title: Meddelelse fra Kommissionen - Styrkelse af Miljøets inddragelse i Fællesskabets energipolitik

eurovoc_concepts:
EU policy
energy policy
energy use
environmental protection
sustainable development

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 10. 1998 KOM(1998) 571 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Styrkelse af Miljøets inddragelse i Fællesskabets energipolitik INDLEDNING I linergi er afgørende for, at der kan opnås økonomisk vækst og social velfærd, men energiproduktion og energiforbrug har samtidig stor indvirkning på miljøet. I samklang med de europæiske borgeres voksende bekymring for miljøet tager de politiske beslutningstagere i stigende omfang hensyn til energiens miljømæssige sider Det er derfor en vigtigt, at energipolitikken inddrager miljøhensyn i sine politiske målsætninger og aktiviteter. sin politiske ikke kan opfylde 2. Det verdensomspændende klimaændringsproblem er af en sådan beskaffenhed, at Fællesskabet til at begrænse drivhusgasemissionerne ved at fortsætte som hidtil, men må ændre sin energipolitik og og energiforbrugets eksterne omkostninger. På deres møde i Rådet den 11. maj 1998 drøftede energiministrene forbindelsen mellem energi- og miljøpolitikken, belyste den rolle, energisektoren bør for opfyldelse af Kyotoforpligtelserne og understregede behovet for et snævert samarbejde mellem energi- og miljøministre. energiproduktionens foranstaltninger internalisere forpligtelse træffe spille for at. *. På sidt møde i Cardiff bekræftede Det Europæiske Råd energiens hovedrolle ved at opfordre energiministrene til - sammen med landbrugs- og transportministrene - at begynde at opstille deres egen strategi for inddragelse af miljøhensyn og bæredygtig udvikling i deres respektive politiske fagområder. Det europæiske råd i Wien vil gøre status over udviklingen. Energiministrene vil behandle denne opfordring på deres møde i Rådet den 13. november 1998, og formandsskabet har opfordret Kommissionen til at give Rådet et debatoplæg. 4. Den foreliggende meddelelse behandler derfor den samlede udvikling og foreslår en handlingsplan for yderligere inddragelse af miljøhensyn i energipolitikken, samtidig med at den bæredygtige udvikling tages med i betragtningerne. KAPITEL 1: MILJØETS INDDRAGELSE I ENERGIPOLITIKKEN I. Energipolitikken tilrettelægges med henblik på bæredygtig udvikling 1. 1 Energisektoren spiller en vigtig rolle, når det drejer sig om miljøspørgsmål. Som det fremgår af Kommissionens meddelelse "en samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger"1 har produktion, distribution og forbrug af energi i de fleste tilfælde indflydelse på miljøet. Denne indflydelse kan være lokal, som når det drejer sig om luftkvalitet i byerne, affaldsbortskaffelse eller støj. Den kan ramme flere regioner eller stater og således have kontinentalt omfang, som når det drejer sig om sikker kernekraft og bortskaffelse af nukleart affald. Klimaændringen er derimod verdensomspændende. Energiens påvirkning af miljøet er betydelig og mangeartet på grund af den rolle, energien spiller for opfyldelse af samfundets behov for mobilitet, opvarmning, madlavning og sociale, industrielle og forretningsmæssige aktiviteter. forsuring, 1 En samlet oversigt over energipolitik og energi foranstaltninger, KOM(97) 167 endelig udg. af 23. 4. 1997. 12 1. 3. 14 15 I 6 At sammenknytte energi og miljø har været et vigtigt led i den energipolitiske udvikling i 1990'erne. Den fælles akt opstillede nærmere forbindelse mellem miljøpolitikken og Fællesskabets øvrige politik som et af traktatens principper, og dette princip blev behandlet i Kommissionens meddelelse af 1980 (KOM 89/369 endelig udg. ). Samtidig blev klimaændringen et vigtigt emne på den miljøpolitiske dagsorden i lighed med det traditionelle spørgsmål om forholdet mellem energi og miljø. Energi- og miljøministrenes fælles møder i Rådet i oktober 19990, december 1991 og april 1993 har været afgørende for udvikling af en lang række politiske aktiviteter Dette arbejde har betydet yderligere fremskridt, når det gælder udvikling af fællesskabets energipolitiske prioriteringer, således som de fremgår af hvidbogen om energipolitik2 På grundlag af et omfattende samråd med de berørte parter, Rådet, Parlamentet og andre organer blev miljø, konkurrencedygtighed og forsyningssikkerhed bekræftet som de tre grundpiller for energipolitikkens bidrag til den bæredygtige udvikling. lifter den meddelelse fra Kommissionen, som blev nævnt i pkt. 1. 1, er Rådet og Parlamentet nu til et i færd med at behandle Kommissionens rammeprogram for energi. Et af hovedpunkterne i dette program er at medvirke til bæredygtig udvikling ved at sikre energiforsyningerne og opnå højere miljøkvalitet. Det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration støtter virkeliggørelsen af disse målsætninger. forbedre konkurrencedygtigheden, forslag Både Maastricht- og Amsterdamtraktaten indeholder bestemmelser, som har direkte betydning for energien: bæredygtig udvikling og rationel energiudnyttelse er blandt traktatens mål, og det kræver en betydelig omlægning af energipolitikken Da energiens indvirkning på miljøet er så stor, kan miljøhensyn ikke indrages, uden at energipolitikken tilpasses til de miljøpolitiske målsætninger. Problemet er at udvikle en bæredygtig energipolitik Det kan ikke længere lade sig gøre at fortsætte som hidtil, især ikke nu efter Kyoto, hvor der skal gøres en alvorlig indsats for at formindske udledningerne af drivhusgasser. Det er afgørende, at bæredygtigheden bliver det ledende princip i energipolitikkens fremtidige udvikling, og det er en holdning Kommissionen vil søge at fremme. Det er imidlertid vigtigt at sikre, at energipolitikken er velovervejet, realistisk og felksibel. Der må findes en varig balance mellem miljøbeskyttelsesbehovet og de økonomiske og sociale behov. II. Miljøinddragelsens iværksættelse Hu energipolitik for Den Europæiske Union - Europa-Kommissionens hvidbog, KOM(95)682 endelig udg. af 1. 1. 12 1995 Forslag til Radcis beslutning om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2202) KOM(97)550 endelig udg. af 18. 11. 1997 og forslag til Rådets beslutning om et flerårigt program for undcrsogclser, analyser, prognoser og andre dertil knyttede aktiviteter inden for energisektoren (1998-2002) (ETAP-programmet), KOM(98)423 endelig udg. af 15. 7. 1998. 1. 7. For Fællesskabet er energieffektivitet - på grundlag af forskellige programmer, ikke mindst SAVE - et vigtigt led i bestræbelserne på at opnå bæredygtighed inden for energipolitikken, det vil for det første sige at begrænse Fællesskabets formindske afhængighed miljøpåvirkningen. Dens betydning blev endnu på energiministrerens møde i Rådet den 11, maj 1998, hvor en markant forbedring af det nuværende effektivitetsniveau som afgørende politisk målsætning. importeret brændsel og en gang bekræftet for det andet blev vedtaget af at Hermed vil den neddæmpning af effektivitetsforbedringen, som har fundet sted for nylig kunne afhjælpes. Skønt energiintensiteten er blevet forbedret med 0,6% om året fra 1990 til 1997, er de økonomiske muligheder for forbedring langt fra blevet udnyttet. Der er brug for fornyet indsats og engagement, således som det fremgår af Kommissionens meddelelse om energieffektivitet4. Et vigtigt middel, hvormed der kan opnås større effektivitet, er så vidt muligt at sikre, at priserne afspejler energiproduktionens fulde samfundsmæssige omkostninger, herunder også de eksterne omkostninger. I en periode med voksende liberalisering vil sådanne fremskridt være af særlig betydning. 