjestelmä markkinoille ISO-standardia seuraavana askeleena voitaisiin lisätä järjestelmän uskottavuutta. tehostamisen lisäämällä EMAS-järjestelmän onnistunut markkinointi edellyttää, että keskeiset viestit saavuttavat kohdeyleisönsä. Tämä taas edellyttää yhteistyötä komission, jäsen valtioiden ja osallistuvien organisaatioiden välillä. Keskeisien viestien laatiminen ja niiden levittäminen jäsenvaltioihin on komission tehtävä. Jäsenvaltioiden vastuulla puolestaan olisi oltava viestien levittäminen edelleen sidosryhmien ja suuren yleisön keskuudessa. Lisäksi komission olisi tehtävä yhteistyötä taloudellisten toimijoiden kanssa sen varmistamiseksi, että tietoa EMAS-järjestelmän hyödyistä jaetaan koko hankintaketjuun olemassa olevien asiakas-ja tavarantoimittajasuhteiden kautta. Tässä osallistuvien organisaatioiden, jäsenvaltioiden ja komission yhteistyössä, jolla pyritään saamaan keskeiset viestit kohdeyleisölle, voidaan käyttää apuna perinteisiä suhdetoiminnan keinoja, joita ovat: - seminaarit ja konferenssit 18 - pien- ja suuryritysten välisen yhteistyön edistäminen - keskeisten viestien laatiminen jäsenvaltioiden käyttöön - sähköinen tiedotus, esimerkiksi web-sivuston perustaminen - ammatti- ja muissa lehdissä julkaistavien artikkelien laatiminen. 10. PÄÄTELMÄT Ehdotetut muutokset ovat välttämättömiä, jotta voitaisiin voimistaa EMAS- järjestelmän panosta kestävän kehityksen hyväksi ja pitää yllä tämänkaltaisen markkinapohjaisen instrumentin mahdollisuuksia perinteisen, ylhäältäpäin tulevaa ohjausta ja valvontaa painottavan lähestymistavan täydentäjänä. Tätä edistetään ehdotuksessa erityisesti seuraavin tavoin: • laajentamalla EMAS-järjestelmä koskemaan organisaatioita, joiden toiminnasta aiheutuu merkittäviä ympäristövaikutuksia • liittämällä ISO 14001 osaksi järjestelmää sen ympäristöjärjestelmänä • edistämällä henkilöstön osallistumista EMAS-järjestelmän täytäntöönpanoon • lisäämällä pk-yritysten osallistumista kehittämällä tätä tukevia välineitä • ottamalla käyttöön näkyvä ja helposti tunnistettava logo • lisäämällä organisaatioiden ympäristötoimien tehostumisen seurantaa • panostamalla EMAS-järjestelmän lisäarvoon verrattuna muihin ympäristö järjestelmiin • edistäminen asetuksen yhdenmukaisia täytäntöönpanoa eri jäsenvaltioissa. H. EHDOTUKSEN SISÄLTÖ 1 artiklassa määritetään EMAS-järjestelmän tavoitteet. Siinä otetaan käyttöön organisaation käsite EMÄS-rekisteröinnin pohjana. Tämä on suoraa seurausta siitä, että järjestelmää laajennetaan teollisuudesta kattamaan kaikki toiminta, jolla on huomattavia ympäristövaikutuksia. Kyseiseen artiklaan sisältyvä toinen uusi seikka on työntekijöiden osallistuminen EMAS-järjestelmään ja henkilöstön keskeinen asema pyrittäessä organisaation ympäristötoimien jatkuvaan tehostamiseen. 2 artiklassa määritellään EMAS-järjestelmän keskeiset käsitteet. 3 artiklassa esitetään organisaatioilta vaadittavat eri toimet, joilla varmistetaan EMAS-järjestelmän täytäntöönpanon loogisuus ja käyttökelpoisuus. 4 artiklassa määritellään komission tehtävä pyrittäessä varmistamaan, että todentajia ja näiden valvontaa koskevia vaatimuksia sovelletaan yhdenmukaisesti 19 jäsenvaltioissa. Artiklalla kaikissa akkreditointielinten yhteistyöfoorumi, jonka avulla käytännössä varmistetaan, että ympäristötodentajiin liittyviä asioita käsitellään tasapuolisesti kaikissa jäsenvaltioissa. käyttöön otetaan 5 artiklassa määritellään tehtävä johdonmukaisuuden varmistajina. Artiklalla otetaan käyttöön toimielinten yhteistyöfoorumi tähän liittyvänä käytännön keinona. toimivaltaisten toimielinten rekisteröinnin toimivaltaisten 6 artiklassa määritellään, miten toimielinten on käsiteltävä rekisteröintihakemuksia. Näin pyritään varmistamaan organisaatioiden tasapuolinen kohtelu eri jäsenvaltioissa ja saamaan tietty varmuus rekisteröintikriteereistä. toimivaltaisten 7 artiklassa annetaan yhdenmukaistava määräys siitä, miten usein jäsenvaltioiden on toimiteltava komissiolle rekisteröinti- ja akkreditointitietoja. 8 artiklassa säädetään EMAS-rekisteröityjcn organisaatioiden logosta, jota voidaan käyttää yleisölle ja organisaatioiden muille asianosaisille suunnatussa tiedotuksessa. Logo on aiemmin käytössä ollutta osallistumista koskevaa ilmoitusta tehokkaampi tapa lisätä näkyvyyttä. Artiklaan sisältyy logon käyttöä koskevia rajoituksia, joilla pyritään estämään sen harhaanjohtava käyttö. 9 artiklassa otetaan huomioon standardointialan viimeaikainen kehitys ja sen avulla pyritään ottamaan huomioon standardointielinten tulevan työn tulokset. Lisäksi luetellaan yksityiskohtaisesti, mitä organisaatioiden on pystyttävä osoittamaan, kun ne tukeutuvat tähän artiklaan. 10 artiklassa säädetään yksityiskohtaisesti organisaatioille, erityisesti pk-yrityksillc, annettavasta tuesta ja huomiosta, joilla varmistetaan, että näiden osallistumista järjestelmään edistetään asianmukaisella tavalla. 11 artiklassa korostetaan EMAS-järjeslelmää koskevan määritellään jäsenvaltioiden ja komission tehtävät tässä suhteessa. tiedon merkitystä ja 12 artiklassa vaaditaan jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, jos EMAS- asetuksen säännöksiä havaitaan rikottavan. 13 artiklassa säädetään mahdollisuudesta tehdä asetuksen mukautuksia, mikäli EMAS-järjestelmän kaipaavat selventämistä. teknisiä toteuttamista koskevat vaatimukset liitteisiin 14 artiklassa määritellään asetuksen hallintokomitea. 15 artiklassa säädetään mahdollisuudesta tarkistaa asetusta sen soveltamisesta saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi. 16 artiklassa määritetään EMAS-asetukseen liittyvät kulut ja maksut. 17 artiklassa annetaan yksityiskohtaiset siirtymäsäännökset, joita sovelletaan siirryttäessä EMAS-asetuksesta N:o 1836/93 uuteen asetukseen. 18 artiklassa säädetään tämän asetuksen voimaantulosta. 20 Liitteessä I A määrätään kansainvälisen standardin ISO 14001 käytöstä EMAS- järjestelmänympäristöjärjestelmävaatimuksena. Liitteessä I B määrätään erityisistä seikoista, jotka on varmistettava, kun EMAS- järjestelmän ympäristöjärjestelmä rakennetaan ISO 14001-standardin mukaisesti. Liitteessä II määrätään yksityiskohtaisesti sisäisen auditoinnin suorittamisesta. Liitteessä III määritellään ympäristölausuntoa koskevat vaatimukset, joilla pyritään helpottamaan osallistuvien yritysten mahdollisuutta kohdentaa antamiaan tietoja. Liitteessä IV määritellään logon ominaisuudet. luetellaan yksityiskohtaisesti ympäristölodentajien pätevyyttä ja Liitteessä V valvontaa koskevat vaatimukset. Näin pyritään ottamaan huomioon järjestelmän laajentaminen uusille aloille ja lisäämään todentajien toiminnan uskottavuutta. Liitteessä VI on tietoja, joiden tarkoitus on auttaa organisaatioita yksilöimään ja arvioimaan toimintansa ympäristövaikutuksia, etenkin laajennettaessa järjestelmää teollisuuden ulkopuolelle. Liitteessä VII on ympäristökatselmuksen suorittamista koskevia ohjeita organisaatioille, ja siinä luetellaan seikat, jotka on otettava huomioon rakennettaessa tehokasta ympäristöjärjestelmää. Liitteessä VIII määrätään normit tiedoille, jotka organisaatioilta vaaditaan rekisteröintiä varten, jotta kerättävät tiedot ovat yhdenmukaisia ja mahdollistavat vertailun eri jäsenvaltioiden välillä. 21 Sidosryhmien kania Lhdoliiksen paakolulat FJulotiikscn lavoitc EMAS-jarjestelman soveltamisalueen laajenlaminen EMAS-jarjestelman ja ISO MO()i -slandardin yhleensopivuus Henkiloston osallistuminen Pk-yrityksillc suunnattu ttiki ja kannustimct Logo Mahdollistaa EMAS-järjestelmän käyttö ympäristötoimien tehok kuuden parantamiseen kaikessa taloudellisessa toiminnassa, jolla on merkittäviä ympäristövaikutuksia 1 -isälä EMAS-järjestelmän ja ISO MOOI -standardin yhteensopi vuutta päällekkäisyyksien osalta. jotta yritysten ei tarvitsisi rakentaa kahta erillistä ympäristöjärjestelmää. Tähän päästään määrittelemällä ISO 14001 EMAS-järjestelmän ympäristöjärjestelmäksi. Varmistetaan, että järjestelmää toteuttavissa organisaatioissa annetaan henkilöstölle työtehtävien ympäristövaikutuksia selvittävää koulutusta ja annetaan henkilöstölle mahdollisuus osallistua aktiivisesti EMAS-järjestelmän täytän töönpanoon ja sitä koskevaan vuoropuheluun Luoda käytännön edellytykset sille. että kaiken kokoisissa yrityksissä voidaan ryhtyä käytännön toimiin EMAS-järjestelmän soveltamiseksi. Ottaa käyttöön näkyvämpi merkki EMAS-järjestelmään osallistumisesta. Sidosryhniieii kanta ja mahdolliset huomautukset PMasiallincn asiaa koskeva artikla Eivät vastusta. 3 artikla liite 1 Aja liite 1 n Kaikki sidosryhmät hyväksyvät sillä ehdolla, että EMAS-järjestelmän tarjoama lisäarvo turvataan ja sitä vankennetaan edelleen. 1 artikla Sidosryhmät ovat yksimie lisiä tämän säännöksen sisällyttämisestä artiklaan, jossa määritetään järjestel män tavoitteet. Yksimielisyys sidosryhmien kesken. 