title: Reglamento (CE) n° 2224/98 de la Comisión de 15 de octubre de 1998 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2004/98

eurovoc_concepts:
ACP countries
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 279/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 10. 98 REGLAMENTO (CE) No 2224/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 15 de octubre de 1998 por el que se fija la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de trigo blando en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2004/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2094/98 (4), y, en particular, su art(cid:146)culo 7, Considerando que el Reglamento (CE) no 2004/98 de la Comisi(cid:155)n (5), ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n y/o del gravamen a la exportaci(cid:155)n de trigo blando a determinados Estados ACP; Considerando que, en virtud del art(cid:146)culo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir fijar una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la expor- taci(cid:155)n siguiendo los criterios a que se refiere el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicar(cid:145) al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima, y al licitador o licitadores cuya oferta se refiera a un gravamen a la expor- taci(cid:155)n; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios precitados a la situaci(cid:155)n actual de los mercados del cereal conside- rado lleva a fijar la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n en el importe indicado en el art(cid:146)culo 1; Considerando que el Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para las ofertas comunicadas del 9 al 15 de octubre de 1998 en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2004/98, la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de trigo blando se fijar(cid:145) en 36,73 ecus por tonelada. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 16 de octubre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 15 de octubre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 266 de 1. 10. 1998, p. 61. (5) DO L 258 de 22. 9. 1998, p. 4


title: Regolamento (CE) n. 2229/98 della Commissione del 15 ottobre 1998 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 16. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 279/43 REGOLAMENTO (CE) N. 2229/98 DELLA COMMISSIONE del 15 ottobre 1998 che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 2, considerando che, a norma dell’articolo 13 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, la differenza fra i corsi o i prezzi dei prodotti di cui all’articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunit(cid:133) pu(cid:149) essere coperta da una restituzione all’esportazione; considerando che le restituzioni debbono essere fissate prendendo in considerazione gli elementi di cui all’arti- colo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95 della Commis- sione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all’esportazione e le misure da adottare in caso di turba- tive nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2094/98 (4); considerando che, per quanto riguarda le farine, le semole e i semolini di grano o di segala, la restituzione applica- bile a questi prodotti deve essere calcolata tenendo conto della quantit(cid:133) di cereali necessaria per la fabbricazione dei prodotti considerati; che dette quantit(cid:133) sono state fissate nel regolamento (CE) n. 1501/95; considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di certi mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione; considerando che la restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; che essa pu(cid:149) essere modificata nel periodo intermedio; considerando che l’applicazione di dette modalit(cid:133) alla situazione attuale dei mercati nel settore dei cereali e, in particolare, ai corsi o prezzi di detti prodotti nella Comu- nit(cid:133) e sul mercato mondiale conduce a fissare la restitu- zione agli importi elencati in allegato; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione, come tali, dei prodotti di cui all’articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/92, ad eccezione del malto, sono fissate agli importi di cui in allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 16 ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 15 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 266 dell’1. 10. 1998, pag. 61. L 279/44 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 16. 10. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 15 ottobre 1998, che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (ECU / t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (ECU / t) Ammontare delle restituzioni 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Per le destinazioni seguenti: 01 tutti i paesi terzi, 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein. — 0 — 20,00 0 50,00 0 — 53,50 0 — — — 28,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 — — 01 — — 41,00 38,50 35,50 32,50 30,50 — — 82,00 — — 20,00 (2) — (2) — 20,00 (2) — (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione (cid:138) concessa. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato


title: Forslag til Rådets beslutning om Det Europæiske Fællesskabs holdning til forslag til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede forskrifter for typegodkendelse af tankbiler i klasse N og O, for så vidt angår deres stabilitet over for væltning

eurovoc_concepts:
Ecosoc
approval
commercial vehicle
harmonisation of standards
technical standard

formats: html pdf print

text: 3. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 374/17 Forslag til R¿dets beslutning om Det Europ»iske F»llesskabs holdning til forslag til regulativ fra De Forenede Nationers ˘konomiske Kommission for Europa om ensartede forskrifter for typegodkendelse af tankbiler i klasse N og O, for s¿ vidt ang¿r deres stabilitet over for v»ltning (98/C 374/06) (E˘S(cid:220)relevant tekst) KOM(1998) 564 endelig udg. - 98/0292(AVC) (Forelagt af Kommissionen den 14. oktober 1998) R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten on oprettelse af Det Euro(cid:220) p»iske F»llesskab, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa(cid:220) Parlamentet, under henvisning til R¿dets afg(cid:192)relse af 27. november 1997 om Det Europ»iske F»llesskabs tiltr»delse af over(cid:220) enskomsten under FN’s ˘konomiske Kommission for Europa om indf(cid:192)relse af ensartede tekniske forskrifter for hjulk(cid:192)ret(cid:192)jer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes p¿ hjulk(cid:192)ret(cid:192)jer, samt vilk¿rene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt p¿ grundlag af s¿danne forskrifter(cid:216)(˛), s»rlig artikel 4, stk. 2, andet led, og ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: (1)(cid:217)N¿r et forslag til regulativ fra De Forenede Natio(cid:220) ners ˘konomiske Kommission for Europa, som skal blive til et bilag til den reviderede overenskomst af 1958, forel»gges til afstemning i det administrations(cid:220) udvalg, som er nedsat i henhold til bestemmelserne i overenskomst, i artikel n»vnte stk. 2, 1, (˛)(cid:217)EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 78. skal forslaget v»re godkendt af R¿det, inden F»lles(cid:220) skabet kan stemme for vedtagelse af et s¿dant regu(cid:220) lativforslag; (2)(cid:217)forslaget til regulativ om ensartede forskrifter for typegodkendelse af tankbiler i klasse N og O, for s¿ vidt ang¿r deres stabilitet over for v»ltning, fjerner de tekniske hindringer for samhandelen med motor(cid:220) k(cid:192)ret(cid:192)jer mellem de kontraherende parter, for s¿ vidt ang¿r stabilitet over for v»ltning af tankbiler i klasse N og O; med de ensartede forskrifter i n»vnte regulativ opn¿s en h(cid:192)j grad af sikkerhed og milj(cid:192)be(cid:220) skyttelse; (3)(cid:217)regulativet bliver integreret i systemet for typegod(cid:220) kendelse af k(cid:192)ret(cid:192)jer og supplerer s¿ledes g»ldende f»llesskabslovgivning - VEDTAGET F˘LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Det Europ»iske F»llesskab stemmer for det forslag til regulativ om typegodkendelse af tankbiler i klasse N og O, for s¿ vidt ang¿r deres stabilitet over for v»ltning, som foreligger i dokument TRANS/WP. 29/1998/36 ved afstemningen p¿ det m(cid:192)de i administrationsudvalget, som afholdes den 11. november 1998 i forbindelse med 116. m(cid:192)de i arbejdsgruppen verdr(cid:192)rende k(cid:192)ret(cid:192)jers konstruk(cid:220) tion under De Forenede Nationers ˘konomiske Kommission for Europa, eller ved en afstemning p¿ et senere m(cid:192)de


title: La Corte di giustizia delle Comunità europee.

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU institution


title: Knowledge-based Europe.

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
education
innovation
research and development


title: DICTAMEN Nº 8/98 del Tribunal de Cuentas de las Comunidades Europeas sobre una propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por la que se establece el régimen agromonetario del euro [ref. 98/0214], y una propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo a las medidas transitorias para la introducción del euro en la política agrícola común [ref. 98/0215]

eurovoc_concepts:
European Monetary System
agri-monetary policy
agricultural expenditure
common agricultural policy
euro
national currency

text: C 368/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 11. 98 DICTAMEN No 8/98 del Tribunal de Cuentas de las Comunidades Europeas sobre una propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por la que se establece el re´gimen agromonetario del euro [ref. 98/0214], y una propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo a las medidas transitorias para la introducción del euro en la política agrícola común [ref. 98/0215] (98/C 368/02) EL TRIBUNAL DE CUENTAS DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, el apartado 4 de su artículo 188 C, Visto el Reglamento (CE) no 974/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998, relativo a la introducción del euro (1), Vistas las propuestas de la Comisión de 10 de junio de 1998 (2), Vista la solicitud de 7 de julio de 1998, formulada por el Consejo, de consulta al Tribunal de Cuentas sobre estas propuestas, recibida en el Tribunal el 23 de julio de 1998, Considerando que la introducción del euro tambie´n exige adaptar numerosos elementos de la reglamentación finan- ciera o agrícola, en particular, el Reglamento (CE) no 296/96 de la Comisión (3), en lo que se refiere, entre otros, al pago de anticipos y a la declaración de los gastos efectuados por los Estados miembros, HA APROBADO EL SIGUIENTE DICTAMEN: Tribunal en su Informe anual relativo a 1995 (4)— una unificación mayor de las ayudas y un mejor control del gasto agrícola. No obstante, dicho gasto dependerá tam- bie´n, en definitiva, del nivel en el que se fijen las ayudas. 2. La falta de propuestas sobre otros elementos de la reglamentación financiera o agrícola, en particular por el Reglamento (CE) no 296/96, no permite garantizar la coherencia global del dispositivo propuesto. 3. La propuesta 98/0214 contiene una disposición (ar- tículo 8) que concede la posibilidad a los Estados miem- bros no participantes de pagar a los beneficiarios los gastos derivados de actos relativos a la política agrícola en euros. El Estado miembro que se decida por esta posibilidad deberá, entonces, adoptar las medidas necesa- rias para evitar, en caso de variación del valor externo de su moneda nacional (devaluación o revalorización), que el beneficiario perciba un importe diferente al que se le hubiese pagado en moneda nacional (lo que constituiría un trato desigual entre los beneficiarios de los diferentes Estados miembros). Esta disposición implica, pues, una mayor complejidad en el seguimiento y control de los gastos correspondientes. Las dos propuestas de la Comisión dan lugar a las observaciones siguientes. 1. La simplificación prevista del re´gimen agromonetario actual debería permitir —como ya había indicado el 4. El texto de estas dos propuestas debería ser revisado para que resulte más claro, habida cuenta, en particular, del compromiso de la Comisión de logar una reglamenta- ción agrícola más sencilla y accesible. El presente dictamen ha sido aprobado por el Tribunal de Cuentas en Luxemburgo en su reunión de los días 14 y 15 de octubre de 1998. Por el Tribunal de Cuentas Bernhard FRIEDMANN Presidente (1) DO L 139 de 11. 5. 1998, p. 1. (2) Documento COM(1998)367 final, 98/0214 (CNS) y 98/0215 (CNS). (3) DO L 39 de 17. 2. 1996, p. 5. (4) DO C 340 de 12. 11. 1996, apartados 2. 19 a 2. 34


title: Commission Regulation (EC) No 2225/98 of 15 October 1998 fixing the maximum export refund on oats in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2007/98