1. 8. Det Europæiske Fællesskab har i den seneste tid lagt særlig vægt på udvikling af kombineret produktion af varme og elektricitet (kraftvarmeproduktion), som kan forøge brændselsudnyttelsens effektivitet fra 30-40% til 70-80%. En meddelelse5 som tager sigte på at fordoble udnyttelsen af kombineret kraftvarmeproduktion fra de nuværende 9% til 18% inden 2010, er blevet vedtaget af Kommissionen sammen med en handlingsstrategi og derpå godkendt af Rådet og Parlamentet. 1. 9 Fremme af renere energi har i over 20 år været et vigtigt led i energipolitikken. Det er desuden en vigtig energipolitisk målsætning at støtte udviklingen af vedvarende energi. Den teknologiske udvikling støttes af FTU-rammeprogrammet, mens de aktiviteter, der støttes af ALTENER-programmet. større markedsgennemtrængning, fremme skal lægges for tiden stor vægt på den vedvarende energis bidrag Der til energibalancen, og det er meningen, at dette bidrag skal fordobles fra 6% til 12% inden 2010. En fuldt udbygget strategi er blevet fremlagt i hvidbogen "energi for fremtiden: vedvarende energikilder", som Kommissionen har vedtaget og Rådet og Parlamentet godkendt6. 1. 10. Samtidig er der med JOULE-THERMlE-programmets støtte sket betydelige fremskridt, når det gælder renere udnyttelse af fossilt brændsel, ikke mindst i forbindelse med kulfyring. Det har bidraget til en virkelig forbedring af emissionerne på lokalt plan. 1 forbindelse med fast brændsel og statsstøtte indførte Rådets beslutning 93/3632 af 28. december 1993 desuden en forpligtelse til at Energieffektivitet KOM(98)246 endelig udg. af 29. 4. 1998. i Det Europæiske Fællesskab - en strategi for rationel energianvendelse, En fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den KOM(97)514 endelig udg. af 15. 10. 1997. Energi for fremtiden - vedvarende energikiler: hvidbog, KOM(97)599 endelig udg. af 26. 11. 1997. _4_ statsstøtten afvikle Kommissionen, miljøbeskyttelsesstandarderne. til kul, men den hvis tillod statsstøtte, som er godkendt af til kulindustriens tilpasning fremmer I I I forskning og teknologisk udvikling på energiområdet er en afgørende strategi, hvis EF skal forbedre miljøet. Energiproduklionsteknologierne har udviklet sig hastigt, og effektiviteten er blevet betydelig forbedret med et renere miljø til følge, og denne udvikling vil fortsætte ved hjælp af den bedste tilgængelige teknologi. Udnyttelsen af avanceret form af omkostningseffektivitet. indebærer også teknologi fordele i teknologier kan yde et positivt bidrag med varige En nøje og vedvarende samordning mellem FTU og energipolitikken er nødvendig. Rene I arbejdsprogrammerne til det femte rammeprogram for forskning, udvikling og demonstration, som netop er ved at blive udarbejdet, vil Kommissionen lægge vægt på miljøorienterede målsætninger. resultater. 1. 12. Da problemet med sur regn opstod i 1980'erne, blev det en vigtig energi- og miljøpolitisk opgave at behandle de lokale og regionale emissioner af især svovldioxid og nitrøse gasser Først forsuringen og siden hen luftkvaliteten er trådt i forgrunden, og der kan opnås betydelige fordele ved at begrænse de mest (NOx), forurenende carbonmonoxider (FOF) og udvalgte partikulære stoffer Fællesskabets lovgivning og teknologi har medvirket til at forbedre de lokale miljøstandarder og øge de europæiske borgeres velfærd. svovldioxid (CO), flygtige organiske forbindelser nitrogenoxider (S02), stoffer som 1 denne forbindelse har vedtagelsen af direktivet om store fyringsanlæg i 19887 ført ti! en væsentlig formindskelse af S02- og NOx-emissionerne i de seneste år, til dels i kraft af store miljøorienterede investeringer, men også på grund af ændret brændselssasmmensætning. Det har krævet, at energisektoren foretog store investeringer. For yderligere at formindske de forsurende og ozondannende emissioner har Kommissionen for nylig foreslået en ændring af 1988-direktivet8, så af det emissionsgrænseværdierne for nye anlæg, der tages i brag efter den 1. januar 2000. Ændringen skal desuden tilskynde til kombineret kraftvarmeproduktion på nye fyringsanlæg og til udnyttelse af biomasse som brændsel. gasturbiner, ajourføring kommer omfatte og en til at 1 begyndelsen af 1999 vil Kommissionen fremsætte forslag til et direktiv om nationale emissionsgrænser for forsurende forurening og ozonforløbere (SO2, NOx, FOF og NHj, ammoniak). Grænserne skal medføre en samlet nedskæring af disse emissioner, og det bliver endnu en vigtig opgave for energisektoren at overholde dem. Rådets direktiv 88/609/EØF af 24. November 1988 om begrænsning af visse emissioner fra store fyringsanlæg. EFT L 336 af 7. 2. 1988, s. 1-13. luftforurenende Forslag ti! Rådets direktiv om ændring af direktiv 88/609/EØF om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg, K0M(98)415 endelig udg. Af 8. 7. 1998. 1 13 De nyligt afsluttede formindske emissionerne forhandlinger om at fra motorkøretøjer ved at forbedre bilteknologien og udnytte renere brændstoffer (som resultat af auto-olieprogrammet) har været vigtige både for begrænsningen af emissioner, ikke mindst i byområderne, og for udviklingen af et grundlag for samarbejde mellem forskellige økonomiske beslutningstagere. Dette samarbejde er ved at blive udvidet til andre områder, og der føres således forhandlinger med bilproducenterne (ACEA) om en frivillig aftale om at formindske CO2- emissionerne fra biler, bl. a. ved hjælp af en bedre brændstofudnyttelse, der feks. begrænser C02-emissionerne til 140 g/km. 1. 14. Som led i de internationale bestræbelser på at inddrage miljøhensyn i olie- og gasefterforskningsaktiviteterne og undgå affaldsbortskaffelse i havet vedtog Kommissionen i 1998 en meddelelse om fjernelse og bortskaffelse af nedlagte off shore olie- og gasinstallationer', hvori der opfordres til, at Fællesskabet gør en indsats for at beskytte havmiljøet, når de ca. 600 off shoreanlæg i Fællesskabets farvande skal lukkes. I juli 1998 førte Kommissionen vellykkede forhandlinger for Fællesskabet om en i forbindelse med OSPAR-konventionen10, der med ganske fa beslutning undtagelser indførte forbud mod dumpning i havet. Beslutningen opfordrer desuden til yderligere FTU, udveksling af oplysninger og samarbejde mellem de kontraherende parter og de forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen vil fortsat samarbejde med medlemsstaterne og de berørte industrisektorer. Den vil også overveje, hvorledes OSPAR-beslutningen bedst kan gennemføres på fællesskabsplan, og hvorledes beskyttelsen kan udvides til at omfatte de medlemsstater, som står uden for OSPAR-konventionen. industrisektorer forskellige for at 1. 