10 artikla 8 artikla ja liite IV Yksimielisyys sidosryhmien kesken. On varmistettava, ettei logon käyttö ole harhaanjohtavaa ja ettei logoa sekoiteta ympäristömerkintä- järjestelmään. Käytännön yksityiskohtia on tarkasteltava näistä lähtökohdista. EMAS-jarjestelman "markkinointistratcgia Varmistetaan, että vapaaehtoisuu teen perustuvasta EMAS-järjestel- miistä annetaan yhdenmukaista tietoa ja sen yleistymistä edistetään Yksimielisyys sidosryhmien kesken. 11 artikla 2z Todentamisjakso yhdenmukaisin toimin eri jasen- valtioissa. Lisätä EMAS-järjestelmän uskot tavuutta siirtymällä ulkoisen todentamisen osalta vähintään kolmen vuoden välein suoritetta vasta todentamisesta vuosittaiseen todentamiseen Ymparistolausunto Todentajien patevyys Yhdenmukaisuus eri jasenvaltioiden valilla Parantaa lausunnon laatua ja lisätä sen käyttöä EMAS-järjestelmän ulkoisen tiedotuksen välineenä. Tehostaa järjestelmään osallistuvien organisaatioiden ja sidosryhmien välisiä yhteyksiä. Varmistaa todentajien pätevyys ja valvonta ^MAS-järjestelmän yleisen uskottavuuden takaamiseksi. Tämä saavutetaan määrittelemällä päte vyysvaatimukset ja lisäämällä todentajien valvontaa. Varmistaa järjestelmän yhden mukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa. Tähän päästään akkreditointielinten ja toisaalta toimivaltaisten toimielinten yhteistyöfoorumien avulla. Organisaatioiden/toimi paikkojen maarittely Muuttaa EMAS-järjestelmän sovel tamisalueen laajentamisen johdosta nykyisen toimipaikkapohjaisen rekisteröinti sellaiseksi, että se kattaa kaikenlaisen taloudellinen toiminnan ja on yhdenmukainen ISO 14001 -standardin kanssa. ^ 23 Useimmat sidosryhmät hyväksyvät. 3 artiklan 2 kohta Saksa kannattaa korkein taan kolmen vuoden toden- tamisjakson säilyttämistä. Pk-yrityksiä edustava UEAPME sekä Itävalta kannattavat joustavaa, erityisissä ohjeissa tarkemmin määritettävää lähestymistapaa (1 vuosi, josta voitaisiin myöntää poikkeuksia), erityisesti pk-yrityksille. Yksimielisyys sidosryhmien kesken. liite III Yksimielisyys sidosryhmien kesken. liite V Saksa kannattaa todentajien valvontaa kolmen vuoden välein. Yksimielisyys sidosryhmien kesken. 4 ja 5 artikla Yhteistyöfoorumien kokousten lukumäärästä ei pidä säätää asetuksessa liian yksityiskohtaisesti. Yhteistyöfoorumien tehtävä on määritettävä selkeästi. Asianosaiset ovat yksimie lisiä sillä ehdolla, että EMAS-järjestelmän katta ma yksikkö määritellään selkeästi ympäristölausun- nossa ja siitä sovitaan ympäristötodentaj an kanssa. 2 artikla KUDOTUN: NKHVOKTON ASUTUS O K C. A N I S A A Ï Ï O I D IN V A PA A L LI I O I S I SI A O S A IJ J S I I R M I S IS I A M IU I S ON YMPÄKISTÖASIOIOKN HALLINTA- JA AUDIIOINTI. IÄRJESTKLMÄÄN EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä yhteistoiminnassa Euroopan parlamentin kanssa, sekä katsoo, että perustamissopimuksen 2 artiklassa määrätään, että yhteisön yhtenä päämääränä on edistää kestävää kasvua koko yhteisössä, ja helmikuussa 1993 annetussa neuvoston päätös lauselmassa1 korostetaan kestävän kasvun merkitystä, komission esittämässä ohjelmassa Kohti kestävää kehitystä, jonka yleisen lähestymistavan neuvosto hyväksyi 1 päivänä helmikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa, korostetaan yritysten tehtäviä ja vastuuta sekä talouden vahvistamisessa että ympäristönsuojelun alalla kaikkialla yhteisössä, ohjelmassa Kohti kestävää kehitystä painotetaan tarvetta monipuolistaa ympäristönsuojelun välineitä ja saada markkinamekanismien avulla organisaatiot sitoutumaan lähestymistapaan, jossa ne eivät tyydy ainoastaan noudattamaan kaikkia ympäristöä koskevia säädöksiä vaan toteuttavat myös aktiivisesti lisätoimia alalla, teollisuusyritysten vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) annettu neuvoston asetus 1836/93/ETY on parantanut selvästi teollisuuden ympäristötoimien tehokkuutta, ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän olisi siksi oltava kaikkien sellaisten toteutettavissa, joiden toiminnasta aiheutuu merkittäviä ympäristö organisaatioiden vaikutuksia, sillä järjestelmä tarjoaa kyseisille organisaatioille välineen näiden merkittävien vaikutusten hallitsemiseksi ja ympäristötoimien tehokkuuden parantamiseksi, 1 EYVI. C H8, 17. 5. IW3, s. 1-4. U neuvoston asetuksen 93/1836/ETY täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella voidaan parantaa EMAS-järjestelmän mahdollisuuksia tehostaa yleisesti organisaatioiden ympäristötoimia, perustamissopimuksen 3 b artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus periaatteen mukaisesti eurooppalaisten organisaatioiden ympäristötoimien tehostumista edistävän EMAS-järjestelmän vaikutukset ovat saavutettavissa nimenomaan yhteisön tasolla. Tämän asetuksen tarkoituksena on ainoastaan varmistaa EMAS-järjestelmän yhdenmukainen toteuttaminen kaikkialla yhteisössä yhteisten sääntöjen, menettelyjen ja keskeisten vaatimusten avulla ja jättää kansallisella tasolla toteutettavissa olevat toimet jäsenvaltioiden vastuulle, organisaatioiden vapaaehtoista osallistumista EMAS-järjestelmään on kannustettava ja osallistumisesta on oltava hyötyä sääntelyyn perustuvan valvonnan helpottumisen, kustannussäästöjen ja kohentuneen julkisuuskuvan muodossa, on tärkeää, että pienet ja keskisuuret yritykset osallistuvat EMAS-järjestelmään, ja niiden osallistumisia olisi tuettava ottamalla käyttöön tai edistämällä teknisiä aputoimenpiteitä ja rakenteita, joilla tarjotaan tarvittavaa asiantuntija-apua ja tukea tällaisille yrityksille, komissio arvioi jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella, onko tarpeen ottaa käyttöön organisaatioiden EMAS-järjestelmään osallistumista edistäviä erityisiä toimia, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten osalta, ympäristöjärjestelmää käyttävien organisaatioiden toiminnan avoimuutta ja luotettavuutta lisää se, että niiden hallintajärjestelmät, ympäristöauditointimenettelyt ja ympäristölausunnot tarkastetaan sen todentamiseksi, että ne ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, ja että ympäristötodentajat vahvistavat ympäristölausunnot ja niiden päivitykset, EMAS-järjestelmän uskottavuuden takaamiseksi on tarpeen varmistaa ympäristötodentajien pätevyys itsenäisen ja puolueettoman akkreditointijärjestelmän ja ympäristötodentajien toimien riittävän valvonnan avulla, organisaatioita olisi kannustettava luottamaan ja määräajoin julkistamaan ympäristö- lausuntoja, joista yleisöjä sidosryhmät saavat tietoa niiden ympäristötoimien tehokkuudesta, komission on yhteisön menettelyjen mukaisesti mukautettava liitteet tähän asetukseen sopiviksi, otettava huomioon EMAS-järjestelmän kannalta olennaiset eurooppalaiset ja kansainväliset ympäristöstandardit ja laadittava yhdessä EMAS-järjestelmän sidosryhmien kanssa ohjeet, joiden avulla varmistetaan järjestelmän vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa, ja tätä asetusta on syytä tarkistaa saatujen kokemusten perusteella tietyn voimassaoloajan kuluttua, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla Ympäristöasioiden hallinta-ja auditointijärjcstclmä ja sen tavoitteet 1. Organisaatioiden ympäristötoimien tehokkuuden arvioimiseksi ja parantamiseksi sekä asian kannalta merkityksellisten tietojen jakamiseksi yleisölle ja muille sidosryhmille perustetaan yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä, jäljempänä EMAS-järjestelmä', johon organisaatiot saavat osallistua vapaaehtoisesti. 2. EMAS-järjestelmän tavoitteena on edistää organisaatioiden ympäristötoimien tehokkuuden jatkuvaa parantamista a) rakentamalla ja toteuttamalla organisaatioiden ympäristöjärjestelmiä; b) arvioimalla tehokkuutta; järjestelmällisesti, puolueettomasti ja säännöllisesti järjestelmien e) jakamalla yleisölle ja sidosryhmille tietoa ympäristötoimien tehokkuudesta; d) edistämällä henkilöstön sitoutumista. 3. EMAS-järjcstelmällä ei rajoiteta ympäristövalvontaa koskevan yhteisön tai kansallisen lainsäädännön taikka yhteisön lainsäädännön ulkopuolelle jäävien teknisten standardien soveltamista, eikä kyseisestä lainsäädännöstä ja standardeista yrityksille aiheutuvia velvoitteita. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) 'ympäristöpolitiikalla' organisaatioiden ympäristöä koskevia yleistavoitteita toimintaperiaatteita, mukaan kuuluvien määräysten noudattaminen; ja lukien kaikkien ympäristöalalla säädettyjen asiaan b) 'ympäristökatselmuksella ' alustavaa laajaa tutkimusta organisaation toimintaan liittyvistä ympäristökysymyksistä, ympäristövaikutuksista ja ympäristötoimien tehokkuudesta; (e) 'ympäristönäkökohdalla ' organisaation toimintojen, tuotteiden tai palvelujen osaa, joka voi olla vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa; l luomautus Merkittävä ympäristönäkökohta on sellainen, jolla on tui voi olla merkittävä ympäristövaikutus; (d) 'ympäristövaikutuksella' mitä tahansa ympäristössä tapahtuvaa haitallista tai hyödyllisiä muutosta, joka on kokonaan tai osittain organisaation toimintojen, tuotteiden tai palvelujen seurausta; (e) 'ympäristöohjelmalla' kuvausta niistä organisaation erityisistä päämääristä ja toimista, jotka on tarkoitettu nostamaan ympäristönsuojelun tasoa organisaatiossa, mukaan lukien kuvaus sellaisista toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä, joiden avulla voidaan saavuttaa nämä päämäärät, ja tarvittaessa näiden toimenpiteiden toteuttamiselle asetetut määräajat; (I) jonka perustana on yleisluontoista ympäristötavoitetta, 'ympäristöpäämäärällä' ympäristöpolitiikka ja jonka organisaatio asettaa itselleen, ja joka on määrällinen silloin, kun se on käytännössä mahdollista; (g) 'ympäristötavoitteella' ympäristöpäämääriin perustuvaa, organisaatiolle tai sen osille soveltuvaa yksityiskohtaista vaatimusta, joka on tarpeen asettaa ja täyttää ko. päämäärien saavuttamiseksi, ja joka on määrällinen silloin, kun se on käytännössä mahdollista; (h) 'ympäristöjärjestelmällä' sitä yleisen hallintajärjestelmän osaa, johon kuuluvat organisaatiorakenne, vastuut, käytännön loimet, menettelyt, menetelmät ja voimavarat, joita tarvitaan ympäristöpolitiikan määrittelyyn ja sen täytäntöönpanoon; (i) 'ympäristöauditoinnilla' hallinnan apuvälinettä, järjestelmällinen, dokumentoitu, säännöllinen ja puolueeton arvio organisaation, hallintajärjestelmän ja niiden menetelmien toiminnasta, joiden tarkoituksena on suojella ympäristöä, ja jonka tarkoituksena on sisältyy johon i) helpottaa sellaisten käytännön toimien valvontaa, jotka saattavat vaikuttaa ympäristöön; ii) arvioida miten organisaatio noudattaa ympäristöpolitiikkaansa; (j) 'auditointijaksolla' ajanjaksoa, jonka aikana kaikki tietyn toimipaikan toiminnat auditoidaan; (k) 'ympärislölausunnolla' liitteessä III olevan 3. 2 kohdan a-g alakohdassa lueteltuja yksityiskohtaisia tietoja; (1) 'organisaatiolla laitosta, viranomaista tai muuta yhteisöä, tai sellaisen osaa tai yhdistelmää, jolla yhtiömuodosta riippumatta on omat toiminnot ja hallinto. tai yksityistä yritystä, yhtymää, konsernia, julkista Rekisteröitävästä yksiköstä sovitaan todentajan kanssa ottaen huomioon 14 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti laaditut komission ohjeet, kuitenkin siten, ettei yksikkö ylitä jäsenvaltion rajoja. Jos organisaatio muodostaa toimipaikan, tätä on käytettävä rekisteröintiperusteena; ** n (m) 'toimipaikalla' sellaista maa-aluetta, joka on toimintaa harjoittavan tai tuotteita tai tarjoavan organisaation hallinnassa. Tämä käsittää kokonaisuudessaan palveluja infrastruktuurin, laitteet ja materiaalit; (n) 'audiloijalla' organisaation henkilöstöön kuuluvaa tai sen ulkopuolista henkilöä tai ryhmää, joka toimii organisaation ylimmän johdon nimissä, jolla on yksilönä tai ryhmänä liitteessä II olevassa 2. 4 kohdassa tarkoitetut toimivaltuudet ja joka on riittävän riippumaton auditoitavasta toiminnasta voidakseen antaa objektiivisen arvion; (o) 'akkreditoidulla ympärislölodentajalla' henkilöä tai toimielintä, joka on riippumaton todentamisen kohteena olevasta organisaatiosta ja joka on akkreditoitu 4 artiklan. mukaisten edellytysten ja menettelyjen mukaisesti; (p) 'akkreditointijärjesielmällä' ympäristötodentajien akkreditointi- ja valvontajärjestelmää, jota johtaa jäsenvaltion nimeämä tai luoma puolueeton laitos tai organisaatio, jolla on riittävät voimavarat ja toimivaltuudet ja joka soveltaa asianmukaisia menettelyjä niiden toimintojen suorittamista varten, jotka kyseiselle järjestelmälle on tässä asetuksessa määritelty; (q) 'toimivaltaisilla toimielimiä, jotka suorittavat tässä asetuksessa tarkoitetut tehtävät. toimielimillä' jäsenvaltioiden 5 artiklan mukaisesti nimeämiä 3 artikla Osallistuminen EMAS-järjestelmään EMAS-järjestelmään voivat osallistua kaikki organisaatiot, joiden tavoitteena on parantaa ympäristötoimiensa tehokkuutta. I. EMAS-järjestelmään rekisteröityminen Jotta organisaatio voitaisiin rekisteröidä EMAS-järjestelmään, sen on a) suoriteltava tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti toimintansa, tuotteidensa ja palvelujensa ympäristökatselmus, jossa selvitetään liitteessä VI esitetyt seikat, ja tämän katselmuksen tulosten valossa b) otettava käyttöön ympäristöjärjestelmä, joka käsittää kaikki tämän asetuksen liitteen IA mukaiset osatekijät. Organisaation on myös noudatettava asiaa koskevaa lainsäädäntöä, parannettava ympäristötoimiensa tehokkuutta sekä huolehdittava ulkoisesta tiedotuksesta liitteen IB säännösten mukaisesti. Organisaatioiden, joilla on sertifioitu ja 9 artiklan säännösten perusteella tunnustettu ympäristöjärjestelmä, ei tarvitse suorittaa virallista alustavaa ympäristökatselmusta siirtyessään EMAS-järjestelmään, jos liitteen VI mukaisten ympäristönäkökohtien 1? tarkastelua ympäristöjärjestelmästä; ja arviointia varten tarpeellinen tieto saadaan sertifioidusta e) tehtävä tai teetettävä ympäristöauditoinli tämän asetuksen liitteen II mukaisesti; Auditoinnin on oltava sellainen, että sen avulla voidaan arvioida organisaation ympäristötoimien tehokkuutta; d) laadittava liitteessä III olevan 3. 2 kohdan mukainen ympäristölausunto. Tässä lausunnossa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten organisaatio on onnistunut ympäristöpäämääriensä ja -tavoitteidensa saavuttamisessa; e) organisaatiolla niin vaadittaessa annettava tiettyjen sidosryhmien käyttöön alustava ympäristökatselmus, jos sellainen on suoritettu, hallintajärjestelmä, auditointimenettely ja ympäristölausunto tai osia siitä, tarkastuttaa, että ne täyttävät tämän asetuksen vaatimukset ja hankkia vahvistus ympäristölausunnolle sen varmistamiseksi, että se täyttää liitteessä III olevan 3. 2 kohdan vaatimukset; 1) toimitettava vahvistettu toimivaltaiselle toimielimelle, jossa organisaatio sijaitsee, ja rekisteröinnin jälkeen asetettava se julkisesti saataville. ympäristölausunto jäsenvaltion sen 2. EMAS-rekisteröinnin ylläpito Jotta organisaatio voisi säilyttää EMAS-rekisteröintinsä, sen on (a) huolehdittava ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän todentamisesta liitteessä V olevan 5. 6 kohdan vaatimusten mukaisesti; (b) toimitettava vuosittain vahvistettu, ajantasaistettu ympäristölausunto toimivaltaiselle toimielimelle ja asetettava se julkisesti saataville. 4 artikla Y m paristo todentajien akkreditointi ja valvonta 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä riippumattomien ympäristötodentajien akkreditointia ja heidän toimintansa valvomista varten. Tätä varten jäsenvaltiot voivat joko käyttää olemassa olevia akkreditointielimiä tai 5 artiklassa mainittuja toimivaltaisia toimielimiä, taikka nimetä tai perustaa muita elimiä, joilla on asianmukainen asema. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että näiden järjestelmien kokoonpano on sellainen, että niiden riippumattomuus ja puolueettomuus tehtävien suorittamisessa on taattu. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että nämä järjestelmät ovat täysin toimintavalmiita viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. 13 3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niitä osapuolia, joita asia koskee, kuullaan asianmukaisesti akkreditointijärjestelmän käyttöönottamisesta. 4. Ympäristötodentajien akkreditointi ja heidän toimintansa valvonta toteutetaan liitteen V määräysten mukaisesti. 5. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, joihin ne ryhtyvät tämän artiklan nojalla sekä ilmoitettava akkreditointijärjestelmän rakenteen ja yksityiskohtaisten sääntöjen merkittävistä muutoksista. 6. Komissio edistää noudattaen 14 artiklassa säädettyä menettelyä jäsenvaltioiden välisiä yhteistyötä erityisesti, jolta vältettäisiin: jäsenvaltioiden ympäristötodentajien akkreditoinnissa käyttämien perusteiden, edellytysten ja yksityiskohtaisten sääntöjen yhteensopimattomuus, - jäsenvaltioiden akkreditoimien ympäristötodentajien valvonnassa käyttämien yksityiskohtaisten sääntöjen ja toimien yhteensopimattomuus, - jäsenvaltioiden muissa jäsenvaltioissa akkreditoitujen ympäristötodentajien valvonnassa soveltamien yksityiskohtaisten sääntöjen ja toimien yhteensopimattomuus. 