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
oats

text: 16. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities L 279/39 COMMISSION REGULATION (EC) No 2225/98 of 15 October 1998 fixing the maximum export refund on oats in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2007/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2094/98 (4), Having regard to Commission Regulation (EC) No 2007/ 98 of 21 September 1998 on a special intervention measure for cereals in Finland and Sweden (5), and in particular Article 8 thereof, Whereas an invitation to tender for the refund for the export of oats produced in Finland and Sweden for export from Finland or Sweden to all third countries was opened pursuant to Regulation (EC) No 2007/98; Whereas Article 8 of Regulation (EC) No 2007/98 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal than the maximum refund; to or lower Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 9 to 15 October 1998, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2007/98, the maximum refund on exportation of oats shall be ECU 56,95 per tonne. Article 2 This Regulation shall enter into force on 16 October 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 15 October 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 266, 1. 10. 1998, p. 61. (5) OJ L 258, 22. 9. 1998, p. 13


title: Règlement (CE) n° 2224/98 de la Commission du 15 octobre 1998 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2004/98

text: L 279/38 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 16. 10. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2224/98 DE LA COMMISSION du 15 octobre 1998 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 2004/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2094/98 (4), et notamment son article 7, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre vers certains (cid:144)tats ACP a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 2004/98 de la Commission (5); consid(cid:130)rant que l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/ 95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale, ainsi qu’(cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre porte sur une taxe (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que le comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales n’a pas (cid:130)mis d’avis dans le d(cid:130)lai imparti par son pr(cid:130)sident, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 9 au 15 octobre 1998, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 2004/98, la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre est fix(cid:130)e (cid:133) 36,73 (cid:130)cus par tonne. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 16 octobre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 15 octobre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 266 du 1. 10. 1998, p. 61. (5) JO L 258 du 22. 9. 1998, p. 4


title: Särskild rapport nr 24/98 om riskkapitalverksamhet som finansieras med medel från Europeiska utvecklingsfonden, samt kommissionens svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c.4 andra stycket i EG-fördraget)

eurovoc_concepts:
EDF
budget appropriation
financing of aid
investment protection
management accounting
venture capital