15. Frembringelse og bortskaffelse af affald er et vigtigt miljøspørgsmål. 1 overensstemmelse med den affaldsstrategi, der blev vedtaget i 1996", og som skal fremme både forebyggelse og genbrug af affald og begrænse affaldsdeponering på lossepladser, har Kommissionen for nylig fremsat forslag til et direktiv om affaldsforbrænding12. Når der opstår affald, som indeholder brændbare bestanddele og skal bortskaffes, kan forbrænding med udnyttelse af forbrændingsvarmen være en omkostningseffektiv løsning på miljøproblemet, samtidig med at andre brændselsformer spares, forudsat emissionerne begrænses til det mindst mulige og energien udnyttes effektivt. 1. 16. I maj 1997 vedtog Kommissionen meddelelsen "den energimæssige dimension af klimaændringen"1 , som med henblik på Kyote-konferencen behandlede de særlige Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om fjernelse og bortskaffelse af nedlagte offshore olie- og gasinstallationer, KOM(98) 49 endelig udg. Af 18. 2. 1998. Konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Det Nordøstlige Atlanterhav (1992). Meddelelse fra Kommissionen om revisionen af Fællesskabets strategi for affaldshåndtering KOM(96)399 endelig udg. af 30. 7. 1996. Forslag til Rådets direktiv om affaldsforbrænding, KOM(98)558 endelig udg. Den energimæssige dimension af klimaændringen, KOM(97) 196 endelig udg. af 14. 5. 1997. n> 11 1: \^ -6- forbindelser mellem energien og klimaændringen. Der var tale om en videreudvikling af tidligere politiske initiativer, hvormed Rio-forpligtelserne med hensyn til CO?, søgtes opfyldt. forpligtelsen til at formindske emissionerne af drivhusgasser har været en ny udfordring for dem, der beskæftigede sig med fremstilling, distribuering og forbrug af energi, idet energiens drivhusgasemissioner udgør ca. 80% af den samlede mængde. L; 117 På baggrund af udviklingen i 90'erne og frem mod år 2000 forventes carbondioxid (CO2) at stabilisere sig på 1990-niveauet i år 2000. Metan (C04)- og nitrogenoxid (NOx)-emissionerne forventes at aftage med 20%. Energiens dinitrogenoxider (N>0) ser imidlertid ud til at skulle vokse med 60% - en forøgelse, der hovedsagelig skyldes emissionerne i forbindelse med transport. Alt dette belyser de mangeartede aspekter, energipolitikken må tage hensyn til, og viser samtidig miljøspørgsmålets sammensatte karakter og behovet for at anlægge en overordnet synsvinkel, så aktiviteterne på andre områder kan være til støtte og supplering. Der er her behov for et snævert samarbejde mellem transport-, energi- og miljøpolitikken. 1. 18. Kommissionen mener, at Kyoto-målsætningerne er en opgave, som Det indsats og med koordinerede fælles, Europæiske Fællesskab må løse ved samlet strategier. Udover medlemsstaternes bestræbelser må der opstilles samordnede politiske initiativer og foranstaltninger. III. En resultatgivende fremgangsmåde sikres I 19 Miljøet skal inddrages i energipolitikken på en velovervejet måde, så der tages hensyn til alle energipolitikkens prioriterede målsætninger. Heriblandt er - foruden miljøet - konkurrencedygtighed og forsyningssikkerhed. Medlemsstaterne og fællesskabet må sikre sammenhæng og overensstemmelse mellem disse målsætninger 1 20 Miljøets inddragelse i energipolitikken skal være realistisk, dvs. , at den skal bygge på kendsgerninger og analyse. Det er vigtigt at sikre, at der er sammenhæng mellem miljøhensynene og de økonomiske og sociale følger, de far. Energisystemet er kapitalkrævende og indgår i samfundets infrastruktur og kan derfor kun ændres i tidens løb. En omkostningseffektiv politik må overholde en længere tidsramme for innovation og investering i energisektoren. 1. 21 Miljøets inddragelse i energipolitikken bør være fleksibel. Energimarkederne ændrer sig hurtigt og giver derfor mulighed for at udvikle energitjenester og andre tjenester på efterspørgselssiden. Erfaringerne viser, at den størst mulige fleksibilitet forsynings- og opnås ved at efterspørgselssiden og ikke mindst tidligt tidspunkt. industrien og forbrugerne) på et inddrage alle berørte parter (dvs. både KAPITEL 2: YDERLIGERE INDSATS FOR AT INDDRAGE MILJØET I ENERGIPOLITIKKEN -7- 2. 0 Der er blevet gjort et stort arbejde for at inddrage miljøhensyn i energipolitikken, men der er stadig meget at gøre på alle planer - lokalt, regionalt, nationalt og i Fællesskabet - og alle relevante myndigheder og institutioner må løse deres respektive opgaver som led i et samarbejde, det gælder således medlemsstaterne, Kommissionen, Europa-Parlamentet og Ministerrådet. For at bæredygtig udvikling kan blive del af vor hverdag, skal alle beslutningstagere inddrages. I Fællesskabets energipolitik er det medlemsstaterne, som spiller den afgørende rolle, men på det træffes nogle beslutninger bedst på fællesskabsplan, så det sikres, at de passer til Fællesskabets øvrige målsætninger. indre marked Der opstilles her en række prioriterede aktivitetsområder som udgangspunkt for i energipolitikken, ikke mindst (men ikke større inddragelse af miljøhensyn udelukkende) set i lyset af EF's forpligtelser over for FN's klimakonvention. Der er ikke tale om nogen udtømmende liste over aktivitetsmuligheder, men derimod om forslag, der kan indgå i en strategi. I. MEDLEMSSTATERNE HAR INITIATIVET 2 1 2. 2 fremmest I overensstemmelse med nærhedsprincippet medlemsstaterne, der skal gøre noget Da de fleste energiforanstaltninger træffes af medlemsstaterne, er det dem, der skal opstille strategier for miljøets inddragelse i energipolitikken. først og er det F. eks. viser Kyoto-protokollen i forbindelse med klimaændringen, hvor stor en udfordring medlemsstaterne står overfor, og de må hver især opstille en klar handlingsplan for, hvordan de har tænkt sig at opfylde Kyoto-målsætningen. En sådan handlingsplan på grundlag af et snævert energi- og miljøpolitisk samarbejde vil blive et vigtigt praktisk eksempel på inddragelsen. Det er også til en vis grad medlemsstaterne selv, der skal vælge de midler, i deres hvormed de energipolitik. Når medlemsstaterne udarbejder foranstaltninger på dette område, må de tage hensyn til deres egne særlige energibehov og energipolitiske valg. inden for Fællesskabets rammer vil inddrage miljøet På en række vigtige områder er det påkrævet, at medlemsstaterne straks opstiller nationale strategier og træffer foranstaltninger på grundlag af Rådets beslutninger, det gælder således opfølgning af hvidbogen om vedvarende energi og meddelelsen om energieffektivitet og kombineret kraftvarmeproduktion. 2. 3. Opgaven med at inddrage miljøhensyn må omfatte langt flere beslutningstagere end tidligere. De regionale og lokale myndigheder er vigtige beslutningstagere, og de skal tilskyndes til at udvikle miljøets inddragelse i energipolitikken på lokalt plan. I deres egenskab af politiske myndigheder, økonomiske beslutningstagere og energiforbrugere kan de spille en førende rolle, når det gælder energistyring og energitjenester 1 De Forende Nationers klimakonvention (UNFCCC) erkendes det, at de lokale myndigheder har en særlig rolle, når det drejer sig om uddannelse og bevidstgørelse af offentligheden. De spiller også en afgørende rolle for især den offentlige boligpolitikken og arealudnyttelsesplanlægningen. Kommissionen transportpolitik, søger at -8- inddrage de regionale og lokale myndigheder i sin ophjælpning af vedvarende energikilder og regionale ved energiagenturer i forbindelse med SAVE-programmet. Der er allerede blevet oprettet ca. 170 agenturer i Fællesskabet. energieffektivitet at oprette lokale og II. DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB SPILLER EN VIGTIC SUPPLERENDE ROLLE 2. 