7. Yhdessä akkreditoidut lodentamislehtäviä muissa jäsenvaltiossa liitteen V määräysten mukaisesti. ympäristötodentajat jäsenvaltiossa voivat suorittaa 8. Perustetaan kaikista akkreditointielimistä muodostuva yhteistyöfoorumi, jonka tehtävänä on avustaa komissiota sen 4 artiklan 6 kohdan mukaisten velvoitteiden täyttämisessä. Yhteistyöfoorumi kokoontuu tarvittaessa, kuitenkin vähintään kahdesti vuodessa, ja kokouksiin osallistuu komission edustaja. Yhteistyöfoorumi laatii todentajien akkreditointia, pätevyyttä ja valvontaa koskevia ohjeita määrittämällä yhtenäistä tulkintaa liitteen V vaatimuksista. Nämä asiakirjat käsitellään 14 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti. toiminnan kehityksen Akkreditointielimien varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa yhteistyöfoorumin on luotava menettelyjä vertaisarviointia varten. Vertaisarvioinnilla pyritään varmistamaan, että jäsenvaltioiden akkreditointijärjestelmät täyttävät tämän asetuksen vaatimukset. Komissiolle toimitetaan kertomus vertaisarviointia koskevista toimista. yhdenmukaisen todentamisen ja 3ö 5 artikla Toimivaltaiset toimielimet 1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta toimivaltainen toimielin, joka vastaa tässä asetuksessa ja erityisesti sen 6 ja 7 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamisesta, sekä ilmoitettava asiasta komissiolle. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että näiden toimielinten kokoonpano on ja takaa puolueettomuuden, ja että toimivaltaiset toimielimet soveltavat yhtenäisesti tämän asetuksen säännöksiä. sellainen, että se riippumattomuuden toimivaltaisten toimielinten 3. Jäsenvaltioiden on laadittava toimivaltaisten toimielinten käyttöön ohjeet organisaatioiden rekisteröinnin väliaikaisesta tai pysyvästä peruuttamisesta. Toimivaltaisilla toimielimillä on erityisesti oltava tietyt menettelyt • niiden huomautusten käsittelemiseksi, joita sidosryhmät ovat tehneet rekisteröidyistä toimipaikoista, ja • rekisteröinnin epäämisestä taikka väliaikaisesti tai pysyvästi luettelosta poistamisesta. 4. Toimivaltainen toimielin on vastuussa rekisteröinnistä EMAS-järjestelmään. Tästä syystä sen on valvottava organisaatioiden rekisteröintiä sekä näitä koskevien tietojen ylläpitoa luettelossa. Rekisteröinnin epääminen tai väliaikainen tai pysyvä poistaminen luettelosta edellyttää asianosaisten kuulemista, jotta toimivaltainen toimielin saa tarvittavat tiedot päätöksen tekemistä varten. 5. Kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset toimielimet kokoontuvat tarvittaessa, kuitenkin vähintään kahdesti vuodessa, ja kokouksiin osallistuu komission edustaja. Kokousten tarkoituksena on varmistaa, että rekisteröitäessä organisaatioita EMAS-järjestelmään noudatetaan yhdenmukaisia menettelyjä. Jotta toimivaltaiset toimielimet pääsisivät yhteisymmärrykseen käynnistävät käytännön vertaisarviointimenettelyn. Vertaisarviointia koskeva kertomus toimitetaan komissiolle ja asetetaan julkisesti saataville. toteutuksesta, rekisteröinnin ne 3\ 6 artikla (l Organisaatioiden rekisteröinti 1. Toimivaltaiset toimielimet noudattavat rekisteröinnissä seuraavia periaatteita: a) Jos toimivaltainen toimielin -- on saanut vahvistetun ympärislölausunnon, ja - on saanut organisaatiolta liitteen VIII mukaisen lomakkeen täytettynä, ja - on vastaanottanut rekisteröintimaksun, joka voidaan vaatia 16 artiklan perusteella, ja - katsoo saadun näytön perusteella, että organisaatio täyttää kaikki tämän asetuksen vaatimukset, se rekisteröi rekisteröintiä hakevan organisaation ja antaa sille rekisterinumeron. Toimivaltainen toimielin ilmoittaa rekisteröinnistä organisaation johdolle. b) Jos akkreditointielin toimittaa toimivaltaiselle toimielimelle valvontaraportin, josta käy ilmi, ettei todentaja ole riittävän hyvin varmistanut, että rekisteröintiä hakeva organisaatio täyttää tämän asetuksen vaatimukset, rekisteröinti evätään, kunnes saadaan varmuus EMAS-järjestelmän määräysten noudattamisesta. e) Jos organisaatio ei toimita toimivaltaiselle toimielimelle kolmen kuukauden kuluessa asiaa koskevasta kehotuksesta - ajantasaista versiota vuosittain laadittavasta ympäristölausunnosta, tai - organisaatiolta edellytettävää liitteen VIII mukaista lomaketta täytettynä, tai mahdollisia rekisteröintimaksuja, organisaatio poistetaan joko väliaikaisesti tai pysyvästi luettelosta. Toimivaltainen toimielin ilmoittaa organisaation johdolle toimenpiteiden syyt. laiminlyönnin laajuudesta luonteesta riippuen ja d) Jos toimivaltainen toimielin milloin tahansa toteaa saamiensa tietojen perusteella, ettei organisaatio enää täytä yhtä tai useampaa tämän asetuksen säännöstä, organisaatio poistetaan laiminlyönnin luonteesta ja laajuusta riippuen joko väliaikaisesti tai pysyvästi luettelosta. Toimivaltainen toimielin ilmoittaa organisaation johdolle toimenpiteiden syyt. e) Jos toimivaltainen täytäntöönpanoviranomainen ilmoittaa toimivaltaiselle toimielimelle, että organisaatiossa on rikottu ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä, toimielin tapauksesta riippuen joko epää rekisteröinnin organisaatiolta tai poistaa organisaation väliaikaisesti luettelosta Toimivaltainen toimielin tiedottaa organisaation johdolle toimenpiteiden syistä sekä toimivaltaisen täytäntöönpanoviranomaisen kanssa käydyistä keskusteluista. I) Rekisteröinnin epääminen lui väliaikainen luettelosta poistaminen peruutetaan, jos toimivaltainen toimielin saa toimivaltaiselta täytäntöönpanoviranomaiselta tyydyttävät todisteet siitä, että laiminlyönnit on korjattu ja että on toteutettu riittävät toimenpiteet laiminlyönnin toistumisen estämiseksi. 2. Toimivaltainen viranomainen ajantasaistaa EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden luettelon kuukausittain. Rekisteröityjen organisaatioiden ja akkreditoitujen ympäristötodcntajien luettelo 7 artikla 1. Akkreditointijärjeslelmät luettelon kussakin jäsenvaltiossa akkreditoiduista ympäristötodentajista ja toimittavat tiedot luetteloon tehdyistä muutoksista kuukausittain komissiolle joko suoraan tai kansallisten viranomaisten välityksellä kyseisen jäsenvaltion päätöksen mukaan. laativat, tarkistavat ja ajantasaistavat 2. Toimivaltaiset toimielimet laativat luettelon kussakin jäsenvaltiossa rekisteröidyistä organisaatioista sekä ylläpitävät tätä luetteloa. Toimivaltaiset toimielimet toimittavat tiedot luetteloon tehdyistä muutoksista kuukausittain komissiolle kyseisen jäsenvaltion päätöksen mukaan joko suoraan tai kansallisten viranomaisten välityksellä. 3. Komissio ylläpitää luetteloa akkreditoiduista ympäristötodentajista ja rekisteröidyistä organisaatioista ja asettaa sen julkisesti saataville. H artikla Logo EMAS-järjestelmään osallistuvat organisaatiot voivat käyttää liitteen IV mukaista logoa. Komissio täydentää liitettä IV noudattaen 14 artiklan mukaista menettelyä. Logoa voivat käyttää ainoastaan organisaatiot, joilla on voimassa oleva EMAS-rekisteröinti. Logon käyttö on sallittu ainoastaan liitteessä IV esitetyssä muodossa. Organisaatiot voivat käyttää EMAS-logoa ainoastaan seuraavissa yhteyksissä: varmennetussa ympäristölausunnossa, n • organisaation virallisessa kirjepaperissa, • tuotaessa julki organisaation osallistumista EMAS-järjestelmään. 3. Organisaatiot voivat käyttää logoa myös toimintaan, tuotteisiin ja palveluihin liittyvän ympäristötiedotuksen yhteydessä • edellyttäen, että tiedot sisältyvät ympäristölausuntoon, ja ympäristötodentaja on vahvistanut ne ja todennut, että tiedot ovat a) tarkkoja ja totuudenmukaisia, b) perusteltuja ja todennettavissa, e) olennaisia ja oikeassa asiayhteydessä, cl) esitettyjen näkökohtien kannalta eriteltyjä ja selkeitä, e) sellaisia, että väärintulkinlamahdollisuus on epätodennäköinen, I) merkittäviä suhteessa kokonaisympäristövaikulukseen, • edellyttäen, että ilmaisu "vahvistettua tietoa" on lisätty logon yhteyteen liitteen IV mukaisesti. 4. Logon käyttö on kielletty seuraavissa tapauksissa: • • • tuotteissa tai pakkauksissa, tuotteita, toimintaa tai palveluja koskevien vertailevien väitteiden yhteydessä, tuotteiden, toiminnan ja palvelujen mainonnassa. V artikla Suhde eurooppalaisiin ja kansainvälisiin standardeihin 1. Organisaatioiden, jotka noudattavat eurooppalaisia tai kansainvälisiä, EMAS- järjestelmän kannalta merkityksellisiä ympäristöasioiden jotka asianmukaista sertifiointimenettelyä noudattaen ovat saaneet siitä todistuksen, katsotaan olevan tämän asetuksen vastaavien vaatimusten mukaisia, edellyttäen että: standardeja ja a) komissio on tunnustanut edellä mainitut standardit noudattaen 14 artiklassa säädettyä menettelyä, b) komissio on tunnustanut sertifiointielimen akkreditoinnin noudattaen 14 artiklassa säädettyä menettelyä, M, Tunnustettujen standardien viittaukset (sekä ne EMAS-järjestelmän osat, joita nämä standardit koskevat) ja tiedot tunnustetusta akkreditoinnista julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Tällaisten organisaatioiden kyseisten organisaatioiden on osoitettava todentajalle ainoastaan täyttävänsä ne vaatimukset, joita tunnustetut standardit eivät kata. EMAS-järjeslelmään rekisteröimiseksi 10 artikla Organisaatioiden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, osallistumisen edistäminen Jäsenvaltioiden on edistettävä