text: C 389/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 SÄRSKILD RAPPORT nr 24/98 om riskkapitalverksamhet som finansieras med medel från Europeiska utvecklingsfonden, samt kommissionens svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c. 4 andra stycket i EG-fördraget) (98/C 389/02) INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt Sida INLEDNING. 1. 1 – 1. 10 Allmänt. 1. 1 – 1. 4 Genomförandet av revisionen. 1. 5 – 1. 10 RISKKAPITAL SOM INSTRUMENT FÖR FINANSIELLT BISTÅND. 2. 1 – 2. 18 Olika slag av riskkapitalfinansiering. 2. 1 – 2. 5 Interventionsområden och fördelning av medel. 2. 6 – 2. 12 Europeiska investeringsbankens genomförande av riskkapitalverksamhet. 2. 13 – 2. 18 Anbudsförfarande. 2. 13 – 2. 15 Lånevillkor och förpliktelser. 2. 16 – 2. 18 RÄNTESATSER OCH UTNYTTJANDET AV RÄNTEMARGINALER VID FÖRMEDLADE LÅN/VERKSAMHETER. 3. 1 – 3. 18 Allmänt. 3. 1 – 3. 3 Räntesatsernas nivå. 3. 4 – 3. 9 Ersättning för finansiella tilldelningar från globala lån. 3. 10 – 3. 18 Metoder som används för att täcka växelkursrisken. 3. 12 – 3. 17 Användning av räntemarginalen för administrativa kostnader och för utvecklingsändamål. 3. 18 PROJEKT SOM FINANSIERAS MED RISKKAPITAL. 4. 1 – 4. 13 Omfattning. 4. 1 Faktorer som påverkar ”projektets överlevnad på lång sikt”. 4. 2 Tilldelningsförfaranden för globala lån. 4. 3 – 4. 4 Utbetalningsperiod och utbetalningstakt. 4. 5 – 4. 7 Förseningar av projektens och åtgärdernas genomförande. 4. 8 – 4. 10 Europeiska gemenskapens finansiella mellanhänders (ECFI) förvaltning av globala lån. 4. 11 – 4. 13 KOMMISSIONENS ROLL. 5. 1 – 5. 8 SLUTSATS. 6. 1 – 6. 11 TABELLER 1–3. BILAGA I–II. Kommissionens svar. 45 45 45 46 46 46 47 47 47 48 48 48 49 49 50 50 50 50 51 51 51 52 52 53 55 57 60 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/45 1. INLEDNING Genomförandet av revisionen Allmänt 1. 1 Projekt eller program som finansieras under Lome´- konventionerna kan finansieras med subventioner eller riskkapital från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) eller med lån från Europeiska Investeringsbankens (EIB) egna medel eller med två eller flera av dessa finansieringsmeto- der tillsammans (1). Denna rapport handlar om använd- ningen av riskkapitalmedel. 1. 2 Riskkapital är en särskild finansieringsmetod som förekommer både i Lome´ III- och Lome´ VI-konventionen. Den gör det möjligt att ge ekonomiskt återbetalningsplik- tigt bistånd på gynnsamma villkor till prioriterade sekto- rer i länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS- länderna) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT), särskilt då mottagarnas egna lånemöjligheter inte tillåter finansiering med EIB:s egna medel (2). 1. 3 Riskkapitalmedlen som utgör en del av EUF (3) administreras av EIB på gemenskapens vägnar i överens- stämmelse med EIB:s stadga och budgetförordningen för EDF (4). 1. 4 Beloppen som avsatts för riskkapitalverksamhet under Lome´ III- och Lome´ IV-konventionerna uppgår till 615 respektive 850 miljoner ecu. Av dessa totala belopp tas i tabell 1 upp beslutade belopp (5), åtaganden netto och utbetalningar (endast för AVS-länderna) per den 31 december 1997. Vad gäller disponibla medel under Lome´ III- och Lome´ IV-konventionerna har åtaganden gjorts för 88 %. Endast 64 % av medlen har emellertid betalats ut till lånemottagarna. (1) Artikel 233 17. 8. 1991). i Lome´ IV-konventionen (EGT L 229, (2) När termen AVS-länder används avses AVS-länder och ULT- länder och om referens till det rättsliga ramverket för riskka- pitalverksamheter behöver göras sker detta i relation endast till Lome` IV. Relevanta bestämmelser i samband med Lome´ III nämns endast i de fall de skiljer sig från bestämmelserna i Lome´ IV. (3) Se artikel 10. 2 i det inbördes avtalet om finansiering och administration av gemenskapsbistånd under Lome´ IV-kon- ventionen (EGT L 229, 17. 8. 1991). (4) Se artikel 15. 1 i det inbördes avtalet. (5) Inklusive belopp för vilka beslut fattats men där det första åtagandet har dragits tillbaka. 1. 5. Vid genomförandet av revisionen har revisionsrätten tagit hänsyn till Europaparlamentets rekommendation (6) där kommissionen, EIB och revisionsrätten uppmanas att ofta göra regelbundna granskningar på platsen av de åtgärder som genomförs av EIB med fullmakt. 1. 6 Revisionsrättens revision är den tredje granskningen av biståndsåtgärder som förvaltas av EIB med fullmakt för EUF (7) och den har genomförts på grundval av det trepartsavtal som slutits mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (8). De viktigaste iakttagelserna från de två tidigare revisionerna var att a) dokumentationen i kommissionens arkiv om EIB:s förvaltning av riskkapitalmedlen är otillräcklig och att den ej används i tillräckligt stor omfattning, b) EIB drivs mer som en affärsbank än en utvecklings- bank. 1. 7 Kommissionens arkiv verkade fortfarande vara ofull- ständigt och det användes inte i full utsträckning, även om omfattande dokumentation ställts till kommissionens förfogande av EIB och arkiveringssystemet förbättrats under loppet av revisionsrättens granskning. Under granskningens gång begärdes ytterligare information från EIB. 1. 8 Samarbetet med EIB har överlag varit gott, särskilt under revisionsbesöken på platsen. Emellertid tillhanda- hölls viss viktig information så sent att det hindrade revisionsrätten från att utföra en effektiv granskning. 1. 9 Information om resultaten av officiella anbudsinfor- dringar, förutom i form av tabeller med upplysningar om anbudsförfarandet som innehåller endast mycket över- siktlig information, har aldrig mottagits. (6) Se resolutionen med iakttagelser som utgör en del av beslutet att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för dess förvaltning av den femte, sjätte och sjunde EUF under budgetåret 1993–PE 189. 073/58. (7) Se Särskild rapport 1984, maj 1984 och årsrapporten för 1991, punkterna 17. 42–17. 61 (EGT C 330, 15. 12. 1992). (8) Revisionsrätten offentliggjorde också nyligen i sin särskilda rapport 1/98 iakttagelser avseende riskkapitalverksamheter med budgetmedel som förvaltas av EIB för bilateralt finan- siellt och tekniskt samarbete med medelhavsländerna (EGT C 98, 31. 3. 1998). C 389/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 1. 10 Revisionsrätten granskade 42 riskkapitalverksam- heter och av dessa besöktes 33 projekt på platsen (9). De finansiella mellanhändernas och riskkapitalfinansieringens slutmottagares transaktioner omfattades också av gransk- ningen (se bilaga I). utvecklingsprojekt eller främjar och finansierar investe- ringar i AVS-länderna Se bilaga II för en uppdelning per slag av riskkapitalfinansiering. 2. RISKKAPITAL SOM ETT INSTRUMENT FÖR FINAN- SIELLT BISTÅND Olika slag av riskkapitalfinansiering 2. 1 Riskkapital används för att finansiera investeringar och är tänkt att stödja genomförandet av direkt produk- tiva investeringar, såväl offentliga som privata, som bi- drar till AVS-ländernas ekonomiska och industriella utveckling (se artikel 263 i Lome´ IV-konventionen). 2. 2 Riskkapital får tillhandahållas i form av lån eller andelar i eget kapital, enligt artikel 234 i Lome´ IV- konventionen. 2. 3 Inom lånekategorin utgör globala lån en särskild form av villkorslån och kan jämföras med ”kreditlimiter” vid finansinstitut. Dessa institut kan ligga i AVS-länderna (finansinstitut eller små lokala företag som tillhandahåller riskvilligt kapital) eller i gemenskapens medlemsstater. Instituten lånar medlen vidare, med EIB:s godkännande, till den slutliga stödmottagaren (särskilt små- och medel- stora företag) i form av enskilda delar av globala lån eller andelar i det egna kapitalet. 2. 4 Lån med rätt att delta i utdelningen är en särskild form av riskkapitalfinansiering som införts av EIB för att få villkorliga lån eller förlagslån att ligga mer i linje med begreppet kvasikapital (10). Dessa lån ger vanligen ersätt- ning dels i form av en fast räntedel och dels i form av en rörlig del som är en procentsats av lämnad utdelning. 2. 5 När det gäller andelar i det egna kapitalet, används riskkapitalmedel för att på gemenskapens vägnar för- värva tillfälliga minoritetsandelar av det egna kapitalet i företag eller institutioner i AVS-länderna som finansierar Interventionsområden och fördelning av medel 2. 6 Den huvudsakliga riktlinjen för EIB:s interventioner när det gäller riskkapitalverksamhet anges i artikel 236 i Lome´ IV-konventionen. Denna artikel fastslår att EIB i första hand skall finansiera produktiva projekt och pro- gram inom industri, jordbruksindustri, turism, gruvdrift, energi och transporter samt telekommunikationer sam- manhängande med dessa sektorer. 2. 7 Totalt 406 miljoner ecu eller 49 % av tillgängliga medel under Lome´ IV (270 miljoner ecu eller 45 % under Lome´ III) hade fördelats till de 46 minst utvecklade AVS-länderna i form av garanterade minimibelopp i de nationella vägledande programmen (NIP). För 14 av dem (Lome´ IV), var beloppen för riskkapitalverksamheten för vilka beslut fattats 1 miljon eller mera lägre än dessa minimibelopp vid slutet av 1997. 2. 8 Det finns endast ett fåtal (globala) riktlinjer för riskkapitalfinansiering av individuella projekt eller pro- IV-konventionen (artikel gram. Artikel 233. 2 i Lome´ 197. 2 och 197. 3 i Lome´ III-konventionen) tar enligt följande upp de kriterier som skall uppfyllas då finansie- ringsmetoderna för biståndsprojekten eller programmen fastställs: a) Graden av AVS-ländernas utvecklingnivå, geografiska läge samt ekonomiska och finansiella förhållanden. b) Projektets eller programmets art, dess ekonomiska och finansiella återbäring såväl som dess sociala och kulturella verkan. c) När det gäller lån, faktorer som garanterar att räntor och amorteringar betalas. 2. 9 Den huvudsakliga vägledningen som EIB ger när det gäller användning av riskkapitalmedel (11) är att den anser det vara ett alternativt finansieringsinstrument till dess egna medel som skall användas då finansiering med egna medel anses vara olämpligt. EIB väljer mellan risk- kapital och finansiering med egna medel på grundval av landets kreditvärdighet och den generella ekonomiska och (9) Dominikanska republiken, Haiti, Madagaskar, Mauretanien, Moçambique och Nya Kaledonien. (10) Lån som liknar eget kapital. (11) Källa: EIB:s svar på ett allmänt frågeformulär från revisions- rätten, 5 augusti 1996, PA/ACP-111/JRL. 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/47 politiska situationen i landet, förekomsten av säkerheter eller garantier i samband med finansieringen, projektfi- nansieringens struktur och hur mycket ekonomiskt bistånd som behövs. Europeiska investeringsbankens genomförande av riskka- pitalverksamhet Anbudsförfarande 2. 10 De kriterier som definieras i Lome´ IV-konventio- nen och av EIB är så vidsträckta att en bedömning av om finansieringen av ett projekt är riktig eller inte blir subjektiv. Faktum är att de granskade finansieringsförsla- gen (12) inte innehåller en klar och tydlig utvärdering av ovannämnda kriterier för att motivera valet att finansiera hela åtgärden eller delar av den med riskkapitalmedel En mer tydlig motivering skulle emellertid ge bättre insyn i beslutet att finansiera med riskkapital. 2. 13 I samband med anbudsförfarandena under Lome´ III beslöt EIB att kontrakt skulle tilldelas efter ett kon- kurrensutsatt förfarande som tog hänsyn till projektets särskilda typ och utgiftsslag. EIB efterlevde emellertid inte EUF-regeln som stipulerar att anbud skall vara öppna endast för de företag som har sitt huvudkontor i AVS- länderna eller i EU:s medlemsstater. 2. 11 I detta sammanhang fann revisionsrätten några verksamheter som finansieras med riskkapitalmedel där det kan diskuteras om det risktagande som skall ingå i sådana verksamheter faktiskt förelåg och om de behövde detta slag av finansiering. 2. 12 Det gällde följande verksamheter: a) Moderniseringen av konsortier av i Moçambique och i Madagaskar i vilka respektive regeringar har minoritetsandelar. Konsortieverksamhe- ten är lönsam och drar in hårdvaluta för återbetalning av lånen så att andra finansieringskällor kunde ha använts. fiskeflottor b) I Dominikanska republiken har de två globala lånen som getts till en finansiell mellanhand helt använts för vidareutlåning till etablerade små- och medelstora företag som visat sig vara framgångsrika i sin verk- samhet. I flera fall skulle lånet kunna ha getts till den slutlige mottagaren även utan tillgång till EIB:s globala lån. c) I Nya Kaledonien användes riskkapitalmedel i form av globala lån och lån med rätt att förvärva kapitalande- lar där andra finansieringskällor lätt kunde ha mobili- serats. 2. 14 Den dokumentation som EIB ställt till förfogande i form av tabeller över förmedlade lån hjälpte inte revi- sionsrätten att slå fast att anbudsförfarandet genomförts i överensstämmelse med EUF-reglerna, bl. a. dem som sti- pulerar att leveranser skall komma från en EU-medlems- stat eller ett AVS-land såvida inte ett undantag från reglerna kan göras. I flera fall kom emellertid leveran- serna från länder som varken var AVS-länder eller någon av EU:s medlemsstater. 2. 15 För Cahora Bassa-projektet, har arbetena på den norra delen (finansierad med EUF-medel förvaltade av kommissionen) och den södra delen (finansierad med EIB:s egna medel och riskkapital medel från EUF) av kraftledningen föregåtts av två olika anbud och kontrakt trots att de slutligen anförtroddes samma avtalspart. Anledningen till detta är att kommissionen och EIB inte kunde komma överens om villkoren för anbudsförfaran- det eftersom EUF:s anskaffningsregler skiljer sig från EIB:s (dvs. ursprungsregler när det gäller levereranser från Sydafrika). Revisionsrätten välkomnar förändringen i EIB:s policy 1995, som innebär att EIB nu tillämpar EUF:s regler åtminstone under Lome´ IV. Lånevillkor och förpliktelser Strängare kriterier och riktlinjer för användningen av riskkapitalmedel bör utvecklas så att ett mervärde erhålls för utvecklingsändamål. (12) Finansieringsförslag för den verksamhet som diskuterades i den kommitte´ som nämns i artikel 28 i det inbördes avtalet för Lome´ IV-konventionen (EGT L 229, 17. 8. 1991) eller i artikel 22 i det inbördes avtalet för Lome´ III-konventionen (EGT L 86, 31. 3. 1986). 2. 16 I flera fall uppfyllde AVS-länderna eller bistånds- mottagarna inte, eller endast delvis, sina förpliktelser. Framför allt lämnade de inte nödvändig information som t. ex. rapporter om fortskridande, rapporter om projek- tens fullgörande, granskade årsredovisningar eller de finansiella mellanhändernas rapporter om de slutliga biståndsmottagarnas resultat (13). Fastän detaljerade ana- (13) Se även punkt 1. 31 i Särskild rapport 1/98. C 389/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 lyser av biståndsmottagarnas ekonomiska och finansiella resultat överlämnades till revisionsrätten under dess tjän- steuppdrag, bekräftade inte EIB att man systematiskt erhöll dessa från de finansiella mellanhänderna (14). I denna särskilda fråga är finansieringskontrakten mellan EIB och de finansiella mellanhänderna inte entydiga, eftersom respektive artikel ger utrymme för olika tolk- ningar vad gäller de finansiella mellanhändernas skyldig- heter. 2. 17 I övriga fall framkom följande: a) Låntagaren (AVS-land) tillhandahöll inte utländsk valuta till den slutlige biståndsmottagaren (ca 2 miljo- ner ecu) i utbyte mot motsvarande belopp i lokal valuta trots flera påminnelser från EIB vid dess besök på platsen. b) 6 miljoner ecu i riskkapital skulle användas för att modernisera en fiskeflotta. Fastän projektet som sådant framgångsrikt håller på att genomföras finns det frågetecken när det gäller skyddet av AVS-landets tillgång på fisk. Även om uppgifterna om totalt tillå- ten fångst som låntagaren lämnat in är ofullständiga, framgår det att taket för maximalt tillåten fångst har fastställts ovanför den nivå som förekommer i projek- tets finansieringsförslag. Samtidigt har det totala anta- let utfärdade fiskelicenser också ökat. c) 3,2 miljoner ecu i riskkapital avsattes för modernise- ring av fiskebåtar och utrustning för beredning av räkor. Madagaskars regering fortsatte att utfärda fler fiskelicenser trots att den gjort utfästelser om motsat- sen och trots påminnelser från EIB. Den minskning som konstaterats i mängden fisk som fångas per timme kan tyda på ett redan alltför stort uttag av fisk. 2. 