4. Skønt det er de enkelte medlemsstater, der først og fremmest selv skal inddrage miljøet i deres energipolitik, har de en klar interesse i et nærmere samarbejde på dette område. Kommissionen er indstillet på at fremme dette samarbejde og at hjælpe medlemsstaterne til at nå målet på den mest omkostningseffektive måde, mens der samtidig tages fuldt hensyn til Fællesskabets øvrige målsætninger for f eks det indre marked og for bæredygtig vækst 2 5 På dette grundlag foreslår Kommissionen at videreføre og udbygge en række supplerende aktiviteter, der især drejer sig om foranstaltninger på fællesskabsplan. De skal således supplere de aktiviteter, medlemsstaterne selv i værksætter på dette område, og som de selv har det væsentligste ansvar for. 2 6 Der er især tre "miljømæssige" formål med at inddrage miljøhensyn i Fællesskabets energipolitik. o At fremme energieffektivitet og energibesparelser • At øge renere energikilders andel af energiproduktionen og energiforbruget • At formindske energiproduktionens og energiforbrugets miljøpåvirkning 2 7 for at opfylde disse formål foreslås en række aktiviteter på følgende områder: A. B. Ophjælpning af samarbejdet mellem medlemsstaterne og de berørte parter Fremme af særlige energipolitiske foranstaltninger C. Sikring af bedre foranstaltninger på energiområdet samordning med Fællesskabets øvrige politiske D E. F. Udvikling af en energipolitisk reaktion på klimaændringen Udvikling af energipolitikkens eksterne dimension. Overvågning og indikatorer. Alle de fællesskabsaktiviteter, der kan fa følger for budgettet eller kræver arbejdskraft, omfattes allerede af programmer, som er foreslået af Kommissionen eller vedtaget af lovgivningsmyndigheden. 2 8 De foreslåede aktiviteter er opstillet i en tabel i bilag 1, der også viser, hvem der fortrinsvis skal udføre dem, og indeholder en anslået tidsplan. Der er områder, hvor Rådet og Parlamentet må optræde på grundlag af forslag, som de har faet forelagt. Kommissionen kan styrke den nuværende indsats, regelmæssigt overvåge -9- udviklingen og foreslå nye aktiviteter, efterhånden som der bliver behov for det. En række bestemte nye initiativer kræver Rådets og Parlamentets godkendelse. Det vigtigste er måske, at Rådet, som opfølgning på topmødet i Cardiff, må fastlægge en klar strategi med prioriteringer for, hvorledes den har tænkt sig at fremme miljøets yderligere indragelse i energipolitikken og finde midler til at følge udviklingen. III. STYRKELSE AF KOMMISSIONENS AKTIVITETER A. Ophjælpning af samarbejdet mellem medlemsstaterne og de berørte parter 2. 1). Der er behov for et snævert samarbejde mellem medlemsstaterne om fælles analyser for at analysere situationen på energimarkederne og den fremtidige udvikling på både fællesskabsplan og verdensplan på baggrund af miljømæssige målsætninger foreslåede i energirammeprogram skal fremme fælles analyser, der skal skabe enighed om de fremtidige politiske retningslinjer og fremme yderligere sammenslutning af miljø- og energipolitiske målsætninger. Kommissionen vil støtte dette samarbejde mellem medlemsstaterne og de øvrige berørte parter ETAP-programmet forbindelse med det 2 10 Medlemsstaterne må have et fællesskabsgrundlag for at give hinanden oplysninger, hvis de skal drage fordel af det samvirke og den fremdrift, det indre marked fører med sig, og udvikle en bæredygtig politik. En sådan deling af erfaringer sikrer, at resultat. samordnede aktiviteter giver værditilvækst de Kommissionen vil prioritere aktiviteter for videreformidling af oplysninger og den bedste praksis og udveksling af erfaringer i forbindelse med energipolitik, der inddrager miljøhensyn i snævert samarbejde med medlemsstaterne. fælles og som 2. 11 De offentlige myndigheder på forskellige niveauer skal i højere grad inddrages i energiplanlægningen, hvis ikke tingene skal fortsætte som hidtil. Kommissionen har søgt at fremme decentraliseret energistyring med hovedvægten på vedvarende energi og energieffektivitet ved at støtte oprettelsen af over 170 lokale og regionale energiagenturer i forbindelse med SAVE-programmet og dette netværk kan benyttes til yderligere inddragelse af miljøet. Medlemsstaterne må sikre et nøje samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder, hvis der skal opnås bæredygtig lokal udvikling. 2. 12 De økonomiske beslutningstagere har foreslået større vægt på forhandlede miljøaftaler som et både fleksibelt og omkostningseffektivt middel, hvormed de tilstræbte miljømål kan nås. Kommissionen vil lægge vægt på, at der optages kontakt med de berørte energisektorer, herunder elektricitetsforsynings- og olieindustrien elektricitetsdistributionsindustrien, (herunder og indgå miljøaftaler på et raffinaderierne) og den vedvarende energi for at hensigtsmæssigt plan. kul- gas- 2 IV Kommissionen forventer, at det nyligt nedsatte rådgivende udvalg for energi vil fremme samarbejdet med industrien om fælles energianliggender, herunder også miljøspørgsmål Behovet for at inddrage miljøhensyn til blive understreget over for dette udvalg. B. Fremme af særlige energipolitiske foranstaltninger -10- 2. 14. Kommissionen vil arbejde for den vedvarende energis gennembrud på markedet, således som det fremgår af hvidbogen om vedvarende energikilder. En stærkt forøget udnyttelse af vedvarende energikilder i Europa vil betyde et væsentligt bidrag formindske drivhusgasemissionerne og samtidig bidrage til energiforsyningssikkerheden og til udvikling af en ny højteknologisk industrisektor. Medlemsstaterne må udarbejde deres egen strategi for udbredelsen af vedvarende energi. af EU's Kyoto-forpligtelse opfyldelse til til at hjælp Kommissionen vil fortsat støtte forsknings- og demonstrationsaktiviteter til fordel for teknologier, der udnytter vedvarende energikilder og fremmer deres markedsudvikling. Mange teknologier er nu blevet demonstreret fuldt ud, men behøver større markedsgennemtrængning. Den "startkampagne", som nævnes i hvidbogen om vedvarende energi, skal støtte og fremme de vedvarende energiteknologiers adgang til markedet i de kommende år med henblik på at fordoble deres andel inden år 2010. Der er brug for medlemsstaternes fulde støtte og deres tilsagn om forholdsregler for at iværksætte denne kampagne og finde de nødvendige midler. hindringer overvinde første for for de at De seneste direktiver om liberalisering af elektricitet og gas indeholder særlige miljøbestemmelser, men fremme elektricitetsproduktion på grundlag af vedvarende energikilder. Kommissionen vil derfor inden slutningen af 1998 forelægge et forslag til Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af vedvarende energi på det indre marked for elektricitet som led i sin opfølgning af hvidbogen. kunne ikke nok det til er at 2. 