organisaatioiden osallistumista EMAS-järjeslelmään ja otettava erityisesti huomioon tarve varmistaa pienten ja keskisuurien yritysten (pk- yrilysten) osallistuminen • helpottamalla tiedonsaantia ja tukivarojen saantimahdollisuuksia ja julkisten rakenteiden käyttöä, • ottamalla käyttöön tai edistämällä teknisiä tukitoimenpiteitä etenkin asianomaisten ammatillisten tai paikallisten tahojen (esimerkiksi paikallisviranomaisten, kauppa kamarien j a yrittäj äj ärj estöj en) käynnistämien aloitteiden yhteydessä. Maantieteellisesti tarkkaan rajattavissa oleville alueille keskittyneiden pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi paikallisviranomaiset voivat yhdessä teollisuuden ja asianosaisten kanssa avustaa yrityksiä alueen järjestöjen, kauppakamarien merkittävien ympäristövaikutusten yksilöimisessä. Pk-yritykset voivat näiden tietojen avulla määrittää ympäristöohjelmansa ja asettaa oman EMAS-hallintajärjestelmänsä mukaiset päämäärät ja tavoitteet. Jäsenvaltioiden on tarkasteltava, miten rekisteröitymisiä EMAS-järjeslelmään tämän asetuksen mukaisesti voidaan hyödyntää ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa ja valvonnassa, jotta vältettäisiin tarpeeton päällekkäisyys sekä organisaatioiden että täytäntöönpanosta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen tekemän työn osalta. Jäsenvaltioiden on toteuttamistaan toimenpiteistä. ilmoitettava komissiolle tämän artiklan soveltamiseksi Komissio pyrkii varmistamaan, että yhteisön tasolla kehitettävät lainsäädännölliset välineet, jotka koskevat ympäristönsuojelua, ovat keskenään yhtenäisiä. sr / / artikla Tiedonkulku 1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että: organisaatiot saavat tietoa tämän asetuksen sisällöstä, yleisölle tiedotetaan järjestelmän päämääristä ja sen keskeisestä sisällöstä. Jäsenvaltioiden on erityisesti käytettävä ammattijulkaisuja, paikallislehtiä, tiedotus kampanjoita tai muita käyttökelpoisia keinoja, jotta järjestelmä kyettäisiin tekemään yleisesti tunnetuksi. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan soveltamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. 3. EMAS-järjestelmän edistämisestä yhteisön tasolla vastaa komissio. 12 artikla Rikkomiset Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset oikeudelliset tai hallinnolliset toimenpiteet niissä tapauksissa, joissa tämän asetuksen säännöksiä ei noudateta, ja ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle. 13 artikla Liitteet Komissio mukauttaa tämän asetuksen liitteet 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ottaen huomioon järjestelmän tulevan, järjestelmiin vaatimuksia koskevien ohjeiden tarpeen. toteuttamisesta saadut kokemukset ja esiin -0- 3* N artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jonka muodostavat jäsenvaltioiden edustajat ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea jonka puheenjohtaja asettaa asian antaa kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee jäsenvaltioiden edustajien äänet komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä äänestykseen. 3. (a) Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. (b) Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa: - komissio voi lykätä päättämiensä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä; toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä - neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa. 15 artikla Järjestelmän tarkistaminen Komissio tarkastelee EMAS-järjestelmää uudelleen viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja kansainvälisen kehityksen perusteella ja, mikäli tarpeellista, tekee neuvostolle ehdotuksen tarvittavista muutoksista. toiminnasta saatujen kokemusten järjestelmän 16 artikla Kulut ja maksut 1. Organisaatioiden rekisteröintimenettelyyn ja ympäristötodentajien akkreditointiin ja valvontaan liittyvien hallintokulujen sekä EMAS-järjestelmän kulujen kattamiseksi voidaan ottaa käyttöön maksujärjestelmä, jota koskevista menettelyistä jäsenvaltiot säätävät JV 2. Jäsenvaltioiden on ilmoiteltava komissiolle tämän artiklan perusteella toteuttamistaan toimenpiteistä. 17 artikla Asetuksen 93/1836/ETY kumoaminen 1. Asetus 93/1836/1 vTY kumotaan tämän asetuksen voimaantulopäivänä. 2. Asetuksen perustetut perusteella 93/1836/ETY ja toimivaltaiset toimielimet pysyvät voimassa. Jäsenvaltioiden on muutettava akkredilointijärjestelmien ja toimivaltaisten toimielinten menettelyjä tämän asetuksen vastaavien säännösten mukaisesti. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että nämä järjestelmät ovat täysin toimintavalmiita kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. akkreditointijärjestelmät 3. Asetuksen 93/1836/ETY mukaisesti akkreditoidut ympäristötodentajat voivat jatkaa tehtäviensä hoitamista tämän asetuksen säännösten mukaisesti. 4. Asetuksen 93/1836/ETY mukaisesti rekisteröidyt toimipaikat säilyvät EMAS- uusien organisaatioita koskevien vaatimusten luettelossa. Tämän asetuksen noudattaminen tarkastetaan seuraavan todentamisen yhteydessä. IH artikla Voimaantulo Tiima asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan kolmen kuukauden kuluttua sen julkaisemispäivästä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 3S» LIITE I A. Ympäristöjärjestelmää koskevat vaatimukset Ympäristöjärjestelmä toteutetaan kansainvälisen ympäristöjärjestelmästandardin ISO 14001:1996 osan 4 mukaisesti. B. EMAS-järjestelmää toteuttavissa organisaatioissa huomioitavia seikkoja 1. Lainmukaisuus Organisaatioiden on kyeltävii osoittamaan, että • ne ovat tietoisia kaikesta asiaa koskevasta ympäristölainsäädännöstä ja ymmärtävät sen vaikutukset organisaatioon • ne noudattavat lakia • organisaatiossa ovat käytössä menettelytavat, joita noudattamalla se kykenee jatkuvasti täyttämään kyseiset vaatimukset. 2. Tehokkuus Organisaatioiden on kyettävä osoittamaan, että hallintajärjestelmä ja auditointi- menettelyt kattavat organisaation ympäristötoimien tehokkuuden liitteessä VI lueteltujen näkökohtien osalta, ja että toimien tehokkuuden arviointi on osa katselmusmcnettelyä. Organisaation on myös sitouduttava ympäristötoimien tehokkuuden jatkuvaan parantamiseen. tosiasiallisen 3. Ulkoinen viestintä Organisaatioiden on kyettävä osoittamaan, tarpeiden ymmärtämiseksi ne kiiyviil toimintansa, tuotteidensa ja palvelujensa ympäristö lukien vaikutuksista paikallisyhteisöt ja asiakkaat. avointa vuoropuhelua kanssa, mukaan sidosryhmiensä asianosaisten että -9 33 LIITE II Sisäistä ympäristöauditointia koskevat vaatimukset 2. 1 Yleiset vaatimukset Sisäisillä auditoinneilla varmistetaan, että organisaatio noudattaa toiminnassaan vakiintuneita menettelytapoja. Auditoinnissa voidaan myös havaita näihin menettelytapoihin liittyviä ongelmia sekä mahdollisuuksia niiden kehittämiseen. Auditointien laajuus organisaatiossa voi vaihdella yksinkertaisen menettelyn auditoirinista monimuotoisten toimien auditointiin. Tietyn ajanjakson kuluessa kaikki toiminnot auditoidaan. Tätä ajanjaksoa kutsutaan audilointijaksoksi. Pienemmissä ja yksinkertaisemmissa organisaatioissa voi olla mahdollista auditoida kaikki tällaisissa organisaatioissa on kahden auditoinnin välinen ajanjakso. toiminnot kerralla. Auditointijakso tietyn organisaation Sisiiistä auditoinlia suorittavien henkilöiden on oltava tarpeeksi riippumattomia auditoilavasta toiminnosta puolueettoman näkemyksen muodostamiseksi. Sisäisiä auditoinleja voivat suorittaa organisaation omat työntekijät tai ulkopuoliset tahot (toisen organisaation tai saman organisaation toisen osan työntekijät tai konsultit). 2. 2 Päämäärät Organisaation ympäristöauditointiohjelmassa määritellään kirjallisesti kunkin auditoinnin ja auditointijakson päämäärät sekä kunkin toiminnan auditointitaajuus. Päämääriin on erityisesti kuuluttava käytössä olevien hallintajärjestelmien arviointi ja sen määritteleminen, ovatko ne organisaation politiikan ja ohjelman mukaisia, mikä säädeltyjen olennaisten vaatimusten noudattamista. tarkoittaa myös ympäristöalalla 2. 3 Laajuus Kunkin auditoinnin tai kunkin auditointijakson vaiheen laajuus on määriteltävä selkeästi ja lisäksi on ilmaistava selkeästi: 1. käsitellyt aihealueet, 2. auditoitavat toiminnot, 3. huomioon oteltavat ympäristöstandardil, 4. auditoinnin kattama ajanjakso. Ympäristöauditointi sisältää niiden faktatietojen tarkastelun, jotka ovat tarpeen tehokkuuden arvioimiseksi. 