18 EIB:s reaktioner i sådana situationer har varit inkonsekvent. I flera fall har påminnelser sänts ut till låntagaren, i andra fall tycks EIB ha accepterat situatio- nen. 3. RÄNTESATSER OCH UTNYTTJANDET AV RÄNTE- MARGINALER VID FÖRMEDLADE LÅN/VERKSAMHE- TER IV-konventionen. Där fastslås att när det gäller lån skall räntesatsen alltid vara lägre än 3 %. I Lome´ III-konven- tionen (15) fastställs att räntesatsen skall bestämmas utifrån varje projekts egenheter men inte överstiga 8 %. 3. 2 När medel förmedlas till biståndsmottagaren via ett finansinstitut i AVS-landet eller dess regering, åtnjuter mellanhanden i första ledet en räntesats som ligger under 3 %. Den slutlige biståndsmottagaren betalar högre rän- tesatser såvida inte lånen beviljas dem direkt av banken eller om mellanhanden förmedlar lånet på samma vill- kor. 3. 3 Marginalen mellan de två räntesatserna skall täcka mellanhandens administrativa kostnader, växelkursrisker och finansiella risker och kostnaden för tekniskt bistånd som ges till den slutlige mottagaren. Eventuellt överskju- tande belopp skall användas för utvecklingsändamål (16). Räntesatsernas nivå 3. 4 För de granskade programmen konstaterades att då lån hade förmedlats genom regeringarna i AVS-länderna låg räntesatserna i allmänhet under marknadsräntorna. 3. 5 För lån som förmedlats av finansinstitut till små och medelstora företag fastställs vanligtvis räntesatserna på marknadsnivå av flera skäl: för att undvika konkurrens- snedvridning, för att minska risken för oegentligheter vid val av biståndsmottagare (risk för korruption) och för att göra låntagaren oberoende av bistånd på längre sikt. För den slutlige biståndsmottagaren är den enda fördelen med denna riskkapitalfinansiering att den ger lättare tillgång till finansiering på medellång eller lång sikt. Allmänt 3. 1 Den enda direkta referensen till räntesatser som gäller riskkapitalverksamhet görs i artikel 234. 1 c i Lome´ 3. 6 Lån från EIB:s egna medel åtnjuter en räntesubven- tion från EUF. Detta skulle kunna leda till en situation där räntesatsen netto på EIB:s lån från egna medel som skall betalas av den slutlige biståndsmottagaren är lägre än räntesatsen för riskkapitallån. För en investering i ett (14) Se även Särskild rapport 1/98 när det gäller bilateralt finan- siellt och tekniskt samarbete med medelhavsländerna, punkt 1. 31. (15) Artiklarna 196. 3 b och 199. 4. (16) Se artikel 233. 4 b i Lome´ IV-konventionen. 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/49 hotellkomplex i Guinea var till exempel räntesatsen på ett lån från EIB:s egna medel 3 % medan räntesatsen för ett riskkapitallån som förmedlats av en finansiell mellanhand låg på 8 %. 3. 7 Ur ett utvecklingspolitiskt perspektiv går EIB:s policy att fastställa räntesatserna för små och medelstora företag på marknadsnivå och bevilja förmånligare ränte- satser åt större företag i den privata och offentliga sektorn, emot andan i Lome´konventionen och kan leda till en obalanserad situation vid fördelningen av förde- larna med riskkapitalfinansiering till mottagarna. 3. 8 Följande exempel åskådliggör den ovan beskrivna situationen: a) Ett företag som producerar och distribuerar elektrici- tet i Dominikanska republiken har erhållit ett lån med en räntesats på 6 % i ett förmedlat låneavtal med Dominikanska republikens regering och där växel- kursrisken skall bäras av biståndsmottagaren. I samma land måste de små och medelstora företagen betala räntesatser på mellan 22 % och 32 % för lån som förmedlats till dem av den finansiella mellanhanden. Växelkursrisken bärs dock av den sistnämnda. b) I Moçambique lånade ett lokalt dotterföretag till ett europeiskt företag inom fiskerinäringen till en ränte- sats på 4 % från regeringen genom ett förmedlat låneavtal. Den valutarisk företaget måste bära var begränsad eftersom verksamheten genererade hårdva- luta. Nyetablerade små och medelstora företag beta- lade räntesatser på mellan 40 % och 46 % i förmed- lade lånteavtal med de finansiella mellanhänderna eftersom dessa var tvungna att täcka växelkursrisken och inflationsrisken. 3. 9 I ett flertal lånekontrakt (som ingåtts enligt bestäm- melserna i Lome´ IV-konventionen) överstiger EIB:s totala ersättning räntan (ersättningen) på lånen 3 %, särskilt när det gäller lån med rätt att delta i utdelningen (se punkt 2. 4) (17). Sådana överskjutande inkomster regleras inte i Lome´ IV-konventionen. Ersättning för finansiella tilldelningar från globala lån 3. 10 I flera fall kunde inte revisionsrätten kontrollera att de räntesatser som tillämpades av de finansiella mellan- händerna överensstämde med villkoren i lånekontraktet mellan mellanhanden och EIB, antingen för att det inte fanns några ”referens”-räntesatser (t. ex. i Haiti) eller för att definitionen av de räntesatser som de finansiella mellanhänderna tillämpade omöjliggjorde en jämförelse med ”referens”-räntesatserna. Följande fall visar vilka problem som uppstod beträffande ersättningen: a) I Dominikanska republiken var räntesatserna för vissa förlagslån där räntesatserna varierade mellan 20 % och 26 % i januari 1997, högre än den ”förmånsrän- tesats” som publicerades av centralbanken på cirka 20 % och som tillämpades sedan oktober 1996. Denna räntesats utgör en referensränta för de finan- siella mellanhänderna vid fastställandet av räntesatsen för dess lån. Enligt EIB hade de räntesatser som de finansiella mellanhänderna använt legat i linje med ”förmånsräntorna” fram till oktober 1996. Avvikelsen utreds nu av EIB. b) Beträffande ett annat globalt lån till en finansiell mellanhand i Madagaskar, fastställde finansierings- kontraktet, som godkänts av EIB, att dellånen skulle bära en total faktisk räntesats inklusive kostnader, arvoden och andra ersättningar som återspeglade rän- tesatserna i det landet för verksamheter av samma slag, varaktighet och belopp och som godkänts av banken. I det här fallet är det knappast möjligt att fastställa om räntesatserna fastställts i enlighet med EIB:s riktlinjer. 3. 11 I sådana fall borde EIB ha säkerställt att de ”refe- rens”-räntesatser som nämns i finansieringskontraktet faktiskt finns i de berörda länderna och en verklig kontroll av de räntesatser som tillämpas av de finansiella mellanhänderna borde ha gjorts. Metoder som används för att täcka växelkursrisken 3. 12 Då det ursprungliga lånet förmedlas i en annan valuta fördelar finansieringskontrakten växelkursriskerna mellan den slutlige biståndsmottagaren och den ursprung- lige låntagaren. 3. 13 Under Lome´ III belastade risken enbart låntagaren som var tvungen att betala tillbaka lånet i ecu eller i en annan europeisk valuta. Vid ett lån som förmedlas över- förs risken (delvis) till mottagaren av förlagslånet genom en högre räntesats. (17) Se även årsrapporten för budgetåret 1996, volym II revisions- förklaringen, punkt 22. 24 a (EGT C 348, 18. 11. 1997). 3. 14 I Lome´ detta och det fastställs att IV-konventionen (artikel 234. 2) ändras C 389/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 a) som en generell regel skall risken bäras av gemenska- pen när det gäller riskkapitalfinansiering för att för- stärka företagets egna kapital, b) risken skall delas mellan gemenskapen och övriga parter när det gäller riskkapitalfinansiering av investe- ringar som görs av företag och små och medelstora företag i den privata sektorn. kostnader och för utvecklingsändamål saknades (trots bestämmelserna i Lome´ IV-konventionen), var ofullstän- diga eller oprecisa i ett flertal fall. EIB borde vidta åtgärder för att säkerställa att bestämmelserna i Lome´ IV-konventionen (18) om hur räntemarginalerna skall användas efterlevs, dvs. att mellanhändernas nettovinst i sin helhet skall användas för konkreta utvecklingsända- mål. 3. 15 I artikel 234. 2 b slås också fast att i allmänhet skall växelkursrisken delas lika. Denna artikel måste förtydligas när det gäller hur den skall tillämpas, när, hur och av vem beräkningarna av detta skall göras samt vad resultatet skall användas till. 3. 16 I konventionen sägs inte heller något om vad som skall gälla för växelkursrisken vid lån som förmedlas till företag utanför den privata sektorn eller till företag som inte hör till kategorin små och medelstora företag. 3. 17 Växelkursriskerna är en av de viktigaste faktorerna när det gäller fastställandet av räntesatsen vid förmedling av lån. EIB tillämpar olika lösningar på detta problem av skäl som inte är uppbenbara för revisionsrätten. a) I det första av två liknande projekt nämns ingenting om någon fördelning av växelkursrisken mellan mot- tagaren och gemenskapen, medan gemenskapen för det andra projektet tar på sig högst 25 % av växel- kursrisken. b) I ett annat fall stipulerar finansieringskontraktet med lånemottagaren att växelkursrisken helt skall bäras av mottagaren, vilket strider mot respektive bestämmel- ser i Lome´ IV-konventionen. c) I Moçambique, Madagaskar och Nya Kaledonien, hade de finansiella mellanhänderna vid tidpunkten för revisionsrättens besök inte gjort avsättningar till de s. k. växelkursriskreserverna som finansieringskontrak- ten kräver. Dessutom anger finansieringskontrakten inte till vilket ändamål eventuella saldon från växel- kursriskreserverna skall användas efter att lånet har betalats tillbaka. Användning av räntemarginalen för administrativa kost- nader och för utvecklingsändamål 4. PROJEKT SOM FINANSIERAS MED RISKKAPITAL Omfattning 4. 1 Även om investeringarna som ingår i riskkapital- verksamheten har förberetts, genomförts och övervakats på ett riktigt sätt av EIB, kan följande iakttagelser göras i samband med projektens överlevnad på lång sikt, tilldel- ningsförfaranden, utbetalningsperiod och utbetalningstakt för globala lån samt förseningar i genomförandet. Faktorer som påverkar ”projektets överlevnad på lång sikt” 4. 2 I följande fall hotas ”projektets överlevnad på lång sikt”, även om förberedelserna och genomförandet av investeringarna har varit korrekta. Även när EIB och kommissionen formellt har små möjligheter att ingripa efter det att investeringarna har genomförts, borde de hitta sätt att säkerställa effektiv överblick på nationell nivå över projekt för att undvika att följande problem uppstår: a) Riskkapital på 13 miljoner ecu avsattes till en investe- ringsplan på 42 miljoner ecu för att vid en alumini- umproducerande fabrik återställa produktionskapaci- teten och förbättra den industriella utrustningens pro- duktivitet och tillförlitlighet. Övriga investeringar i fabriken och dess utrustning som behövs för att garantera verksamhetens överlevnad har ställts in eller skjutits upp av företaget, som i stället använt de medel som på så sätt har frigjorts till att balansera förluster som aktieägarna ursprungligen tagit på sig enligt en avsiktsförklaring som upprättats av de två största aktieägarna. b) Riskkapital på 20 miljoner ecu avsattes till ett projekt på 152 miljoner ecu (vilket senare reducerades till ett 3. 18 Administrativa bestämmelser för att avgöra hur stor andel av räntemarginalen (inklusive eventuell avkast- ning från andelar) som skall användas för administrativa (18) Se artikel 233. 4 b i Lome´ IV-konventionen. 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/51 projekt på 120 miljoner ecu) för återuppbyggnad av en kraftledning som sammanband den hydroelektriska stationen i Moçambique med elektricitetsnätet i Syd- afrika (RSA). Eftersom avgifterna för elleveranser till RSA (de förhandlades fram 1975 och fastställdes i ett kontrakt som inte kan ändras) ligger betydligt under nu gällande avgifter kommer det att bli mycket svårt att uppnå full täckning av de kostnader som läggs ovanpå hittills gjorda förluster. c) Riskkapital på 6 miljoner ecu avsattes för att kon- struera två anläggningar (på 3 miljoner ecu vardera) för beredning av cashewnötter. Det första projektet beslutades 1992 och påbörjade sin verksamhet under säsongen 1995/1996. Det andra projektet som beslu- tades 1995, har ställts in av initiativtagare på grund av den oklara och riskfyllda situationen på cashew- nötsmarknaden. De två projekten drabbas av rege- ringens oklara och växlande politik beträffande cash- ewnötssektorn. d) Riskkapital på 14 miljoner ecu avsattes för finansie- ringen av ett jordbruks-industriellt projekt som inne- bar att nya områden och anläggningar anlades för att bearbeta gummi och palmolja. Råvaran skulle hämtas både från familjeplantager och industriella plantager (Soguipah). Otillräcklig uppmärksamhet ägnades emellertid åt sådana faktorer som tillgång till markna- derna, marknadsföring av produkten och i vilken grad palmoljan överensstämmer med lokalbefolkningens smak. Verksamheten bereder anställning åt 1 686 personer och ger arbete och inkomstkällor till lokal- befolkningen i området, men kontinuiteten är osäker på grund av ackumulerade förluster från perioden 1992–1995 som uppgår till över 50 % av aktiekapita- let, begränsad tillgång till marknaderna och bolagets starka beroende av bidrag och lån. e) I Madagaskar och Dominikanska republiken har antalet skapade nya arbetstillfällen vid fem av de elva små och medelstora företag som revisionsrätten besökte och som erhållit riskkapitalmedel från EUF på 783 000 ecu, varit lägre än det antal som beräk- nats och angetts i lånetilldelningsrapporterna. När det gäller ett av dessa företag hade innehavaren av aktie- majoriteten inte fullgjort sitt åtagande att investera i det nystartade företaget, som tillhörde kategorin små och medelstora företag. Detta tycks ha haft en negativ företagets kommersiella verksamhet inverkan på under 1994 och 1995. Tilldelningsförfaranden för globala lån ter och för att utvidga redan befintliga verksamheter. För de granskade fallen hade den allra största delen av finansiering från globala lån använts av de finansiella mellanhänderna för att finansiera utvidgningen av redan befintliga kunders verksamhet (19). Vissa av dem skulle förmodligen ha beviljats lån från mellanhandens egna medel. Detaljer om lånetilldelningen finns i tabell 2. 4. 4 I Nya Kaledonien har globala lån använts också för återfinansiering av verksamheter som redan erhållit lån från de finansiella mellanhändernas ”egna medel” eller för verksamheter som tidigare finansierats av de små och medelstora företagens egna tillgångar. Mervärdet vad gäller utvecklingsbiståndet är inte självklart i sådana fall. Utbetalningsperiod och utbetalningstakt 4. 5 Utbetalningsperioden för globala lån fastställs i finansieringskontraktet mellan EIB och den finansiella mellanhanden och täcker normalt en treårsperiod med möjlighet till förlängning enligt EIB:s beslut. För detaljer om utbetalningsperioder, se tabell 3. 4. 6 Den långsamma utbetalningstakten i Moçambique berodde delvis på att det fanns konkurrerande lån med mindre restriktiva villkor, men också på den höga infla- tionstakten och motsvarande höga räntesatser för för- medlade lån (40–46 %). I Madagaskar har den allmänna ekonomiska situationen (devalvering av den madagas- kiska francen 1994) utgjort ett hinder för bildandet av de små och medelstora företagen och deras expansion. 4. 7 I Madagaskar och Moçambique ställde de finansiella mellanhänderna inte omedelbart intäkterna från EIB:s lån till mottagarnas förfogande. I ett fall innehöll den finan- siella mellanhanden 100 000 ecu av medlen som tilldelats den slutlige stödmottagaren från EIB utan att någon förklaring finns tillgänglig. Förseningar av projektens och åtgärdernas genomfö- rande 4. 8 I sin årsrapport för budgetåret 1996, volym II om revisionsförklaringen (20), tog revisionsrätten upp de risk- kapitalverksamheter för vilka inga utbetalningar gjorts under minst 18 månader. 4. 9 Revisionsrätten har upptäckt flera projekt vars genomförande har försenats i hög grad av olika anled- 4. 3 Globala lån som skall förmedlas till små och medel- stora företag används både för att starta nya verksamhe- (19) Se även Särskild rapport 1/98, punkt 1. 30. (20) EGT C, 18. 11. 1997, punkt 22. 