15. Større energieffektivitet for er en investering rentabel måde, hvorpå miljøkravene om formindskelse af alle forurenende emissioner, herunder C02, kan opfyldes. Sparet energi kan betragtes som en ekstra energikilde, der forøger forsyningssikkerheden, i yderligere elektricitetsproduktion og formindsker behovet elektricitetsdistribution og samtidig bidrager ti! miljøbeskyttelsen. Selv om det først og fremmest er medlemsstaterne, der skal gøre en indsats, har Fællesskabet også en opgave og kan skabe værditilvækst, således som det fremgår af den meddelelse om energieffektivitet, som Kommissionen udsendte for nylig. Selvom energibesparelser økonomisk set er sund fornuft og omkostningseffektive teknologier forefindes mener Kommissionen, at mulighederne langt fra er fuldt udnyttet, og at et nyt fremstød for energibesparelser bør prioriteres højt, ikke mindst på baggrund af Kyoto-forpligtelserne. En politik, der går ud på at sikre, at samfundslivets deltagere far klare prissignaler, når det gælder deres energiforbrug, kan bidrage til at opfylde denne målsætning. Kommissionen vil sørge for, at meddelelsen følges op. 2 16 Kommissionen arbejder på at skabe større kraftvarmeproduktion i Fællesskabet og vil træffe de nødvendige foranstaltninger efter den strategi, som er opstillet i meddelelsen om kraftvarmeprodukter. Industriens og medlemsstaternes tilsagn og samarbejde er afgørende for, at disse bestræbelser, som kan betyde et væsentligt bidrag til opfyldelse af Kyoto-målsætningen ved at begrænse emissionerne, kan lykkes C. En bedre samordning med Fællesskabets øvrige politiske foranstaltninger på energiområdet -11- 2 17 Forskningsaktiviteterne inden for miljø og energi vil fortsat blive understøttet af Fællesskabets femte rammeprogram for forskning, teknologi og udvikling under temaprogrammet ved gennemførelsen sikre en nøje samordning af energi- og forskningspolitik. økosystemet". Kommissionen "bevarelse vil af Fællesskabet 2. 18. De transeuropæiske energinet forbinder gas- og elektricitetsnettene både i og uden for ny formindsker elektricitetsproduktionskapacitet og skaber mulighed for at erstatte mindre miljøvenlige brændselsformer med gas og bringe de tilsvarende emissioner ned. Kommissionen bistår udviklingen af TEN, men tager samtidig fuldt hensyn til miljøet behovet således for og 2 19 Strukturfondene og landbrugspolitikken skal omlægges i forbindelse med Agenda 2000 og Kommissionen vil søge at styrke de aktiviteter, der fremmer vedvarende energi (f. eks. biomasse) og energieffektivitet, men også medlemsstaterne må prioritere dem I). Ildvikling af en energipolitisk reaktion på klimaændringen 2. 20. Når parterne i FN's klimakonvention har holdt deres fjerde konference i Buenos Aires i november 1998 vil Kommissionen ajourføre den analyse, den gav Rådet på mødet den 1 I. maj14. 1 denne ajourføring vil der også kunne tages hensyn til den økonomiske verdenssituations udvikling. Denne udvikling kan have betydning både for behandling af klimaændringens eksterne dimension og for udnyttelse af Kyoto aftalens fleksibilitetsmuligheder. Som led i sin samlede reaktion på beslutningerne i Buenos Aires vil Kommissionen fremsætte særlige forslag om energipolitik og opfyldelse af Kyoto-forpligtelserne. E. Udvikling af energipolitikkens eksterne dimension 2. 21. Energi og miljø er et verdensomspændende. problem. I forbindelse med klimaændringen kan den nødvendige formindskelse af C02 og andre drivhusgasser kun opnås ved et snævert samarbejde med andre nationer, heriblandt både industrialiserede lande og udviklingslande. Kommissionen må nødvendigvis udvikle dialogen med eksterne energiproducenter for at sikre fuldt samarbejde om finansiere at nå EF's energimål. vedvarende europæiske udviklingsfond. I AVS-landene vil Kommissionen fortsat over miljøbudgettet energiprojekter den og 2. 22. Det er vigtigt at styrke energipolitikkens eksterne dimension, da den også vedrører inddragelsen af miljøhensyn, og dens forbindelser med Central- og Østeuropa, NUS og Middelhavsområdet og udviklingslandene. Kommissionen vil arbejde aktivt for at fremme vedvarende energisystemer og vedvarende energikilder ved hjælp af TAC1S og MEDA-programmerne. 2. 23 Udvidelsens følger for energi og miljø er et strategisk spørgsmål, som Kommissionen prioriterer i den igangværende tiltrædelsesproces. At opnå en 14 Energipolitiske muligheder for at reagere på klimaændringsproblemet: Mod fastlæggelse af en energipolitik efter Kyoto. -12- bæredygtig energipolitik i et udvidet fællesskab er et af udvidelsesprocessens vigtigste mål. l\ Overvågning og indikatorer 2. 24 Der er behov for at overvåge inddragelsesprocessens udvikling og udpege de nødvendige indikatorer Der foreligger på nuværende tidspunkt en række energi- og miljøindikatorer. De vil blive gennemgået af Kommissionen og medlemsstaterne for at sikre, at de vil kan gøre fyldest, efterhånden som integrationsprocessen tager til. De fælles analyseprogrammer skal bl. a. dække dette behov. Det foreslås, at der oprettes et permanent overvågningssystem på grundlag af alle forhåndenværende oplysninger. De fælles analyser og de officielle statistikker fra Eurostat skal være vigtige deie af denne proces. Regelmæssige rapporter vil især blive forelagt energiministrene på deres møder i Rådet og for Parlamentet og gjort tilgængelige for offentligheden. 1 forbindelse med disse rapporter til Rådet om, hvorledes miljøets inddragelse i den øvrige politik udvikler sig, og på baggrund af sin overvågning vil Kommissionen pege på andre områder, der kan gøres til genstand for prioriterede aktiviteter. 1 9S Også lovgivningsforanstaltningers miljøpåvirkning vil blive overvåget. I denne sammenhæng vil de miljømæssige virkninger af direktiverne om det indre marked for gas og elektricitet til sin tid blive vurderet sammen med deres øvrige virkninger som led i gennemførelsesprocessens opfølgning. IV. RÅDETS OG PARLAMENTETS ROLLE 2 26 Det europæiske råd understregede på sit møde i Cardiff behovet for, at Rådet tager et initiativ, ved at opfordre det til i alle relevante mødesammensætninger, energiministermøderne inddragelse af iberegnet, at opstille strategier bæredygtig udvikling og overvågning af fremskridtene. for strategi 1 deres egenskab af fælles beslutningstagere må Rådet og Parlamentet lægge en opstille inddragelse klar aktivitetspi ioriteringer og afsætte de nødvendige midler på budgettet, så de valgte foranstaltninger kan gennemføres effektivt. energipolitikken, for miljøets i af vekselvirkningerne mellem indbyrdes og På baggrund sammenhængen mellem de politiske aktiviteter og for at fremme debatten har Kommissionen i det følgende opstillet en række aktiviteter, som efter dens opfattelse er vigtige for at fremme miljøets inddragelse i energipolitikken og udvikle en bæredygtig energipolitik. institutionerne A. Fremme af energipolitiske foranstaltninger 2 27 Rådet og Parlamentet forventes at vedtage Kommissionens til udformningen af Fællesskabets energirammeprogram (1998-2002). Det skal danne både det politiske og det analytiske grundlag for yderligere inddragelse af miljøet i europæisk energipolitik, da det omfatter en række af Fællesskabets virkemidler, som direkte og indirekte berører produktion og forbrug af energi. Programmet bygger på tanken om bæredygtig udvikling og understreger navnlig betydningen af energieffektivitet (SAVE-programmet) og udviklingen af vedvarende energi (ALTENER). forslag -13- 2. 