4o C. Organisaatio ja voimavarat Ympäristöauditoinnin suorittavat sellaiset henkilöt tai henkilöryhmät, joilla on asianmukaiset tiedot auditoitavista aloista ja aihealueista sekä tiedot ja kokemus asian kannalta merkittävistä ympäristöasioiden hallintaan, tekniikkaan, ympäristöön ja lainsäädäntöön liittyvistä asioista ja lisäksi riittävä auditointilekniikkaan liittyvä saavuttamiseksi. Auditointiin koulutus käytettyjen voimavarojen ja ajan on oltava oikeassa suhteessa auditoinnin laajuuteen ja sen päämääriin. ja pätevyys aseteltujen päämäärien Organisaation ylimmän johdon on tuettava auditointia. Auditoijicn on oltava tarpeeksi riippumattomia auditoilavasta toiminnasta, jotta he voivat antaa objektiivisen ja puolueettoman arvion. D. Auditoinnin suunnittelu ja valmistelu Suunnittelemalla ja valmistelemalla jokainen auditointi varmistetaan erityisesti, että - auditointia varten osoitetaan tarvittavat voimavarat, - jokainen auditointiin osallistuva henkilö (mukaan lukien auditoijat, johto ja henkilöstö) ymmärtää tehtävänsä ja velvollisuutensa. Valmisteluun sisältyy tutustuminen organisaation toimintaan ja käytössä olevan ympäristöjärjestelmään sekä edellisten auditointien toteamusten ja johtopäätösten läpikäyminen. 2. 6 Auditointitoimct asiakirjojen, tarkastaminen sekä arkistoitujen Auditointitoimia ovat keskustelut henkilöstön kanssa, toimintaolosuhteiden ja laitteiden asiaa koskevien merkityksellisten kirjallisten menettelyiden ja muiden asian kannalta olennaisten asiakirjojen tarkastaminen auditoitavan toiminnan tason arvioimiseksi. Tavoitteena on määrittää, onko organisaatio sovellettavien standardien, säännösten tai asetettujen päämäärien ja tavoitteiden mukainen, ja onko ympäristövastuun hoitamiseksi toimivuus käyttöön otettu järjestelmä tehokas ja asianmukainen. Järjestelmän voidaan tarkastaa tekemällä pistokokeita, joilla selvitetään onko järjestelmä näiden arviointiperusteiden mukainen. Auditoinlimenettclyyn sisältyvät erityisesti seuraavat vaiheet: (a) hallintajärjestelmien hahmottaminen, (b) hallintajärjestelmän vahvuuksien ja heikkouksien arviointi, (e) merkityksellisten tietojen kerääminen, (d) auditoinnin toteamusten arviointi, (e) auditoinnin johtopäätösten valmistelu, 4/ (f) auditoinnin toteamuksista ja johtopäätöksistä annettava kertomus. 2. 7 Kertomus auditoinnin toteamuksista ja johtopäätöksistä 1. Auditoijat laativat muodoltaan ja sisällöllään asianmukaisen kirjallisen auditointi- kerlomuksen sen varmistamiseksi, että auditoinnin toteamukset ja johtopäätökset esitetään kokonaisuudessaan ja virallisesti kunkin auditoinnin tai audilointijakson lopussa. Auditoinnin organisaation ylimmälle johdolle. toteamukset ja johtopäätökset on toimitettava virallisesti 2. Kirjallisen auditoi nti kertomuksen perustavoitteena on: (a)kuvata auditoinnin laajuus, (b)antaa johdolle tietoa siitä, miten organisaation ympäristöpolitiikkaa noudatetaan ja miten organisaatio on edistynyt ympäristötoimissaan, (e)antaa johdolle lietoa ympäristövaikutusten seurantajärjeslelyjen tehokkuudesta ja luotettavuudesta organisaatiossa, (d)osoittaa tarvittaessa, minkälaiset korjaavat toimenpiteet ovat tarpeen. 2. 8 Auditoinnin seuranta Auditointimenettelyn päätteeksi laaditaan ja toteutetaan korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma. Auditoinnin tulosten seurannan varmistamiseksi on huolehdittava siitä, että käytössä ovat asianmukaiset mekanismit. 2. 9 Auditointitaajuus Yksittäisen toiminnan auditointien taajuus vaihtelee seuraavien näkökohtien perusteella: (a) toiminnan luonne, laajuus ja monimuotoisuus, (b) toiminnan ympäristövaikutusten merkittävyys, (e) edellisissä auditoinneissa havaittujen ongelmien tärkeys ja kiireellisyys, (d) ympäristöongelmien tausta. Monimuotoista toimintaa, jonka ympäristöriskit ovat suurempia, auditoidaan ja määrittää useammin. Organisaatio auditointitaajuuden ottaen huomioon komission ohjeet. auditointiohjelmansa laatii itse 42. LIITE III Ympäristölausunto 3. 1 Johdanto ja Ympäristölausunnon tarkoituksena on antaa tietoa organisaation aiheuttamista tehokkuudesta. Ympäristö- sen ympäristötoimien ympäristövaikutuksista lausunnossa otetaan myös kantaa sellaisiin liitteessä I olevan B. 3 kohdan menettelyn mukaisesti yksilöityihin sidosryhmien tarpeisiin, joita organisaatio pitää merkittävinä (liitteessä VI olevan 4 kohdan d alakohta). Organisaation ei tarvitse esittää 3. 2 kohdassa lueteltuja tietoja yhdessä kattavassa kertomuksessa, mutta on tärkeää, että tiedot voidaan toimittaa selkeässä ja johdonmukaisessa kirjallisessa muodossa henkilöille, joilla ei ole muutoin mahdollisuuksia saada näitä tietoja. 3. 2 Ympäristölausunto Organisaation on ensirekisteröinnin yhteydessä anneltava ympäristötodentajan vahvistettavaksi ympäristöä koskevia tietoja, joita kutsutaan ympäristölausunnoksi. Vahvistamisen jälkeen nämä tiedot toimitetaan toimivaltaiselle toimielimelle ja asetetaan sitten julkisesti saataville. Näiden tietojen on sisällettävä vähintään: a) selkeä ja yksiselitteinen kuvaus EMAS-järjestelmään rekisteröitävästä organisaatiosta ja yhteenveto sen toiminnasta, tuotteista ja palveluista sekä tarpeen vaatiessa suhteesta mahdolliseen emäorganisaatioon, b) organisaation ympäristöpolitiikka, e) kuvaus kaikista organisaation toiminnan merkittävistä ympäristövaikutuksista ja selitys kunkin vaikutuksen luonteesta, d) kuvaus merkittäviin ympäristövaikutuksiin liittyvistä ympäristöpäämääristä ja -tavoitteista, e) yhteenveto saatavilla olevista tiedoista, joissa organisaation toimien tehokkuutta verrataan merkittäviä ympäristövaikutuksia koskeviin ympäristöpäämääriin ja -tavoitteisiin 0 muut ympäristötoimien tehokkuuteen liittyvät tekijät, g) ympäristötodentajan nimi ja akkreditointinumero sekä vahvistuksen päivämäärä. 3. 3 Julkisesti saatavilla olevien tietojen ylläpitäminen Organisaation on ajantasaistettava 3. 2 kohdassa luetellut tiedot vuosittain, ja ympäristötodentajan on vahvistettava niin ikään vuosittain mahdolliset muutokset tietoihin. Vahvistamisen jälkeen tieto muutoksista toimitetaan myös toimivaltaiselle toimielimelle ja asetetaan julkisesti saataville. A3 3. 4 Tietojen julkaiseminen Organisaatiot voivat antaa ympäristöjärjestelmässä kerättyjä tietoja erityisille kohde ryhmille ja käyttää vain osaa ympäristölausunnon tiedoista. Kaikkeen organisaation julkaisemaan ympäristötietoon voidaan liittää EMAS-logo edellyttäen, että ympäristötodentaja on vahvistanut tiedot ja todennut, että ne ovat a) tarkkoja ja totuudenmukaisia, b) perusteltuja ja todennettavissa, e) olennaisia ja oikeassa asiayhteydessä, d) edustavia organisaation ympäristötoimien kokonaistehokkuuden suhteen, e) sellaisia, että niiden tulkitseminen väärin ei ole todennäköistä ja että tietojen yhteydessä mainitaan ympäristölausunto, josta tiedot ovat peräisin. 3. 5 Paikallinen vastuu EMAS-järjestelmään julkaista ympäristö- rekisteröityvät organisaatiot voivat lausunnon, joka kattaa useita fyysisiä toimipaikkoja. EMAS-järjeslelmällä pyritään varmistamaan paikallinen vastuu, ja tästä syyslii organisaatioiden on huolehdittava siitä, että lausunnossa yksilöidään selkeästi ympäristövaikutuksiltaan merkittävien toimipaikkojen vaikutukset. 3. 6 Julkinen saatavuus Organisaation ympäristölausunnon muodostavat 3. 2 kohdan a-g alakohdan tiedot samoin kuin 3. 3 kohdassa määritellyt ajantasaistetut tiedot on asetettava julkisesti saataville. Tämä ei välttämättä edellytä, että organisaatioiden on julkaistava ja painatettava yksi kattava kertomus, ja toimitettava se pyynnöstä halukkaille. Sen sijaan organisaatioita kehotetaan käyttämään kaikkia tarjolla olevia julkistamis- keinoja (julkaiseminen sähköisessä muodossa, kirjastot jne). Organisaation on kyettävä osoittamaan ympäristötodentajalle, että henkilöt, joiden etua organisaation ympäristötoimien tehokkuus perustellusti koskee, saavat helposti ja vapaasti käyttöönsä 3. 2 kohdan a-g alakohdan ja 3. 3 kohdan mukaiset tiedot. 3. 7 Tehokkuutta koskeva raportointi Ympäristöjärjestelmässä kerättyä raakatietoja voidaan käyttää usein eri tavoin osoittamaan organisaation ympäristötoimien tehokkuutta. Jos organisaatio käyttää ympäristötoimien indikaattoreita (esim. energiankulutus tuotettua tonnia kohti), sen on varmistettava, että valitut indikaattorit tehokkuutta kuvaavia a) antavat tarkan kuvan organisaation tehokkuudesta, b) ovat ymmärrettäviä ja yksiselitteisiä, e) mahdollistavat organisaation tehokkuuden vertailun edellisvuosiin nähden, du d) mahdollistavat tarvittaessa vertailun alakohtaisten, kansallisten tai alueellisten esikuvien kanssa e) mahdollistavat tarvittaessa vertailun sääntelyn asettamien vaatimusten kanssa. *r LIITE IV LIITE IV I ,<>n<> I ,<>n<> P. M. P. M. LIITE V Ympäristötodentajien akkreditointi, valvonta ja toiminta 5. 1 Yleistä Ympäristötodentajien akkreditoinnin on perustuttava seuraavassa lueteltaviin yleisiin pätevyysvaatimuksiin. Akkreditointielimet voivat akkreditoida ympäristötodentajiksi yksittäisiä henkilöitä tai organisaatioita taikka molempia. Kansalliset akkreditointi- tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti ympäristö järjestelmät määrittelevät todentajien akkreditointia koskevat menettelytapavaatimukset ja yksityiskohtaiset perusteet näitä periaatteita noudattaen. Periaatteiden noudattaminen varmistetaan 4 artiklan perusteella käyttöön otettavan vertaisarvioinnin avulla. 