12. C 389/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 ningar. Detta har lett till en situation där åtaganden gjorts vad gäller riskkapitalmedel utan att medlen faktiskt använts. a) I december 1994 slöts ett finansieringskontrakt för återuppbyggnaden av en råoljeledning. Det prelimi- nära utbetalningsschemat innehöll utbetalningar på 9 miljoner ecu under perioden 1995–1997. Vid slutet av 1997 hade endast 0,4 miljoner ecu betalats ut men den av EIB sammanställda årsrapporten om åtgär- derns genomförande per december 1995 innehöll inga särskilda anmärkningar beträffande förseningen. b) Av ett lån på 14 miljoner ecu till regeringen i Etiopien för ett regionalt telekommunikationsprojekt hade endast 0,6 miljoner ecu utbetalats vid slutet av 1997, fastän projektet bedömdes vara färdigställt i december 1996. Utbetalningen av den resterande delen av lånet hade blockerats på grund av allvarliga problem med anbudsförfarandet för byte av telefonlinjerna. Proble- met har uppmärksammats av EIB (21) men ännu inte lösts. c) EIB beviljade i december 1994 ett villkorligt lån på 15 miljoner ecu till Dominikanska republikens regering för studier, utformning, genomförande, kommersiella beställningar och drift av investeringar. Detta ingick som en del i ett större projekt med en beräknad kostnad på 47 miljoner ecu för ett kraftöverförings- nätverk i huvudstaden och i landets södra och östra delar. Projektet som skulle beställts i slutet av 1996 hade ännu inte påbörjats i slutet av 1997. 4. 12 Enligt de ECFI som revisionsrätten besökt är anled- ningarna till den låga utnyttjandegraden den tid det tagit för kreditmöjligheten att bli känd, de begränsningar av beloppen som fastställts för de enskilda fördelningarna samt bristen på lämpliga projekt. Utbetalningen fördröjs ytterligare av att tidsödande juridiska och administrativa ramar satts upp, inom vilka investeringarna måste hål- las. 4. 13. Samtidigt som det är viktigt att riskkapitalmedlen är tillgängliga för en stor krets och på olika nivåer, noterades följande andelar där effektiviteten och insynen i finansieringsuppläggen kan ifrågasättas: a) När det gäller investeringar i riskvilliga kapitalfonder tycks det finnas fyra nivåer som medlen måste passera innan de når den slutliga biståndsmottagaren (små och medelstora företag). Detta verkar medföra kostnader (ersättningar och avgifter) och ta tid. b) För en investering i Guinea användes två olika slag av finansiering med riskkapital via två olika mellanhän- der i kombination med direkt finansiering från EIB:s egna medel på en mångfald olika villkor. 5. KOMMISSIONENS ROLL 4. 10 Kommissionen borde därför tillsammans med EIB formulera en politik för inställande av riskkapitalverk- samheternas ”vilande” saldon. 5. 1 Som tidigare nämnts (se punkt 1. 3) administrerar EIB riskkapital från fondens medel på gemenskapens vägnar och utför också de finansiella transaktionerna i samband med riskkapital. Europeiska gemenskapens (ECFI) förvaltning av globala lån finansiella mellanhänders 4. 11 Ett totalt belopp på 15 miljoner ecu har ställts till ECFI:s förfogande i form av villkorslån (se även punkt 2. 3). Användningsgraden av denna möjlighet på 15 miljo- ner ecu har varit ganska låg: i augusti 1997, fyra och ett halvt år efter det att finansieringskontrakten underteck- nats och nitton månader efter det att den ursprungliga fördelningsperioden löpt ut, hade 100 % av det globala lånebeloppet fördelats, men endast 42 % hade betalats ut. I sju av de tolv EU-medlemsstaterna (B, D, EL, IRL, I, L, P) hade kreditmöjligheten inte använts alls. 5. 2 På grundval av artikel 11 i det inbördes avtalet skall kommissionen ansvara för att genomföra biståndspoliti- ken som fastställs av rådet och riktlinjerna för finansiellt utvecklingssamarbete som definieras av AVS–EEG:s ministerråd i enlighet med artikel 325 i konventionen. För detta ändamål och för att säkerställa viss samordning mellan kommissionen och EIB nämns i det inbördes avtalet ett informationsutbyte mellan EIB och kommissio- nen (22) (se punkt 1. 7). 5. 3 För att fullfölja den uppgift som fastställs i artikel 11 vore det därför av yttersta vikt för kommissionen att kritiskt följa den av EIB genomförda utvärderingsproces- sen. När det gäller verksamheten som granskats under (21) Se EIB:s regelbundna lägesrapport från den 22. 10. 1996. inbördes avtalet. (22) Se t. ex. artiklarna 12. 1 och 12. 2, 17. 4 och 30. 4 i det 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/53 loppet av revisionen har revisionsrätten emellertid funnit endast mycket litet skriftligt bevis på aktivt deltagande, såväl i kommissionens arkiv som i protokollen från kommitte´n till vilken artikel 28 hänvisar. Kvaliteten och omfattningen av reaktionerna på EIB:s förslag från kom- missionens centrala avdelningar liksom informationsutby- tet med delegationerna beror främst på de olika kom- missionstjänstemännens egna initiativ. nen har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna i det inbördes avtalet. 6. SLUTSATS 5. 4 Formuleringen av riktlinjer för de förfaranden som skall följas och de huvudsakliga aspekter som skall tas i beaktande vid svar på EIB:s förslag skulle öka insynen i dessa svar och öka deras värde. 6. 1 Det sätt på vilket riskkapitalverksamheterna har förberetts, genomförts och övervakats av EIB har inte lett till några iakttagelser. Insynen i verksamheterna och deras effektivitet kan dock fortfarande förbättras. 5. 5 I artikel 33. 6 i det inbördes avtalet fastställs att kommissionen regelbundet och i överenskommelse med EIB skall ta fram en lista över den information den erhållit från den sistnämnda i avsikt att bedöma hur EIB utför sitt uppdrag. I artikeln uppmuntras ett nära samar- bete mellan kommissionen och EIB. 5. 6 Flera rapporter som begärs i det inbördes avtalet kunde i princip vara till hjälp vid bedömningar, som t. ex. följande rapporter: a) Rapport om utvärdering av projekten som regelbundet skall överlämnas av kommissionen och EIB till rådet, särskilt i jämförelse med fastställda utvecklingmål (23). Några sådana rapporter har emellertid inte lagts fram. b) Årlig rapport om genomförandet av transaktioner som finansieras med de medel som förvaltas av EIB (24). Dessa rapporter baseras emellertid i huvudsak på åtaganden för medel som följer fattade finansierings- beslut samt på ekonomisk information som läggs fram då verksamheten skall bedömas på förhand. 5. 7 EIB har inte för någon av de transaktioner som revisionsrätten granskat gjort någon utvärdering i efter- hand av de projekt som finansierats med riskkapitalme- del. Ingen information om utvärdering lämnas alltså. 5. 8 Kommissionen har inte heller gjort några revisions- besök eller utvärderingsbesök eller aktiviteter i samband med riskkapitalverksamheter. På grundval av ovanstående är det därför inte klart hur och i vilken grad kommissio- 6. 2 Viktig information lämnades ut av EIB på ett mycket sent stadium, vilket hindrade revisionsrätten från att utföra en effektiv granskning (se punkterna 1. 8–1. 9). 6. 3 Kriterierna som skall vara vägledande vid fördel- ningen av riskkapitalresurserna är av mycket allmänt slag. EIB är således mer eller mindre fri att vid långivning välja mellan riskkapitalmedel eller sina egna medel. Moti- veringen till beslutet att använda riskkapital framgår inte tydligt av underlaget till projektbedömningen (se punk- terna 2. 10–2. 12) (25). 6. 4 Användningen av olika slag av finansiering (direkta lån, lån via AVS-länder, globala lån) har lett till att de slutliga biståndsmottagarna inte behandlats likvärdigt. Vissa biståndsmottagare åtnjuter den maximala räntesat- sen på 3 % som fastställs i Lome´konventionen, medan andra får betala marknadsränta. Även om de inte är den enda avgörande faktorn spelar effekterna av växelkurs- förändringarna viktig roll när räntesatserna fastställs ovanför nivån på 3 %. Dessa effekter och därmed moti- veringen för högre räntesatser kan bara beräknas när lånen helt har återbetalats. När det gäller lån med rätt att delta i utdelningen kan EIB:s totala ersättning mycket väl överstiga gränsen på 3 %, eftersom den åtminstone delvis beror på de biståndsmottagande företagens resultat (se punkterna 3. 4–3. 9). 6. 5 Principen om en genomsnittligt lika stor fördelning av växelkursrisken som infördes genom Lome´ IV-konven- tionen gäller bara investeringar i den privata sektorn eller i små och medelstora företag och behöver klarläggas ytterligare. Olika beräkningar användes av EIB för att följa denna princip och det medförde ibland ganska tungrodda administrativa arrangemang (se punkterna 3. 12–3. 17). (23) Se artikel 30. 6 i det inbördes avtalet. (24) Se artikel 33. 5 i det inbördes avtalet. (25) Se även punkterna 1. 22 och 1. 24 i Särskild rapport 1/98. C 389/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 räntemarginalen 6. 6 Bestämmelserna skall för hur användas av de finansiella mellanhänderna är ofta oklara. EIB bör se till att villkoren i finansieringskontrakten i detalj fastställer hur räntemarginalen skall användas och att den används på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna (se punkt 3. 18). IV-konventionen i Lome´ 6. 7 Stöd till den privata sektorn i form av globala lån har främst getts till redan befintliga små och medelstora företag i stället för till små och medelstora företag under utveckling. De redan befintliga små och medelstora före- tagen åtnjuter dessutom ofta finansiering från de finan- siella mellanhändernas övriga medel (se punkterna 4. 3–4. 4) (26). 6. 8 I flera fall hämmades effektiviteten i riskkapitaltran- saktionerna för utvecklingändamål av det faktum att utbetalningen av medel försenades eller på grund av att den finansierade verksamhetens framgång på lång sikt hotades (se punkterna 4. 2, 4. 8–4. 10). 6. 9 Det behövs ett system för utvärderingar i efterhand för att tillhandahålla information om hur framgångsrik den riskkapitalfinansierade verksamheten är och dess verkliga bidrag till den ekonomiska och sociala utveck- lingen i AVS-länderna. Ett sådant utvärderingssysstem bör utvecklas i samarbete mellan EIB och kommissionen (se punkt 5. 6). 6. 10 Kommissionen borde också ha spelat en mer aktiv roll på de förberedande stadierna och när det gäller utvärderingen av de totala effekter riskkapitalverksamhe- ten har på utvecklingen i AVS-länderna. Riktlinjer bör utvecklas som fastställer de berörda avdelningarnas an- svar och de förfaranden som dessa skall följa (se punkt 5. 8). tycks nämligen 6. 11 Ovanstående rekommendationer görs i syfte att förbättra de befintliga systemen för administrering av riskkapitalverksamheten. Alternativa system borde emel- lertid övervägas. Kommissionens roll i förvaltningen av riskkapitalverksamheten i praktiken inskränkas till ett informationsutbyte med EIB. Kommis- sionens deltagande i ett flertal arbetsuppgifter (bedöm- ning, redovisning, övervakning och utvärdering), vilka inte tydligt definierats, efterlevs inte av kommissionen. Revisionsrätten föreslår därför att man överväger möjlig- heten att anförtro hela ansvaret för riskkapitalverksamhe- ten till EIB, utan inblandning av Europeiska utvecklings- fonden. I detta sammanhang kan noteras att återbetal- ningar av riskkapitalmedel och räntebetalningar ändå inte krediteras EUF. Denna rapport har antagits av revisionsrätten i Luxemburg vid dess sammanträde den 14 och 15 oktober 1998. För revisionsrätten Bernhard FRIEDMANN Ordförande (26) Se även punkterna 1. 25–1. 30 i Särskild rapport 1/98. 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/55 Tabell 1 Användning av riskkapitalmedel Disponibelt belopp Beslutat belopp Åtaganden, netto % Utbetalat belopp % (i miljoner ecu) Lome´ III — Lån — Direkta andelar Lome´ IV — Lån — Direkta andelar 600,0 825,0 644,5 1,0 500,0 1,0 645,5 501,0 763,0 24,5 732,5 24,5 787,5 756,5 TOTALT 1 425,0 1 433,0 1 257,0 83 0 83 89 3 92 88 494,5 0,5 495,0 395,0 16,5 411,5 906,5 83 0 82 48 2 50 64 Tabell 2 Tilldelning av lån (*) Projekt Totalt antal tilldelningar Värde (miljoner ecu) Antal tilldelningar till nyetablerade företag % 6 MOZ 071 7 MAG 050 + MAG 051 7 HA 028 7 DO 014 + 7 DO 031 6 NC 011 + 7 NC 017 + NC 016 7 GPR 003 (*) Inklusive andelar. TOTALT 3 11 12 144 15 27 212 1,9 1,1 1,8 11,0 7,8 15,0 38,6 2 9 3 — 2 18 34 67 82 25 0 13 67 16 C 389/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 Tabell 3 Utbetalningsperioder Projekt Utbetalningsgrad Tidsperiod Iakttagelser Resten har ställts in 6 MOZ 071 6 MAG 050 7 MAG 051 7 HA 028 7 DO 014 7 DO 031 6 NC 11 7 NC 17 7 GPR 003 32 % 10 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 70 % 42 % Efter 3 år Efter 3 år Efter 2,5 år Efter 2 år Efter 2 år Efter 3 år Efter 3 år Efter 3,5 år Efter 4,5 år 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/57 BILAGA I Tabell I. 1 SAMMANSTÄLLNING AV GRANSKADE RISKKAPITALVERKSAMHETER Land Interventionsområde Belopp i miljoner ecu Åtaganden Utbetalat Moçambique Deltotal Madagaskar Deltotal Guinea Deltotal Mauretanien Globala lån Jordbruk–industri Fiske Energi Jordbruk–industri Energi Energi Jordbruk–industri Jordbruk–industri Jordbruk–industri Jordbruk–industri Jordbruk–industri Globala lån Globala lån Jordbruk–industri Industri Vatten Vattenkraftscentraler Vattenkraftscentraler Vatten Jordbruk–industri Värmekraftverk Energi Gruvor Gruvor Gruvor Gruvor Deltotal Dominikanska republiken Globala lån Energi Globala lån Deltotal Haiti Globala lån Deltotal 6,0 3,0 6,0 20,0 3,0 38,0 2,0 13,5 1,3 4,4 0,4 1,0 1,8 1,0 1,0 3,5 29,9 13,0 6,0 19,0 6,0 8,0 14,0 20,0 86,0 5,0 10,0 10,0 1,5 5,0 31,5 3,0 15,0 8,0 26,0 4,0 4,0 1,9 3,0 4,7 12,5 — 22,1 2,0 13,5 1,3 4,4 0,4 1,0 1,8 0,1 0,7 3,5 28,7 13,0 6,0 6,0 — 7,4 14,0 17,3 63,7 4,9 10,0 10,0 1,5 5,0 31,4 3,0 — 8,0 11,0 4,0 4,0 C 389/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 Land Interventionsområde Belopp i miljoner ecu Åtaganden Utbetalat Nya Kaledonien Globala lån Globala lån Lån med rätt att delta i utdelningen Deltotal Uganda Globala lån Etiopien Deltotal Deltotal Telekommunikationer Telekommunikationer Lesotho Vattenkraftscentraler Deltotal Deltotal Lufttransporter Lufttransporter Energi Globala lån Regionalt Allmänt TOTALT 3,0 4,0 2,0 9,0 15,0 15,0 6,0 14,0 20,0 15,0 15,0 15,0 22,0 18,0 15,0 70,0 3,0 3,0 2,0 8,0 13,0 13,0 4,6 0,6 5,2 12,5 12,5 11,0 22,0 0,4 8,0 41,4 344,4 241,0 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/59 BILAGA II Tabell II. 1 UPPDELNING (*) AV RISKKAPITALFINANSIERING Direkta lån och andelar — Lån — Andelar Indirekta lån — AVS-länder — Globala lån — Övriga utvecklingsbanker — ECFI Totalt Lome´ III Lome´ IV Beslutat belopp % Beslutat belopp % 122,5 1,0 418,7 88,6 14,7 — 645,5 19 0 65 14 2 0 100 122,0 24,5 411,0 209,3 5,7 15,0 787,5 15 3 52 27 1 2 100 (*) Beloppen har beräknats av revisionsrätten på grundval av information som tillhandahållits av EIB. C 389/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 KOMMISSIONENS SVAR 1. INLEDNING Genomförandet av revisionen 1. 7 Kommissionen har omorganiserat arkiven med dokumentation från EIB. Sedan 1993 arkiverar kommis- sionen alla handlingar som berör de viktigaste leden i en riskkapitaltransaktion: yttranden från den kommitte´ som inrättas genom artikel 28 i det inbördes avtalet (nedan kallad ”artikel 28-kommitte´n”), beslut om finansiering samt verkställande av betalningar och återbetalningar. Sedan 1997 är dessa dokument lätt tillgängliga och används regelbundet. finansieringsförslag, 1. 8 EIB och dess revisionskommitte´ har alltid bemödat sig om att ge revisionsrätten all tänkbar hjälp genom att förse den med de kompletterande upplysningar den begärt, hjälpa till med att förbereda revisionsbesök samt att ta fram användbara exempel som kan inkluderas i kontrollen. EIB har också hållit förberedande informa- tionsmöten inför besöken, där man redogjort för hur riskkapitalet använts inom ramen för bankens uppdrag, samt projektspecifika möten med de tjänstemän eller avdelningschefer som ansvarat för de olika projekt som är föremål för revisionsbesöket. Under de gemensamt arrangerade besöken har revisionsrättens tjänstemän biståtts av EIB-personal med god kännedom om projek- ten, som också skickat information och dokumentation efter kontrollbesöken för att svara på återstående frå- gor. EIB har alltid handlat i enlighet med trepartsavtalet – ett avtal som för övrigt håller på att omförhandlas på revisionsrättens begäran. 1. 