28. Den finansielle støtte til disse programmer spiller en vigtig rolle som katalysator for fremme af vedvarende energi og energieffektivitet i medlemsstaterne. Rådet må sikre tilstrækkelige midler til denne politik, da det selv har betegnet den som vigtig for en bæredygtig udvikling. Kommissionens finansieringsforslag har været særdeles mådeholdene og bør ikke beskæres, da det alvorligt vil svækker energirammeprogramemts troværdighed. 2 29. Også Fællesskabets rammelovgivning for energi skal tilpasses, så den kan inddrage miljømålsætninger, især hvis der er huller i den, eller hvis senere vurderinger eller erfaringer afslører uheldige virkninger. Ikke mindst i forbindelse med den gradvise åbning af elektricitetsmarkedet skal Rådet og Parlamentet, efter et forslag, som Kommissionen foreligger i 1998, træffe lovgivningsforanstaltninger for at sikre, at fremmes på de nye elektricitet på grundlag af vedvarende energikilder liberaliserede markeder, og at der ikke skabes nye hindringer. 2. 30. Lovgivning for energiområdet, som fremmer indrageisen af miljøhensyn, bør behandles og vedtages hurtigt af Rådet og Parlamentet. Desværre har vedtagelsen af direktivet om rationel planlægningsteknologi nu måttet vente i over to år, selv om de emissionsnedskæringer, Fællesskabet har forpligtet til sig i Kyoto. energieffektiviteten ville gavne bidrage kunne det og til 2. 31 Der skal desuden gøres mere rationel energiudnyttelse. for at Kommissionen vil foreslå en handlingsplan for rationel energiudnyttelse, som skal udføres i samarbejde med medlemsstaterne. fremme li. Sikring af samordning med Fællesskabets øvrige politiske foranstaltninger 2. 32 Der kræves en samordnet politik for at sikre, at der tages tilstrækkeligt hensyn til de forskellige miljømålsætninger i de foranstaltninger, der udarbejdes i forbindelse med Fællesskabets forskellige former for politik på miljøområdet15. Denne prioritering kommer klart til udtryk i det foreslåede energirammeprogram. Rådet må i overensstemmelse med Kommissionens bestræbelser på dette område sætte ind på at sikre nærmere samarbejde med andre politiske områder, der har direkte indflydelse på energiens evne til at bidrage til miljømålsætningernes industri, opfyldelse. Blandt disse politiske områder er landbrug, transport, regionaludvikling, teknologi, udviklingsstøtte, forbindelser udadtil og EU's udvidelse. forskning og skattepolitik, 2 33. Vekselvirkningen mellem landbrugspolitikken og energipolitikkens miljødimension er oplagt, når man ser på den vigtige rolle, feks. biomasse kan spille i forbindelse med et afgørende gennembrud for vedvarende energi. Et snævert samarbejde mellem disse tre politiske områder vil blive nødvendigt, efterhånden som Agenda 2000 gennemføres. Se meddelelsen fra 1997 om en samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger, meddelelsen fra 1998 om finansielle foranstaltninger på energiområdet og beslutningen fra 1998 om oprettelse af et netværk af generaldirektører. -14- 2 34 Også udviklingen af den regionale dimension og reformen af strukturfondene vil medvirke til at gøre energien mere miljøvenlig. Kommissionen foreslog renere energi som en af prioriteringerne i det nye strukturprogram (2000 og 2006) i forbindelse med Agenda 2000. Medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder kommer til at spille en vigtig rolle for opbygningen af en bæredygtig udvikling, hvis de gør brug af denne prioritet. tilsluttet 2 35 Kommissionens forslag til beskatning af energiprodukter16 giver medlemsstaterne en række muligheder for at føre en mere ambitiøs energipolitik. Denne fleksibilitet er helt i overensstemmelse med de miljømålsætninger, Det Europæiske Fællesskab har forbindelse med FN's klimakonvention. Den giver medlemsstaterne grundlag for at sikre, at skattepolitikken indgår i den samlede energipolitik, og mulighed for at internalisere eksterne miljøomkostninger. Der skal nødvendigvis opnås enighed herom i Rådet, og det ville være vigtigt som det første skridt til udvikling af økonomiske og finanspolitiske virkemidler, hvormed EU kan udføre sine krævende miljøopgaver. sig i C. Udvikling af en energipolitisk reaktion på klimaændringen er nøje forbundet. Rådet pegede på 2 36 På deres møde i Rådet den 1 1 maj 1998 konkluderede energiministrene, at energi- og miljøpolitikken særlige aktivitetsområder, der kunne bidrage til en bæredygtig energipolitik i Fællesskabet, og opfordrede til handling ved hjælp af særlige foranstaltninger. Rådet må følge sin konklusion op, når det skal fastlægge en politisk reaktion på klimaændringen. Det i medlemsstaternes og skal også opstille klare strategiske mål med støtte fællesskabets politik og foranstaltninger. Samtidig må det fastslås, hvilken betydning der til fleksibilitet omkostningseffektivitet. forbindelse med tillægges støtte skal tre i 2. 37. Rådet (energiministrene) har opfordret til nøje samarbejde mellem energi- og miljøministrene i forbindelse med opfølgningen af Kyoto-forhandlingerne, det drejer sig bl. a. om fremskridt med hensyn til sådanne uløste spørgsmål som anvendelse af fleksible virkemidler, f. eks. handel med emissionskvoter, fælles gennemførelse og udvikling af ren teknologi, der alle har særlig betydning for energisektoren. Her er relevant opfølgning påkrævet. 2 38 Kyoto protokollen er kun det første skridt, når det drejer sig om klimaændringen. Rådet må også pege på muligheder, der sætter energisektoren i stand til at medvirke til at opfylde indgåede forpligtelser efter 2012. D. Mod en bæredygtig energipolitik 2. 39 Selv om medlemsstaterne spiller en vigtig rolle for udviklingen af en bæredygtig energipolitik, er det Kommissionens opgave at vedtage politik for foranstaltninger, der giver medlemsstaternes enkelte foranstaltninger øget værdi. Det er også vigtigt, at Rådet og Parlamentet sender de rigtige politiske signaler og skaber grundlag for en indsats. Der skal således i overensstemmelse med Cardiff- Forslag energiprodukter. KOM(97)30 endelig udg. af 12. 3. 1997. til Radels direktiv om omstrukturering af EF-bestemmclscrne for beskatning af -15- topmødets henstilling udarbejdes en særlig strategi med klare målsætninger og prioriteringer og en tidsplan for aktiviteterne Desuden vil nuværende aktiviteters kontinuitet. godkendelse af aktiviteter, som foreslås af Kommissionen, sikre de 2. 