5. 2 Ympäristötodentajien akkreditointiperusteet 5. 2. 1. Seuraavat pätevyysvaatimukset ovat vähimmäisvaatimuksia, jotka todentajan - henkilön tai organisaation - on täytettävä: • asetuksen säännösten, asiaa koskevien standardien ja komission 4 ja 14 artiklan perusteella antamien tämän asetuksen soveltamista koskevien ohjeiden tuntemus ja ymmärtäminen, • kohteena todentamisen lainsäädännöllisten, sääntelyyn perustuvien liittyvien vaatimusten tuntemus ja ymmärtäminen, toiminnan olevan kannalta olennaisien ja muiden politiikkoihin • ympäristöasioiden tuntemus ja ymmärtäminen, • sellaisten todentamisen kohteena olevaan toimintaan liittyvien teknisten näkökohtien tuntemus ja ymmärtäminen, jotka ovat ympäristöasioiden kannalta merkityksellisiä, • kohteena olevan todentamisen ja ymmärtäminen, jonka avulla on mahdollista arvioida hallintajärjestelmän asianmukaisuus, toiminnan tuntemus yleinen • ympiiristöaudiloinnin ymmärtäminen. vaatimusten ja -menetelmien tuntemus ja asiakirjoihin perustuva auditointi (ympäristölausunto). Lisäksi todentajan on hoidettava tehtävänsä riippumattomasti, puolueettomasti ja tasapuolisesti. 5. 2. 2. Akkreditoinnin laajuus Ympäristötodentajien akkreditoinnin laajuus määritellään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 761/93 (EYVL L 83, 3. 4. 1993) säädetyn toimialaluokituksen (NACE-koodit) mukaisesti. Todentajan pätevyyden ja akkreditoinnin laajuuden on oltava sopivassa suhteessa todentamisen kohteena olevan organisaation kokoon ja monimuotoisuuteen. &} 5. 2. 3. Ympäristölodenlajina toimivia, todentamistchtäviä yksin suorittavia yksityishenkilöitä koskevia lisävaatimuksia Ympäristötodenlajina suorittavat, lodenlamislehläviä yksin, koskevat 5. 2 kohdan vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset: yksityishenkilöitä, toimivia jotka • heillä on oltava kaikki todentamiseen tarvittava pätevyys akkreditoiduilla aloilla, • akkreditoinnin laajuus on rajattava henkilökohtaisen pätevyyden mukaan. Näiden valvonnalla. vaatimusten noudattaminen varmistetaan akkreditointielimen 5. 3 Ympäristötotlentajien valvonta 5. 3. 1 Akkreditoinnin myöntäneen akkreditointielimen suorittama akkreditoitujen ympäristölodentajien valvonta Akkreditoidun ympärislötodentajan on viipymättä ilmoitettava akkreditointi elimelle kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat akkreditointiin tai sen laajuuteen. Enintään 12 kuukauden säännöllisin välein tarkistetaan, että akkreditoitu ympäristötodentaja täyttää edelleen akkreditoinnin edellytykset, ja seurataan suoritettujen laatua. Valvontaa voidaan suorittaa kysely lomakkeiden avulla, arvioimalla todentajan vahvistamia ympäristölausuntoja, arvioimalla tehdyillä tarkastuksilla. Valvonta on suhteutettava todentajan toimintaan. todentamiskertomus sekä todennusten läsnäollessa todistajien tilapäisestä Akkreditointielimen päätös akkreditoinnin poistamisesta pidättämisestä tai sen laajuuden supistamisesta voidaan tehdä vasta, kun akkreditoidulle ympäristölodentajalle on annettu mahdollisuus tulla kuulluksi. tai 5. 3. 2 Todentamisen suorituspaikkana olevan suorittama akkreditoitujen ympäristötodcnlajicn valvonta jäsenvaltion akkreditointielimen Yhdessä jäsenvaltiossa akkreditoidun todentajan on vähintään neljä viikkoa ennen todentamistoimia toisessa jäsenvaltiossa toimitettava tämän jäsenvaltion akkreditointielimelle ilmoitus • akkreditointia koskevista yksityiskohdista ja tarpeen vaatiessa ryhmän kokoonpanosta, • todentamistapahtuman paikasta ja ajankohdasta: tältä osin ilmoitetaan organisaation osoite ja yhteystiedot sekä tiedot toimenpiteistä, joihin on ryhdytty mahdollisten oikeudellisten ja kielitaitoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. li? I Imoitus on tehtävä ennen jokaista uutta todentamistapahtumaa. Akkreditointielin ei voi asettaa muita ehtoja, jotka estäisivät todentajaa tarjoamasta palveluja muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa akkreditointi on ilmoitusmenettelyä myönnetty. Akkreditointielin ei myöskään saa käyttää todentajan saapumisen viivästyttämiseen. Mahdollisille vaikeuksille järjestää todentajan työn valvonta ilmoitettuna päivänä on esitettävä riittävät perusteet. valvontakertomus työn laatuun, Jos valvova akkreditointielin ei ole tyytyväinen todentajan toimitetaan akkreditoinnin kyseiselle myöntäneelle akkreditointielimelle, toimivaltaiselle toimielimelle todennuksen kohteena olevan organisaation sekä akkreditointielimien yhteistyöfoorumille. sijaintimaassa todentajalle, 5. 4 Todentajien tehtävä 5. 4. 1 Todentajan tehtävänä on, tämän kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanovaltuuksia sääntelyn asettamien vaatimusten osalta, tarkastaa: jäsenvaltioiden a) ovatko mahdollinen alustava ympäristökatselmus, ympärislöauditoinliohjelma ja ympäristölausunto kaikkien säännösten mukaisia ympäristöjärjestelmä, tämän asetuksen b) seuraavissa asiakirjoissa esitettyjen tietojen luotettavuus: • ympäristölausunto (liitteessä III oleva 3. 2 ja 3. 3 kohta) • otteet ympäristölausunnosta (liitteessä III oleva 3. 4 kohta) • ympäristötiedotus (8 artiklan 3 kohta). Todentajan on ammatillisesti asianmukaisella tavalla tutkittava erityisesti organisaation mahdollisesti toteuttaman alustavan ympäristökatselmuksen sekä ympäristöauditoinnin tai muiden menettelyjen tekninen pätevyys toistamatta kuitenkaan turhaan näitä menettelyjä. 5. 4. 2 Ensimmäisen todentamisen yhteydessä ympäristötodentajan on erityisesti tarkastettava, että organisaatio täyttää seuraavat vaatimukset: • käytössä on on kaikilta osin toimiva ja liitteen I A vaatimusten mukainen ympäristöjärjestelmä, • liitteen II mukainen auditointiohjelma on valmis ja otettu jo käyttöön (toiminta, johon liittyy suurin ympäristöriski, on auditoitu ainakin kerran), • johdon katselmus on saatettu loppuun, • on laadittu liitteessä III olevan 3. 2 kohdan mukainen ympäristölausunto. 5. 4. 3. Lainsäädännön noudattaminen Todentajan on varmistettava, että organisaatiossa on otettu käyttöön menettelyt niiden näkökohtien tai toimintojen valvomiseksi, jotka kuuluvat asiaa koskevan yhteisön tai kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan, ja että näiden menettelyjen avulla varmistetaan lainsäädännön noudattaminen. Erityisesti tavoitteena on selvittää, auditoinnin yhteydessä varmistetaanko menettelyjen avulla lainsäädännön noudattaminen. tarkastusten tehtävien Todentajan ei pidä vahvistaa ympäristölausuntoa siinä tapauksessa, että todentamismenettelyn yhteydessä, esimerkiksi pistokokein, on havaittu, ettei organisaatio selvästikään noudata kaikilta osin lainsäädäntöä. 5. 4. 4. Organisaation määrittely Ympäristöjärjestelmän todentamisen ja ympäristölausunnon vahvistamisen yhteydessä todentajan on varmistettava, että organisaation osat on määritelty jakoa. yksiselitteisesti Lausunnon on selkeästi kateltava kaikki ne organisaation eri osat, joita EMAS- järjeslelmä koskee. ja että määritelmä vastaa toimintojen todellista 5. 5 Todentajan toimintaa koskevat määräykset 5. 5. 1. Todentaja toimii organisaation kanssa tehdyn kirjallisen sopimuksen perusteella. Sopimuksessa määritellään työn laajuus, ja se mahdollistaa toiminnan sekä velvoittaa todentajan organisaatiota osallistumaan tarvittavaan yhteistyöhön. riippumattoman ammattimaisen 5. 5. 2. Todentamiseen kuuluu asiakirjojen tutkiminen, käynti organisaatiossa ja johdolle erityisesti keskustelut henkilöstön kanssa sekä organisaation osoitetun kertomuksen laatiminen ja organisaation ratkaisu kertomuksessa mainittuihin ongelmiin. 5. 5. 3. Ennen organisaatiossa käyntiä tutkitaan asiakirjat, jotka sisältävät perustiedot organisaatiosta ja sen toiminnasta, ympäristöpolitiikasta ja ympäristö ohjelmasta, kuvauksen organisaation ympäristöjärjestelmästä, yksityis tai auditoinnista, kohtaiset kertomuksen kyseisestä katselmuksesta ja kaikista korjaavista toimenpiteistä, jotka niiden perusteella on tehty, sekä ehdotuksen ympäristölausunnoksi. tiedot edellisestä ympäristökatselmuksesta tai auditoinnista 5. 5. 4. Todentaja laatii organisaation johdolle kertomuksen. Tässä kertomuksessa täsmennetään (a) kaikki todentajan työn kannalta merkitykselliset seikat, (b) ympäristöjärjestelmän toteuttamisen lähtökohdat organisaatiossa, (e) yleisluontoisesti tapaukset, joissa tämän asetuksen säännöksiä ei ole noudatettuja erityisesti 4 5Ö • alustavan auditointimenetelmän, ympäristöjärjestelmän tai minkä tahansa asiaa koskevan menettelyn tekniset puutteet, ympäristökatselmuksen, • seikat, jotka poikkeavat ympäristölausuntoluonnoksesta sekä sellaiset yksityiskohtaiset lisäykset ja muutokset, jotka ympäristölausuntoon olisi tehtävä, (d) vertailu organisaation aikaisempiin lausuntoihin ja toimien tehokkuuden arviointeihin. 