9 EIB lät revisionsrätten ta del av standardtabeller för anbudsinfordran i alla de fall då officiella anbudsinfor- dringar skedde. EIB står till revisionsrättens förfogande för ytterligare upplysningar. 2. RISKKAPITAL SOM ETT INSTRUMENT FÖR FINAN- SIELLT BISTÅND Interventionsområden och fördelning av medel 2. 8–2. 10 Genom det inbördes avtalet om finansiering och administration av gemenskapens stöd, som under- tecknades av medlemsstaternas företrädare, församlade i rådet, inrättas en ”artikel 28-kommitte´” inom banken. Kommitte´n består av företrädare för medlemsstaterna, och en företrädare för kommissionen deltar. Därigenom garanteras i synnerhet medlemsstaterna insyn i kommit- te´ns arbete. Artikel 28-kommitte´n mottar inför nästan varje möte ett flertal förslag till finansiering enligt Lome´konventionen. Därför krävs det inte att man i varje rapport redogör i detalj för orsakerna till att finansiering genom riskkapital använts. I de flesta rapporter anges kortfattade och ofta ganska uppenbara motiv, t. ex. att landet i fråga inte är kreditvärdigt. Frågan om huruvida finansiering via risk- kapital eller lån ur EIB:s egna medel skall användas är sällan föremål för diskussion, och i de fall där särskilda aspekter på denna fråga tas upp på mötena brukar diskussionerna såvitt vi känner till förlöpa på ett tillfreds- ställande sätt. 2. 12 a) Det faktum att fiskeriprojekten i Moçambique och Madagaskar är lönsamma och genererar inkomster i hårdvaluta är mycket positivt, och utgör i sig en motive- ring för transaktionerna. Vi har två anmärkningar i detta sammanhang: i) Man kan inte generellt hävda att om ett projekt är lönsamt skulle det alltid gå att hitta finansiering från andra källor. I såväl Moçambique som Madagaskar var det för ett par år sedan (och än idag) mycket svårt att uppbringa långsiktig finansiering för projekt inom den privata sektorn, p. g. a. de risker och den osäker- het som omgärdar affärsverksamhet i dessa länder. ii) Inom ramen för sitt uppdrag enligt Lome´konventio- nen strävar EIB efter att uppmuntra privata investe- rare att delta i finansieringen och förvaltningen av lönsamma projekt (som de ovan nämnda) genom att bidra med delfinansiering. Man bör ha i åtanke att finansiering genom riskkapital är avsedd att ge avkastning, så det är viktigt att välja projekt som har en god chans att bli lönsamma. 2. 12 b) och c) Anmärkningen ger inte full rättvisa åt den särskilda roll som spelas av de finansiella intermediärerna i Dominikanska republiken och Nya Kaledonien. Avsik- ten är att dessa intermediärer skall bidra till att förbättra de små och medelstora företagens kunskaper och rutiner när det gäller banklån, och ge dem tillgång till investe- ringskapital till fördelaktigast möjliga marknadsräntor genom ett nätverk av kvalificerade personer på platsen. Dessa små och medelstora företag skulle annars få vända finansieringsföretag som erbjuder sig mycket kortfristiga lån, som löper över veckor eller månader och som betingar betydligt högre räntor. fristående till Europeiska investeringsbankens genomförande av riskka- pitalverksamhet Anbudsförfarande 2. 13–2. 15 Fram till nyligen tillämpade EIB sina gängse anbudsförfaranden oavsett om projekten skulle finansie- 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/61 ras med riskkapital eller genom bankens egna medel (dvs. ett förfarande som är öppet för åtminstone anbudsgivare inom EU och AVS-länderna). Detta i syfte att få in så ekonomiskt gynnsamma anbud som möjligt. Som exem- pel kan nämnas Cahora Bassa-projektet i Moçambique. När det gäller finansiering genom riskkapital tillämpar EIB numera, efter samråd med kommissionen, de mera selektiva anbudsförfaranden som används för Europeiska utvecklingsfonden. Lånevillkor och förpliktelser 2. 16 Det stämmer att myndigheter och låntagare i AVS- länderna inte alltid fullgör sina åtaganden att ge banken information inom avtalad tid. EIB försöker så långt det är möjligt att övervaka situationen och söka upp låntagare, men det är svårt att lyckas hundraprocentigt i detta arbete. 2. 17 b), c) och d) Se 2. 16 ovan. Fiskelicenser och fiskekvoter ger ofta upphov till svårigheter, såväl inom EU som i andra delar av världen. I länder där den offentliga förvaltningen är svag, som i Moçambique och Madagaskar, kan således problem lätt uppstå, även om EIB försöker övervaka skeendet så noggrant som möj- ligt. 2. 18 Se 2. 16 ovan. 3. RÄNTESATSER OCH UTNYTTJANDET AV RÄNTE- MARGINALER VID FÖRMEDLADE LÅN Räntesatsernas nivå 3. 4–3. 8 EIB har definitivt inte haft någon avsikt att föra en politik som strider mot andan i Lome´konventionen. När EIB sätter räntesatserna för de projekt den finansie- rar måste banken dels ta hänsyn till bestämmelserna i konventionen, som klart anger subventionerade räntor, dels till behovet att de slutliga låntagarna (särskilt inom den privata sektorn) betalar räntor som ligger närmare marknadsräntorna i de fall då dessa kan bestämmas. Detta kan förvisso skapa vissa obalanser, men man bör samtidigt uppmärksamma att i) det är normalt att ett lån till en solid låntagare med en tillförlitlig borgensman bakom kan beviljas till en lägre ränta än ett lån där säkerheten är sämre (således kan ett lån ur egna medel ibland ha en lägre ränta än ett mer osäkert lån som beviljas med hjälp av riskka- pital), samt att ii) ett lån som beräknas i AVS-landets lokala valuta ofta har en betydligt högre nominell ränta än ett lån i ecu på grund av de underliggande inflationsförväntning- arna. I fråga om det hotellkomplex i Guinea som nämns under punkt 3. 6 måste en jämförelse mellan de olika räntesat- serna för lånet ur egna medel respektive medlen från riskkapital kompletteras med ytterligare upplysningar: lånet ur egna medel medför en extra kostnad för låntaga- ren, eftersom denne måste skaffa fram en garanti som banken kan acceptera. När det gäller riskkapitaltransak- tionen är det inte räntenivån som utgör den främsta fördelen för slutmottagaren, utan de övriga ekonomiska villkoren, eftersom riskkapitalet här närmast tar form av ett aktiekapital. 3. 9 Det är riktigt att den fjärde Lome´konventionen fastställer ett tak för årsräntan på riskkapital till 3 %, men däremot inte för ersättningar och vinstdelning. Det förekommer ofta att en fast ränta kompletteras med en vinstdelningskomponent, och det finns inget hinder för detta i Lome´konventionen. Ersättning för finansiella tilldelningar från globala lån 3. 10–3. 11 Eftersom finansieringskontrakten standardise- ras så långt det är möjligt är det inte förvånande att ”referens”-räntesatser kan omnämnas även i kontrakt där inga sådana referenssatser tillämpas. EIB stämmer i dessa fall av räntesatserna mot de rapporter som ges ut av centralbanken på kvartals- eller halvårsbasis. Detta kan bara göras i efterhand, eftersom centralbanken publicerar siffrorna med en viss fördröjning. Standardvillkoren i kontrakten ändras dock inte. Metoder som används för att täcka växelkursrisken 3. 13 Enligt Lome´ III var låntagaren tvungen att betala tillbaka lånet i ecu eller i en annan europeisk valuta. Växelkursrisken baserades dock endast på ecu, inte på ”ecu eller annan europeisk valuta”. 3. 14–3. 17 När det gäller delning av växelkursrisken bör man lägga märke till att nyckelorden i artikel 234. 2 b sista meningen i konventionen är ”i medeltal”, dvs. fördelat på alla projekt som finansieras med riskkapital. Att således 100 % av valutarisken i vissa enskilda fall kan åligga slutmottagaren strider inte i sig mot artikel 234 i Lome´konventionen. Dessutom skulle det ju vara ologiskt att skydda en initiativtagare från växelkursrisker om dennes försäljningsinkomster helt och hållet består av utländsk valuta. I sådana fall är det bättre att utreda C 389/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 98 vilka andra risker som kan belasta mottagaren, och på vilket sätt effekterna av dessa risker kan dämpas. EIB strävar i enlighet med artikel 234 efter att växelkursris- kerna skall fördelas jämnt i genomsnitt. i praktiken i att refinansiera sitt eget bidrag, eftersom detta bidrag skall vara av kompletterande natur och inte ske i stället för finansiering från intermediärens sida. När det gäller program för utlåning till små företag (globala lån) är vidareutlåningen i regel angiven i lokal valuta, eftersom små och medelstora företag vanligen främst säljer på den lokala marknaden och inte på exportmarknaden. Användningen av räntemarginalen för administrativa kostnader och för utvecklingsändamål 3. 18 När EIB väljer en finansiell intermediär eller ett institut för utvecklingsfinansiering, fäster den noggrann uppmärksamhet vid dess finansiella soliditet, dess roll i utvecklingsarbetet och vid hur intermediären eller institu- tet stödjer landets ekonomi. I detta avseende är de flesta ”institut för utvecklingsfinansiering” allmännyttiga före- tag med ett starkt inflytande särskilt över småföretagens utveckling. Dessa kriterier är förenliga med artikel 233. 4 b i fjärde Lome´konventionen (finansieringsavsnittet). 4. PROJEKT SOM FINANSIERAS MED RISKKAPITAL Faktorer som ”projektets överlevnad på lång sikt” 4. 2 Det är riktigt att varken EIB eller kommissionen numera ingriper direkt hos mottagaren när investering- arna väl är gjorda. Däremot följer man indirekt upp projekten genom en löpande politisk dialog med de lokala myndigheterna. När det gäller riskkapitaltransaktioner går det knappast att undvika att vissa enskilda projekts överlevnad på lång sikt kan äventyras, trots alla garantier. Detta kan antingen bero på skeenden inom själva företaget eller faktorer som står utanför dess kontroll. De exempel på risker som tas upp i rapporten har lyckligtvis inte omsatts i verklighet, och deras relevans måste ses i detta perspektiv. Tilldelningsförfaranden för globala lån Utbetalningsperiod och utbetalningstakt 4. 6 Det globala lånet i Moçambique beviljades parallellt med lån från Världsbanken (med medel från IDA, Inter- national Development Association) samt ett franskt pro- gram för utvecklingsbistånd. Ingen av dessa tre lånefacili- teter fungerade särskilt framgångsrikt, och en del av orsaken till att lånen utnyttjades så långsamt var att de finansiella intermediärernas marginaler var otillräckliga. Under den period då lånen fördelades och betalades ut omförhandlades därför marginalerna mellan centralban- ken och de finansiella intermediärerna, och de sist- nämnda fick således en bättre marginal både på EIB- lånen och lånen från Världsbanken. Förseningar av projekt och åtgärdernas genomförande 4. 9 a) Finansieringskontraktet för projektet i fråga undertecknades 1994, men utbetalningarna inleddes inte förrän 1997 (och har fortsatt under 1998). Projektet samfinansieras av EIB och Världsbanken (med IDA- medel), som noggrant samordnar sina insatser, särskilt när det gäller övervakning av projektet. Innan första utbetalningen ägde rum ställdes krav på att Zambia skulle uppfylla ett antal stränga villkor, bl. a. genomföra reformer inom några olika sektorer. Detta förklarar var- för det tog över två år innan utbetalningarna kunde börja. 4. 9 b) Sedan dess har de aktuella problemen lösts, och återstoden av lånet kommer att betalas ut inom kort. 4. 9 c) Förseningen orsakades i första hand av den tidi- gare regeringens obeslutsamhet när det gällde att genom- föra sektorsreformer, bland annat att ratificera den nya lagen för elsektorn, vilket hörde till villkoren för att EIB-lånet skulle utbetalas. Lagförslaget fastnade i kon- gressen under två år på grund av politiska meningsskil- jaktigheter inför 1996 års presidentval och en kamp mellan ekonomiska intressen (privata investerare inom elkraftssektorn samt importörer av utrustning för reserv- kraft). Den nya regeringen har visat sin avsikt att driva igenom dessa reformer, och låneutbetalningar har kunnat inledas. 4. 4 I en övergripande finansieringsplan går det sällan att fastställa exakt i vilken takt olika investeringar kan genomföras. I ett mellanskede täcks därför ofta behov genom att antingen stödmottagaren går in med egna medel, eller genom att den finansiella intermediären bi- drar genom ytterligare, tillfälliga lån. EIB:s insats består 4. 10 En gång i kvartalet stämmer kommissionen och EIB av situationen vad gäller outnyttjade utgiftsåtagan- den. På grundval av de uppgifter man får fram, och efter analys av dessa, uppmanar EIB kommissionen att frigöra de medel som inte utnyttjats. 14. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 389/63 Europeiska gemenskapens (ECFI) förvaltning av globala lån finansiella mellanhänders 4. 11 och 4. 13 a) Kommissionen har noterat revisionsrät- tens anmärkningar och infört lämpliga ändringar i sam- band med uppföljningen av den ECFI II-facilitet som godkändes i april 1998. 4. 13 b) Som tidigare nämnts (under punkt 3. 4–3. 8) måste varje jämförelse mellan räntorna på lån ur egna medel och på riskkapitalinvesteringar kompletteras med ytterligare detaljer: lånet ur egna medel medför en extra kostnad för låntagaren, eftersom denne måste skaffa fram en garanti som banken kan acceptera. När det gäller riskkapitaltransaktionen är det inte räntenivån som utgör den främsta fördelen för slutmottagaren, utan de övriga ekonomiska villkoren, eftersom riskkapitalet här närmast tar form av ett aktiekapital. 5. KOMMISSIONENS ROLL 5. 2–5. 4 När gemenskapsstöd planeras i samband med att en konvention undertecknats sker detta i nära samar- bete mellan kommissionen och EIB (bl. a. i samband med undertecknandet av det nationella vägledande program- met och EIB:s bilaga till detta program). Vidare håller EIB:s personal och kommissionens delegationer kontinu- erlig, ofta informell, kontakt under konventionens fort- satta löptid. I artikel 33. 5 fastställs kommissionens roll i de operatio- ner som finansieras med fondens medel och som förvaltas av EIB. Kommissionen mottar varje år en rapport från banken om det finansiella genomförandet, och deltar i samordningsmöten tillsammans med banken. Med utgångspunkt från de preliminära förslag som sam- manställs av EIB rådfrågar kommissionen de kontor som är ansvariga för det geografiska området i fråga och om så krävs delegationen, och meddelar sedan banken sina anmärkningar, förslag och eventuella invändningar. 5. 6 a) Rådet mottar rapporter enligt artiklarna 29 och 33. Den informationsplikt som revisionsrätten avser upp- fylls således. 5. 7 EIB:s utvärderingsenhet genomför i regel sitt arbete sektorsvis eller efter problemtyp. Enhetens program täcker alla delar av EIB:s verksamhet och är anpassad efter det faktum att bankens verksamhet i huvudsak sker inom EU. För närvarande planeras ingen undersökning av EUF:s riskkapitaltransaktioner. 6. SLUTSATS Kommissionen och EIB är nöjda att kunna konstatera att revisionsrätten inte har några invändningar när det gäller hur banken planerat, genomfört och följt upp riskkapital- transaktionerna. Vad gäller kommissionens roll i sammanhanget bör det understrykas att det är EIB som har ansvaret för att förvalta riskkapitaltransaktionerna, både enligt artikel 1 i finansprotokollet till den fjärde Lome´konventionen och enligt artikel 10. 2 i det inbördes avtalet. EIB skall enligt artikel 10. 2 handla på gemenskapens vägnar, inte på kommissionens. Detta bekräftas för övrigt i artikel 58. 1 och 58. 2 i förordningen med finansiella bestämmelser för den sjunde EUF. Vad beträffar kommissionens ansvar för tillförlitligheten hos EUF:s räkenskaper som helhet måste detta, såvitt gäller de transaktioner som sköts av EIB, begränsas till en kontroll av att beloppen i räkenskaperna stämmer över- ens med de uppgifter som EIB lagt fram. En annan fråga gäller utvärdering av riskkapitaltransak- tionerna. Kommissionen har beslutat att undersöka vad riskkapitalfinansieringen har haft för övergripande effekt på AVS-länderna, och först därefter ge konkreta förslag inför framtida konventioner, efter Lome´. Vad slutligen avser öppenhet och insyn anser kommissio- nen att dessa aspekter skyddas väl, i synnerhet vad angår medlemsstaterna, vars företrädare deltar i ”artikel 28- kommitte´ns” arbete tillsammans med kommissionen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2214/98 av den 15 oktober 1998 om ändring av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem

eurovoc_concepts:
export monitoring
marketing
protected species
protection of animal life
protection of plant life
trade restriction

text: 16. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 279/3 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2214/98 av den 15 oktober 1998 om (cid:132)ndring av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och v(cid:132)xter genom kontroll av handeln med dem EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och v(cid:132)xter genom kontroll av handeln med dem (1), senast (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2307/ 97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 19. 3 i denna, och a) Anm(cid:132)rkningen ”+216” skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”+216 Population av arterna i Bolivia”. b) F(cid:148)ljande anm(cid:132)rkningar skall l(cid:132)ggas till: ”+217 Population av arterna i Brasilien +218 Alla populationer av arterna i Nord- och Sydamerika”. av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: 2. I bilaga C skall En (cid:132)ndring har gjorts i bilaga III till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och v(cid:132)xter. Bilaga C till f(cid:148)rordning (EG) nr 338/97 b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)ndras s(cid:134) att den innefattar denna (cid:132)ndring. ”MELIACEAE Swietenia macrophylla (III CR) +216 #5 (amerikansk mahogny)” (cid:142)ndringar beh(cid:148)ver g(cid:148)ras av ”F(cid:148)rklaring till bilagorna A, B, C och D” i f(cid:148)rordning (EG) nr 338/97. ers(cid:132)ttas med De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r handel med vilda djur och v(cid:132)xter. ”MELIACEAE Swietenia macrophylla #5 (III/BO +216/BR +217/CR +218) (amerikansk mahogny)”. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Artikel 2 F(cid:148)rordning (EG) nr 338/97 skall (cid:132)ndras enligt f(cid:148)ljande: 1. ”F(cid:148)rklaring till bilagorna A, B, C och D” skall (cid:132)ndras enligt f(cid:148)ljande: Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 15 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Ritt BJERREGAARD Ledamot av kommissionen (1) EGT L 61, 3. 3. 1997, s. 1. (2) EGT L 325, 27. 11. 1997, s. 1