40. Som det blev erkendt på topmødet i Cardiff, er overvågning et uundværligt led i inddragelsen af miljøhensyn og vil blive stærkt befordret ved yderligere udvikling af brugbare indikatorer. Vedtagelse af et klart arbejdsprogram til dette formål med nøjagtige målsætninger og målrettede aktiviteter vil fremme denne proces. Foruden indikatorer bør der udvikles anvendelige overvågningsmåder, og Cardiff- topmødets opfordring til Rådet må følges op. -16- VEJEN FREM Det 21 århundredes miljøproblemer og behovet for at opfylde Kyoto-forpligtelsen til at nedskære emissionerne kræver, at Europa udvikler og gennemfører en bæredygtig energipolitik. Del er ikke længere muligt at fortsætte som hidtil. energipolitik fællesskabets Denne meddelelse tager sigte på at fremme større inddragelse af miljømålsætninger i foranstaltninger til dette formål Den skal også lette Rådets drøftelse af Det Europæiske Råds opfordring i juni til Rådet om i enhver relevant sammensætning at opstille sin egen strategi for at medinddrage miljø og bæredygtig udvikling. Det Europæiske Råd i Wien vil gøre status over udviklingen. foreslår række og en Kommissionen går ind for at inddrage miljøhensyn i energipolitikken og fremme miljøvenlige energitiltag. Den forpligter sig til at styrke sit eget bidrag og forventer, at Rådet og Parlamentet vedtager en række afgørende forslag. Da ansvaret for miljøpolitikken først og fremmest ligger hos medlemsstaterne, må de sørge for at inddrage miljøhensyn i deres energipolitik, det gælder også energipolitikken på lokalt og regionalt plan. Samarbejde mellem medlemsstaterne på fællesskabsplan vil give de politiske aktiviteter større effektivitet. fællesskabet har en supplerende rolle som består i at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og sikre sammenhængende, omkostningseffektive aktiviteter på fællesskabsplan Når miljøet skal inddrages i energipolitikken, kræves der en velovervejet, forbindelsen mellem miljøhensyn og deres økonomiske og samfundsmæssige følger. Det er især vigtigt at dvs. forsyningssikkerhed og konkurrencedygtighed, når bæredygtighed skal fremmes. prioriterede mål, energipolitikkens fremgangsmåde, som knytter lleksibel hensyn øvrige tage til Rådet og Parlamentet opfordres til også at støtte inddragelsen af miljøhensyn i energipolitikken ved hjælp af andre politiske beslutninger, som berører energi. 1 denne forbindelse må der lægges særlig vægt på internalisering af eksterne omkostninger og betydningen af skatte- og afgiftspolitiske foranstaltninger. Efter den 4. konference blandt parterne i FN's klimakonvention i Buenos Aires vil Kommissionen reagere på de beslutninger, som træffes der. Det er imidlertid allerede nu vigtigt, fastlægger den politik og de foranstaltninger, de mener, effektiv opfyldelse af kyoto-forpligtelserne kræver. at energiministrene fremme Kommissionen vil gøre sit yderste for at styrke medlemsstaternes samarbejde på dette område, især ved nærmere overvågning på grundlag af indikatorerne Den vil regelmæssigt aflægge rapport til Rådet, Europa parlamentet og andre organer om den yderligere udvikling af miljøets inddragelse i energipolitikken med henblik på at nå det overordnede mål, nemlig bæredygtig udvikling Den opfordrer Rådet til yderligere aktiviteter. til at godkende sine forslag integrationen og Rådet vil opstille sin egen strategi og opfordre medlemsstaterne til at iværksætte hver sin strategi for miljøets inddragelse i energipolitikken. 17 Rådet opfordres til at opstille et arbejdsprogram for yderligere udvikling af indikatorer og overvågningsformer for miljøets inddragelse. 18 Bilag I Bilag I Vejledende fortegnelse over foranstaltninger, som skal styrke miljøets inddragelse i Vejledende fortegnelse over foranstaltninger, som skal styrke miljøets inddragelse i Fællesskabets energipolitik Fællesskabets energipolitik Foranstaltning Foranstaltning A. Fremme af samarbejdet A. Fremme af samarbejdet Fajlles analyser til stottc for Fajlles analyser til stottc for cnergiinalsanningcr med cnergiinalsanningcr mod hovedva^gt pa opstilling af en lioved\;egt pa opslilling afen hensiglsnuessig slratcgi for hensiglsnuessig slratcgi for reaklioneu cflcr Kyoto reaklioneii cflcr Kyoto En onifattende gennemgang af En omfattende gennemgang af cnergiinarkedels problemer from encrgi ninrkedcls problenier from U\. ><>:>. <> pa gnmdlag af rcsiillatcl til. ><>:>. <> pa gruudlagaf rcsiillatcl aide fajllcs analyser a i de IJL'IICS analyser Del radgivende udvalg for encrgi Del radgivende udvalg for encrgi bislar Konunissioneu med al hislar Konunissioneu mod al udarbejdc cncrgipolitikkcn udarbejdc cncrgipolitikkcn Dialog nicd industricn og Dialog med industricn og frivilligc aflalcr frivilligc aflalcr Dialog med Dialog med elcktricilclsforsyningsindustnen. clcklricitclsforsyningsindustnen. gasforsyningsindustrien og gasforsyningsindustrien og olicindustnch (herundcr olicindustnch (herundcr raflniaderierne) om raflinadcrierne) 0111 bjuredyglighedsaklivileter b;urcdyglighedsaktiviteter Udbvgning af dc regionalc og Udbvgning af de regionalc og lokale energislynngsagcnlurcr lokale cncrgislyringsagenlurcr under SAVE og udvideise af under SAVE og udvideise af deres aktionsomrade deres aktionsomrade B. Styrkelse af saerlige enerj B. Styrkelse af saerlige enerj Encrgirammcprogrammct soger l'!ncrgirainiuepri)grammet soger at skabe el saninicnhajngende al skabe el saninienhajngcnde effektiyl gnmdlag for alle storrc ellektivl gnmdlag for allc storrc energiprogrammcr og omfallcr encrgiprogrammcr og omfallcr fajlles aklivitctcr med sigtc pa liullcs aklivitctcr med siglc pa biurcdygtig udvikling ba;redygtig udvikling Euergieffcktivitei: Euergieffcktivitei: SAVE ll-progranrmet SAVE 11-programmet Pilotaklioner og Pilotaklioner og undersogelser undersogelser LovgiN ningsprogram. Eovgi\ ningsprogram. herundcr: direklivcr oni herundcr: direklivcr om minimuiusstandardcr minimumsstandardcr for effektivitel, forhand- for effektivitel, forhand- ledc aflalcr og nuerk- lede aflalcr og nuerk- ningsprogrammer ningsprogrammer Andre SAVE- Andre SAVE- aklivitcicr (KKV, aklivitcicr (KKV, program for program for Ircdjcparlsfinansicring Ircdjcparlsfinansicring aflcknoiogianskalfcl. se. af Icknoiogianskaffclsc, bygningcr) bygningcr) Slratcgi og handlingsplan Slratcgi og handlingsplan Vedvarcndc encrgi: Vedvarcndc encrgi: Nuvairendc status og Nuvierendc status og tidsplan tidsplan mellem medlemsstaterne og ( mellem medlemsstaterne og ( I gang I gang Udfores af Udfores af ie berørte parter ie berørte parter Medlemsstaterne og Medlemsstaterne og Kommissionen Kommissionen Endelig udarbejdelse efter Endelig udarbejdelse efter Buenos Ai res-konferencen Buenos Ai res-konferencen (COP4); rapport i slutningen af (COP4); rapport i slutningen af 1999 i «)«>y Opreltel i juli 1998; Oprettet i juli 1998; oktobermodet behandler foruden oktobermodet behandler foruden forbindelsen mellem energi og forbindelsen mellem energi og miljø også klimaændringen miljø også klimaændringen I gang; gennemgang i sommeren I gang; gennemgang i sommeren 1999 1999 I gang; gennemgang i sommeren I gang; gennemgang i sommeren 1999 1999 Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Udvidelse af antallet af Udvidelse af antallet af agenturer; indkaldelse af tilbud agenturer; indkaldelse af tilbud til yderligere udvidelse af til yderligere udvidelse af netværket i foråret 1999 