5. 6 Todentamistaajuus Todentajan on vahvistettava enintään 12 kuukauden välein ympäristölausuntoa ajantasaistavat tiedot. Lisäksi todentaja laatii yhteistyössä organisaation kanssa ohjelman, jolla varmistetaan, että kaikki EMAS-rekisteröinnin edellytykset todennetaan enintään 36 kuukauden välein. Ympäristötodentajien käyntien tiheys organisaatiossa on määriteltävä ottaen huomioon komission antamat ohjeet. 5\ LIITE VI Ympäristönäkökohdat 6. 1 Yleistä Merkittävien ympäristövaikutusten määrittämiseksi organisaation on tarkasteltava kaikkia sen toimintaan, tuotteisiin ja palveluihin liittyviä ympäristönäkökohtia ja päätettävä organisaation omien arviointiperusteiden perusteella, mitkä ympäristö näkökohdat ovat vaikutukseltaan merkittäviä. Organisaation on tarkasteltava sekä sen toiminnan, tuotteiden välittömiä että välillisiä vaikutuksia. ja palvelujen 6. 2 Välittömät ympäristönäkökohdat Välittömät ympäristönäkökohdat liittyvät toimintoihin, jotka ovat organisaation hallinnassa ja organisaatioon paikannettavissa. Tällaisia näkökohtia voivat olla luettelon olematta tyhjentävä: a) päästöt ilmaan, b) päästöt veteen, e) jätehuolto, d) maa-alueiden saastuminen, e) luonnonvarojen ja raaka-aineiden käyttö (mukaan luettuna energia), I) paikalliset kysymykset (melu, tärinä, haju, ulkonäkö jne. ) g) kuljetukset (tavarat, palvelut, henkilöstö). Arvioitaessa näiden toimintojen ympäristövaikutuksia organisaation on tarkasteltava normaalien toimintaolosuhteiden ohella käynnistys- ja seisokkitilanteita sekä kohtuudella ennakoitavissa olevia hätätilanteita. Tarkastelussa on huomioitava entiset, nykyiset ja suunnitellut toiminnot, tuotteet ja palvelut. 6. 3 Välilliset ympäristönäkökohdat Organisaation toiminnalla, tuotteilla ja palveluilla voi olla myös merkittäviä ympäristövaikutuksia, jotka eivät ole organisaation hallinnassa tai jotka eivät ilmene organisaation sijaintipaikalla. Tällaisia ympäristövaikutusten aiheuttajia voivat olla, luettelon olematta tyhjentävä: a) tuotteisiin liittyvät tekijät (suunnittelu, pakkaaminen, kuljetus, käyttö sekajätteen talteenotto/käytöstä poistaminen) b) pääomasijoitukset, lainojen myöntäminen ja vakuutuspalvelut e) uudet markkinat d) palvelujen valinta ja niiden koostumus (esim. kuljetukset tai ateriapalvelu) n e) hallinnolliset ja suunnitteluun liittyvät päätökset f) tuotevalikoiman koostumus. Lisäksi organisaation on kyettävä osoittamaan, että se on yksilöinyt sen ostotoimeen liittyvät merkittävät ympäristönäkökohdat ja että hallintajärjestelmä kattaa näihin näkökohtiin liittyvät merkittävät ympäristövaikutukset. Ympäristönäkökohtien on oltava merkittäviä ympäristöohjelman, ympäristö järjestelmän ja ympäristöauditoinnin kannalta ja ottaen huomioon organisaation itselleen asettamat päämäärät. Organisaation on välillisten ympäristönäkökohtien osalta tarkasteltava, missä määrin se voi vaikuttaa näihin näkökohtiin ja mihin loimiin se voi ryhtyä vaikutusten pienentämiseksi. 6. 4 Merkittävyys itse vastaa organisaatio palvelujen Kukin ympäristönäkökohtien tärkeyden arvioinnissa sovellettavien arviointiperusteiden määrittämisestä. Yksityiskohtaisen elinkaarianalyysin suorittaminen ei ole tarpeen, mutta organisaation käyttämien arviointiperusteiden on oltava monipuolisia, puolueettomasti tarkistettavissa ja toistettavissa. toiminnan, tuotteiden ja Organisaatioon liittyvien ympäristönäkökohtien määritys pitää sisällään seuraavat seikat, luettelon olematta tyhjentävä: a) organisaation toiminnan, liittyvien ympäristönäkökohtien yksilöinti sekä kuhunkin ympäristönäkökohtaan liittyvän ympäristövaikutuksen määrittäminen, ja palvelujen sekä näihin tuotteiden b) ympäristön tilaa koskevan tiedon keruu sellaisten toimintojen, tuotteiden ja palvelujen yksilöimiseksi, jotka voivat tietyissä tapauksissa vaikuttaa tähän tilaan, e) organisaation raaka-aineiden ja energian käyttöä, veteen tai ilmaan joutuvia päästöjä ja jätteitä koskeviin tietoihin perustuva riskianalyysi, d) sidosryhmien näkemysten selvittäminen ja tämän tiedon hyödyntäminen organisaatioon liittyvien merkittävien ympäristönäkökohtien määrittämisessä, e) organisaation sellaisten ympäristötoimintojen yksilöiminen, jotka ovat sääntelyn alaisia ja joita koskevia tietoja organisaatiossa on todennäköisesti kerätty, f) niiden ostotoimintojen yksilöiminen, jotka ovat merkittäviä organisaation aiheuttamien välittömien tai välillisten ympäristövaikutusten kannalta, g) organisaation tuotteiden suunnittelun, tuotekehityksen, valmistuksen, jakelun, huollon, käytön, uudelleenkäytön, kierrätyksen ja käytöstä poistamisen tarkastelu, 5"J h) niiden organisaation toimintojen yksilöiminen, joiden ympäristökustannukset, hyödyt tai muut taloudelliset vaikutukset ovat merkittävimmät. « LIITE VII Alustava ympäristökatselmus 7. 1 Yleistä Organisaation, jolla ei ole 9 artiklan mukaisesti tunnusteltua ympäristöjärjestelmää, on määritettävä alustavasta ympäristöasioiden hoidon nykytilanne katselmuksen avulla. Tavoitteena on oltava kaikkien organisaation ympäristönäkökohtien tarkastelu ympäristöjärjestelmän rakentamista varten. 7. 2 Vaatimukset Katselmuksen on katettava neljä keskeistä alaa: a) lainsäädäntöön ja sääntelyyn perustuvat vaatimukset, b) merkittävien ympäristönäkökohtien yksilöinti, e) nykyisien ympäristöasioiden hallintaan liittyvien periaatteiden ja menettelyjen tarkastelu, d) aikaisempien häiriötilanteiden tutkiminen. Kaikissa tapauksissa on tarkasteltava sekä organisaation tavallisia että epätavallisia toimintoja samoin kuin mahdollisia hätätilanteita. Sopivia katselmuksen toteutuskeinoja ovat toiminnan luonteesta riippuen esimerkiksi tarkastuslistat, haastattelut, paikan päällä tehtävät tarkastukset ja mittaukset ja edellisten auditointien tai muiden katselmusten tulosten tarkastelu. Yksilöitäessä merkittäviä ympäristönäkökohtia on tarkasteltava seuraavia seikkoja, siltä osin kuin se on tarkoituksenmukaista: toimintayksiköiden toimintaan liittyviä a) päästöt ilmaan, b) päästöt veteen, e) jätehuolto, d) maa-alueiden saastuminen, e) raaka-aineiden ja luonnonvarojen käyttö, f) muut paikalliset ympäristöön ja elinyhteisöön liittyvät seikat. Tässä yhteydessä on toimintaolosuhteiden ohella käynnistys- ja seisokkitilanteita sekä kohtuudella ennakoitavissa olevien poikkeus- ja hätätilanteiden realistisesti mahdollisia merkittäviä vaikutuksia. tarkasteltava normaalien Yksityiskohtaisen elinkaarianalyysin suorittaminen tai palveluihin liittyvien merkittävien ympäristönäkökohtien tunnistamiseksi ei ole tarpeen. Organisaatioiden ei ole tarpeen arvioida kutakin yksittäistä tuotetta, komponenttia tai raaka-ainepanosla. Ne voivat valita toiminnan, tuotteiden tai toimintaan, tuotteisiin palvelujen luokkia niiden näkökohtien määrittämiseksi, joiden vaikutus toden näköisimmin on merkittävä. 56 LIITE VIII Rekisteröintitiedot Vähimmäisvaatimukset Organisaation nimi Organisaation osoite Yhteyshenkilö NACE-toimialaluokituksen mukainen koodi Henkilöstön määrä Todentajan nimi Akkreditointinumero Akkreditoinnin laajuus Seuraavan ympäristölausunnon päivämäärä Organisaation toimivaltaisen täytäntöönpanoviranomaisen nimi ja yhteystiedot Tehty /. /199 Organisaation edustajan allekirjoitus tr VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi: Neuvoston asetusehdotus (EY) organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta ympäristöasioiden hallinta-ja auditointijärjestelmään (EMÄS) Asiakirjan viitenumero: Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Vaikutus yritystoimintaan 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee? 3. 4. 5. Yritystoiminnan alat: kaikki Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus): kaikki Ovatko yritykset keskittyneet yhteisön tietylle maantieteelliselle alueelle: ei erityistä maantieteellistä aluetta Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Toteuttaa ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää vapaaehtoiselta pohjalta Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset työllisyyteen? Työpaikkojen luominen investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen? Ympäristöinvestoinnit yritysten kilpailukykyyn? Kilpailukyvyn lisääminen Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms. )? PK-yritysten erityisasema on huomioitu ohjelman vapaaehtoiseen toteuttamiseen tarjoamalla heille keinoja tämän Kuuleminen 6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet UEAPME, UNICE, ETUC ja EEB: taulukko tiivistelmän liitteenä 5? ISSN 1024-4492 KOM(98) 622 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 08 15 04 Luettelonumero : CB-CO-98-607-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 53