title: Reglamento (CE) n° 2227/98 de la Comisión de 15 de octubre de 1998 por el que se fija la reducción máxima del derecho de importación de maíz en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1907/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
maize
tariff reduction
third country

text: 16. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 279/41 REGLAMENTO (CE) No 2227/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 15 de octubre de 1998 por el que se fija la reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho de importaci(cid:155)n de ma(cid:146)z en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 1907/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercado en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 12, Considerando que el Reglamento (CE) no 1907/98 de la Comisi(cid:155)n (3) ha abierto una licitaci(cid:155)n de la reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho de importaci(cid:155)n de ma(cid:146)z en Espa(cid:157)a; Considerando que, con arreglo al art(cid:146)culo 5 del Regla- mento (CE) no 1839/95 de la Comisi(cid:155)n (4), modificado por el Reglamento (CE) no 1963/95 (5), la Comisi(cid:155)n puede decidir, con arreglo al procedimiento previsto en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la fijaci(cid:155)n de una reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho de importaci(cid:155)n; que para dicha fijaci(cid:155)n deben tenerse en cuenta, en parti- cular, los criterios previstos en los art(cid:146)culos 6 y 7 del Reglamento (CE) no 1839/95; que la licitaci(cid:155)n debe ser adjudicada a todo licitador cuya oferta se sit(cid:156)e al nivel de la reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho de importaci(cid:155)n o a un nivel inferior; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios precitados a la situaci(cid:155)n actual de los mercados del cereal conside- rado lleva a fijar la reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho de importaci(cid:155)n en el importe indicado en el art(cid:146)culo 1; Considerando que el Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para las ofertas comunicadas del 9 al 15 de octubre de 1998 en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 1907/98, la reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho de importaci(cid:155)n de ma(cid:146)z se fijar(cid:145) en 68,74 ecus por tonelada para una cantidad m(cid:145)xima global de 500 toneladas. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 16 de octubre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 15 de octubre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 248 de 8. 9. 1998, p. 19. (4) DO L 177 de 28. 7. 1995, p. 4. (5) DO L 189 de 10. 8. 1995, p. 22