netværket i foråret 1999 Medlemsstaterne og Medlemsstaterne og Kommissionen Kommissionen apolitiske foranstaltninger apolitiske foranstaltninger Under droftelse i Fællesskabels Under droftelse i Fællesskabels institutioner; forslag fremsat af institutioner; forslag fremsat af Kommissionen, forhandlinger Kommissionen, forhandlinger om officiel vedtagelse i lobct af om officiel vedtagelse i lobct af efteråret 1998 efteråret 1998 Parlamentet. Rådet og Parlamentet. Rådet og Kommissionen Kommissionen -1 gang -1 gang Medlemsstaterne, Rådet og Medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen Kommissionen 1 gang; handlingsplan 1 gang; handlingsplan forventes færdig i 1999 forventes færdig i 1999 Drøftelse om ændret forslag Drøftelse om ændret forslag - - Projektudvælgelse i gang; Projektudvælgelse i gang; 19 19 Medlemsstaterne og Medlemsstaterne og ALTENER Il-programmet (pilotaklioncr og malrettede aklioncr og undcrsogelscr) Slralegi lor vedvarende energi: ivjurksjuUelse af haiidlingspian herunder slailkampagnc Fast bnundsel: Carnot- programmct for rcncrc tcknologi til fast bramdscl Olic: Specifikationcr for rcncre bnundsel (auto- olieprogrammcl) Luftkvalitctsforbcdringcr Eukning af olic-og gasplatforme ___ Direkliv om store lorbncndingsanhcg (jcnnemforclsc at clcktricitets- og gasdircklivcrne; bidrag til mere abnc markeder og mulighed for produktion med mindre nuljopavirkning Ovenagmng af bl. a. iniljopavirkninger Dircktiv om failles rcgler for vedvarcnde elcktricitct afslutning [if kontrakter i slutningen af 1998 Kommissionen I gang; rcsultalcr cftcr 1999 Koinmissioncn Parlamcntct, Radet og Kommissionen Projekludarbejdelse og indlcdning; iv<erksa;ttcs i 1998 - Aulo-olic I-harmoniscring fterdig; auto-olie II revideret program faerdigt i 1999 - Fajllcs holdning til direktiv om NOx, S02, Partikukert stof og bly; endelig vedtagelse i forste kvartal 1999 Beslutning forhandlet for Kommissionen inden for OSPAR; udvidelse til at omfatte medlcmsstaler uden for den pagaMdcndc koiivcntion Forslag lil a;ndring af 1988- direklivcl vedtagcl i juli 1998 Dircktiv vcdlagct af Fa^llcsskabcl; mcdlcmsstaternc skal tilpassc dcrcs lovgivning inden bcgyndclscn af 1999 og midtcn af 2000 Opfolgning og ovcrvagning i gang Forslag under udarbejdelse; forslag fajrdigt i slutningen af 1998 Idcntificcring og fremme af projektcr; ajourforing i Parlamenlct. Radet og Kommissionen Mcdlcmsstaternc, Kommissionen Parlamentet, Radet og Kommissionen | slutningen af 1998 Radet og Kommissionen Aklivitcler inden for transcuropajiskc net styrkcr encrgisammcnkoblingcr C. Sikring af bedre samordning med Faellesskabets ovrige politiske foranstaitninger pa energiomradet Det E. uropieiskc Ficllcsskabs femte rainmeprogram lor lorskning. Icknologisk udvikling og demonstration Vedtagelse af RP og sxrprogrammer; sidste kvartal 1998 - Udarbejdelse af Parlamcntct. Radet og Kommissionen | Landbrug: rapport om non- viklualia og vedvarende energi Reform af landbrugspolitikken - Agenda 2000 Stnikturfondcnc Encrgibcskatningsdirektiv med forslag om udvidelse af beskatningssystcmet til alt opvarmnings- og motorbrrendstof Transport - inddragelsc arbcjdsprogrammer; sidste kvartal 1998 Iva;rksa;ttelse af det femte RP; 1999 Under droftclse: i slutningen af 1998 Forslag under droftelse Kommissionen Reformforslag under dreftelse Under droftelse i Faellesskabets institutioner Parlamentet og Radet Parlamentet og Radet (**) Under droftelse 20 [ (**) Radet (**) Kommissionen (**) Kommissionen Indus!ri - inddragclsc Indus!ri - inddragclsc I gang; meddelelse 1998 I gang; meddelelse 1998 Arbejde pa ændret forslag i gang Arbejde pa ændret forslag i gang Aktivitet under overvejelse og Aktivitet under overvejelse og udarbejdelse (strategi vedtaget i udarbejdelse (strategi vedtaget i 1996) 1996) (**) Dokumenter under (**) Dokumenter under udarbcjdclsc - fajrdige midt i udarbcjdclsc - fajrdige midt i 1999 1999 l). Udvikling af en energipo itisk reaktion på klimaændringen l). Udvikling af en energipo itisk reaktion på klimaændringen Opstilling af en cncrgistralcgi Opstilling af en cncrgistralcgi efter Kyoto efter Kyoto Intcgrcrcdc rationcllc Intcgrcrcdc rationcllc planhcgningstcknikkcr planhcgningstcknikkcr Hovcdvajgtcn uden for C02- Hovcdvajgtcn uden for C02- aktivilctcrnc ligger pa mctan; aktivilctcrnc ligger pa mctan; gasudslip. affaldsforbrajnding og gasudslip. affaldsforbrajnding og mclangem Hiding melangem Hiding E. Udvikling af energipolitikkens eksterne dimension E. Udvikling af energipolitikkens eksterne dimension Encrgisamarbcjdc med Encrgisamarbcjdc med tiltraxlelseslandcnc: udvidclsens tiltraxlelseslandcnc: udvidclsens folgcr for cncrgiudviklingen og folgcr for cncrgiudviklingen og miljopavirkningen miljopavirkningen Encrgisamarbcjdc med Encrgisamarbcidc med Ircdjclandc fremmcr udveksling Ircdjclandc fremmcr udveksling af synspunklcr og stotler af synspunklcr og stotler projekter for bajredyglig encrgi projekter for bajredyglig encrgi (Synergy) (Synergy) Encigisaniarbcjdc med AVS- Encigisaniarbcjdc med AVS- landene landcne - Saiuarbcjdssiralcgi - Saiuarbcjdsstratcgi - Bajrcdygtigc encrgiprojekter - Baacdygtigc encrgiprojekter Udarbejdes sammen med de Udarbejdes sammen med de relevante GD relevante GD 1 gang; foreløbig rapport 1 gang; foreløbig rapport sommeren 1999 sommeren 1999 Kommissionen Kommissionen Rådet Rådet Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Under udarbejdelse Under udarbejdelse Finansieres over den europæiske Finansieres over den europæiske udviklingsfond og budgettets udviklingsfond og budgettets miljøafsnit miljøafsnit SAVE åbnet i 1998; ALTENER SAVE åbnet i 1998; ALTENER åbnes i 1999 åbnes i 1999 Parlamentet, Rådet og Parlamentet, Rådet og Kommissionen Kommissionen Parlamentet, Rådet og Parlamentet, Rådet og Kommissionen Kommissionen SAVE II og ALTENER 11 abnes SAVE II og ALTENER 11 abnes for associcrcdc landc, dcr ikkc cr for associcrcdc landc, dcr ikkc cr incdlcmmcr incdlcmmcr F. Permanent overvagning F. Permanent overvagning Overvagning af Overvagning af cncrgiudviklingen i samarbcjde cncrgiudviklingen i samarbcjde med mcdlcmsstalcrnc med mcdlcmsstalcrnc Offcnlliggorclsc af en arlig Offcnlliggorclsc af en arlig encrgiovcrsigt, som beskriver encrgiovcrsigt, som beskriver cncrgimarkcdcts udvikling og dc cncrgimarkcdcts udvikling og dc forende lndikatorcr forende indikatorcr Udarbcjdclsc af indikatorcr for Udarbcjdclsc af indikatorcr for bajredyglig encrgi i samarbcjde bajredyglig encrgi i samarbcjde med Eu rost at og EPA med Eurostat og EPA Energiøkonomernes Energiøkonomernes ckspertgnippe ckspertgnippe Emissionsovcrvågning Emissionsovcrvågning Årlig offentliggørelse; rapport Årlig offentliggørelse; rapport hvert efterår hvert efterår Medlemsstaterne og Medlemsstaterne og Kommissionen Kommissionen Kommissionen Kommissionen Planlægning i gang; foråret 1999 Planlægning i gang; foråret 1999 Kommissionen Kommissionen 21 21 ISSN 0254-1459 KOM(98) 571 endelig udg. DOKUMENTER DA 14 12 15 Katalognummer : CB-CO-98-589-DA-C ISBN 92-78-39946-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg