title: Komisijas Direktīva 98/77/EK (1998. gada 2. oktobris), ar kuru tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 70/220/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, ko rada emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem Dokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
air quality
anti-pollution device
approximation of laws
clean technology
motor vehicle pollution
technological change

text: 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 77 31998L0077 23. 10. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 286/34 KOMISIJAS DIREKTĪVA 98/77/EK (1998. gada 2. oktobris), ar kuru tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 70/220/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, ko rada emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Direktīvu 70/220/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, ko rada emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/69/EK (2), tā kā Direktīva 70/220/EEK ir viena no atsevišķām direktīvām tipa apstiprināšanas procedūrā, kas noteikta ar Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to pie- kabju tipa apstiprinājumu (3), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/14/EK (4); transportlīdzekļu darbināšanai, var sasniegt zemu kaitīgo emisiju līmeni, un tādējādi šiem transportlīdzekļiem jābūt ieguvējiem no EK tipa apstiprināšanas sistēmas; tā kā šīs tehniskās prasības ir saskaņā ar tehniskajām prasībām, ko pieņēmusi ANO Eiropas Ekonomikas komisija ar Noteikumiem Nr. 83 par transportlī- dzekļu apstiprināšanu attiecībā uz piesārņojuma emisiju (6); tā kā jāprecizē metodes, ko izmanto transportlīdzekļu ripošanas pretestības mērīšanai; tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 70/156/EEK izveidotā komiteja pielāgo- šanai tehnikas attīstībai, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. tā kā Direktīvas 70/156/EEK 13. panta 2. punkts nosaka, ka 13. pantā izklāstītā procedūra attiecas arī uz noteikumu ieviešanu par atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprinājumu atsevišķās direktīvās; 1. pants Direktīvas 70/220/EEK 1. pantu aizstāj ar šādu pantu: tā kā, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu, kas garantē, ka rezerves katalītiskie neitralizatori, ko paredzēts uzstādīt M1 un N1 katego- rijas transportlīdzekļiem, kuri nav aprīkoti ar iebūvētu diagnosti- kas sistēmu, ir pietiekami kvalitatīvi, Direktīvā 70/220/EEK jāie- vieš jaunas tehniskas prasības rezerves katalītisko neitralizatoru, kā atsevišķu tehnisku vienību, tipa apstiprināšanai; tā kā šīs teh- niskās prasības ir saskaņā ar tehniskajām prasībām, ko pieņēmusi ANO Eiropas Ekonomikas komisija ar Noteikumiem Nr. 103, kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu rezerves katalītisko nei- tralizatoru apstiprināšanu (5); tā kā, ņemot vērā tehnikas attīstību, Direktīvā 70/220/EEK jāno- saka jaunas tehniskās prasības to transportlīdzekļu EK tipa apstip- rināšanai, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi; tā dabasgāzi kā, sašķidrinātu naftas izmantojot gāzi vai (1) OV L 76, 6. 4. 1970. , 1. lpp. (2) OV L 282, 1. 11. 1996. , 64. lpp. (3) OV L 42, 23. 2. 1970. , 1. lpp. (4) OV L 91, 25. 3. 1998. , 1. lpp. (5) ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumi Nr. 103 (E/ECE/324- E/ECE/TRANS/505/Rev. 2/Add. 102). “1. pants Šajā direktīvā: — “transportlīdzeklis” ir visi transportlīdzekļi, kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma A nodaļā, — “automašīnas sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes iekārta” ir samontētas sašķidrinātas naftas gāzes vai dabas- gāzes iekārtu detaļas, ko paredzēts uzstādīt vienam vai vai- rākiem transportlīdzekļu tipiem un ko var apstiprināt kā atsevišķu tehnisku vienību, kas definēta Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā, — “rezerves katalītiskais neitralizators” ir katalītiskais neitra- lizators vai katalītisko neitralizatoru komplekts, ar ko pare- dzēts aizstāt pamatiekārtas katalītisko neitralizatoru trans- portlīdzeklim, kurš ir apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 70/220/EEK, un ko var apstiprināt kā atsevišķu tehnisku vienību, kas definēta Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā. ” (6) ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumi Nr. 83 (E/ECE/324- E/ECE/TRANS/505/Rev. 1/Add. 82, ņemot vērā grozījumus). 78 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. 2. pants — atteikties piešķirt dalībvalsts tipa apstiprinājumu, vai Direktīvas 70/220/EEK pielikumus groza saskaņā ar direktīvas pielikumu. šās 3. pants 1. Attiecībā uz jauniem rezerves katalītiskajiem neitralizatoriem, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzekļiem, kas saņēmuši EK apstiprinājumu un kas nav aprīkoti ar iebūvētu diagnostikas sis- tēmu, dalībvalstis: 1) no 1999. gada 1. janvāra nedrīkst: — atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direk- tīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punktu vai — aizliegt tos pārdot vai uzstādīt transportlīdzeklim, ja tie atbilst ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 70/220/EEK prasībām; 2) no 1999. gada 1. oktobra, ievērojot Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 2. punkta noteikumus, nesniedz atļauju pārdot vai uzstādīt katalītisko(-os) neitralizatoru(-us), ja attiecībā uz šo katalītiskā neitralizatoru tipu nav piešķirts tipa apstiprinājums saskaņā ar Direktīvu 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar šo direktīvu. transportlīdzeklim rezerves 2. Attiecībā uz jauniem transportlīdzekļiem, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, dalībvalstis, atsaucoties uz gaisa piesārņošanu ar gāzēm: 1) no 1999. gada 1. janvāra nedrīkst: — atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direk- tīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punktu vai — aizliegt reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, ja minētie transportlīdzekļi atbilst ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 70/220/EEK prasībām; 2) no 1999. gada 1. oktobra nesniedz atļauju reģistrēt, pārdot vai nodot ekspluatācijā jaunus transportlīdzekļus, kas neatbilst ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 70/220/EEK prasībām. 4. pants 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1998. gada 31. decembrim nodrošinātu atbil- stību šai direktīvai, un tās par to tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis pieņem procedūru, kas jāievēro, izdarot šādas atsau- ces. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmu savu tiesību aktu procedū- ru, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 5. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. 6. pants Briselē, 1998. gada 2. oktobrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Martin BANGEMANN 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 79 PIELIKUMS GROZĪJUMI DIREKTĪVAS 70/220/EEK PIELIKUMOS Pielikumu saraksts 1. Šādi groza pielikumu sarakstu: “IXa PIELIKUMS Gāzveida standartdegvielas specifikācijas;” “XII PIELIKUMS EK tipa apstiprinājums transportlīdzeklim, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, attiecībā uz tā emisijām;” “XIII PIELIKUMS EK tipa apstiprinājums rezerves katalītiskajiem neitralizatoriem kā atsevišķām tehnis- kām vienībām 1. papildinājums: Informācijas dokuments 2. papildinājums: EK tipa apstiprinājuma sertifikāts 3. papildinājums: EK tipa apstiprinājuma zīme. ” I pielikums 2. Šādas daļas iekļauj 1. iedaļas beigās. “Šī direktīva attiecas arī uz: — EK tipa apstiprināšanas procedūru rezerves katalītiskajiem neitralizatoriem kā atsevišķām tehniskām vienī- bām, ko paredzēts uzstādīt M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, — EK tipa apstiprināšanas procedūru automašīnas sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes iekārtai kā atse- višķai tehniskai vienībai, ko paredzēts uzstādīt M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, attiecībā uz tās emisijām. ” 3. Šādi formulē 2. 4. punktu: “2. 4. “Gāzveida piesārņotājs” ir oglekļa monoksīda un slāpekļa oksīdu, kas izteikti kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalents, un ogļūdeņražu izplūdes gāzu emisijas, pieņemot šādu attiecību: — C1H1. 85 benzīnam, — C1H1. 86 dīzeļdegvielai, — C1H2. 525 sašķidrinātai naftas gāzei, — CH4 dabasgāzei. ” 4. Papildina ar šādiem 2. 17. līdz 2. 21. punktiem: “2. 17. 2. 18. 2. 19. 2. 20. “Pamatiekārtas katalītiskais neitralizators” ir katalītiskais neitralizators vai katalītisko neitraliza- toru komplekts, uz ko attiecas transportlīdzeklim piešķirtais tipa apstiprinājums un kura tips minēts šīs direktīvas II pielikuma dokumentā. “Rezerves katalītiskais neitralizators” ir katalītiskais neitralizators vai katalītisko neitralizatoru komplekts, attiecībā uz kuru var iegūt apstiprinājumu saskaņā ar šīs direktīvas XIII pielikumu un kas nav minēts 2. 17. punktā. “Automašīnas sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes iekārta” ir samontētas sašķidrinātas naf- tas gāzes vai dabasgāzes iekārtu detaļas, ko paredzēts uzstādīt vienam vai vairākiem transportlī- dzekļu tipiem un ko var apstiprināt kā atsevišķu tehnisku vienību. “Transportlīdzekļu saime” ir transportlīdzekļu tipu grupa, kurus vieno cilts transportlīdzeklis XII pielikuma nolūkā. 2. 21. “Motoram nepieciešamā degviela” ir degvielas veids, ar kuru motors parasti darbojas: — benzīns, — sašķidrināta naftas gāze, — dabasgāze, — gan benzīns, gan sašķidrināta naftas gāze, — gan benzīns, gan dabasgāze, — dīzeļdegviela. ” 80 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. 5. Šādi groza 5. 1. 2. punkta formulējumu: “5. 1. 2. Degvielas tvertņu ieplūdes sprauslas:”. 6. Pievieno šādu jaunu 5. 2. 2. punktu: “5. 2. 2. Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkotiem transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar sašķidri- nātu naftas gāzi vai dabasgāzi, veic šādus testus: — I tips (vidējās izpūtēja emisiju imitācija pēc aukstās palaišanas), — II tips (oglekļa oksīda emisijas tukšgaitā), — III tips (kartera gāzu izmete), — V tips (piesārņojuma vadības ierīču ilglaicīgums). ” 7. Papildina ar šādu 5. 3. 1. 2. 1. 1. un 5. 3. 1. 2. 1. 2. punktu: “5. 3. 1. 2. 1. 1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, pārbauda ar XII pieli- kumā izklāstīto I tipa testu, lai noteiktu pielāgošanos sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes sastāva izmaiņām. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, pārbauda ar I tipa testu, izmantojot abas degvielas, un testā ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi pārbauda pielāgošanos sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes sastāva izmaiņām saskaņā ar XII pielikumu. 5. 3. 1. 2. 1. 2. Neatkarīgi no 5. 3. 1. 2. 1. 1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kas var darboties gan ar benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta rezerves nolūkā vai palaišanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 benzīna litri, I tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu. ” 8. Papildina ar šādu 5. 3. 1. 4. 2. punktu: “5. 3. 1. 4. 2. Veicot testus ar gāzveida degvielu, iegūtajai gāzveida emisiju masai jābūt mazākai par iepriekšējā tabulā noteiktajām robežvērtībām, kas attiecas uz transportlīdzekļiem ar benzīna motoriem. ” 9. Papildina ar šādu 5. 3. 2. 1. 1. un 5. 3. 2. 1. 2. punktu: “5. 3. 2. 1. 1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi, II tipa testā pārbauda ar abu veidu degvielām. 5. 3. 2. 1. 2. Neatkarīgi no 5. 3. 2. 1. 1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kas var darboties gan ar benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta rezerves nolūkā vai palaišanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litru benzīna, II tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu. ” 10. Papildina ar šādu 5. 3. 3. 1. 1. un 5. 3. 3. 1. 2. punktu: “5. 3. 3. 1. 1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi, III tipa testā pārbauda tikai ar benzīnu. 5. 3. 3. 1. 2. Neatkarīgi no 5. 3. 3. 1. 1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kas var darboties gan ar benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta rezerves nolūkā vai palaišanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litru benzīna, III tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu. ” 11. Šādi groza 5. 3. 4. 1. punkta formulējumu: “5. 3. 4. 1. … ar kompresijaizdedzes motoru un transportlīdzekļiem, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabas gāzi. 5. 3. 4. 1. 1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrināto naftas gāzi vai dabas gāzi, IV tipa testā pārbauda tikai ar benzīnu. ” 12. Papildina ar šādu 5. 3. 5. 1. 1. punktu: “5. 3. 5. 1. 1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi, V tipa testā pārbauda tikai ar benzīnu. ” 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 81 13. Iekļauj jaunu 5. 3. 8. punktu: “5. 3. 8. Rezerves katalītiskā neitralizatora apstiprināšana. 5. 3. 8. 1. Testu veic tikai ar rezerves katalītisko neitralizatoru, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzekļiem, kas saņēmuši EK tipa apstiprinājumu un nav aprīkoti ar iebūvētu diagnostikas sistēmu saskaņā ar XIII pielikumu. ” II pielikums (informācijas dokuments) 14. Minētā pielikuma 3. 2. 2. punktu formulē šādi: “3. 2. 2. Degviela: dīzeļdegviela/benzīns/sašķidrināta naftas gāze/dabasgāze (1) (1) Lieko svītrot. ” 15. Papildina ar šādu 3. 2. 15. un 3. 2. punktu: “3. 2. 15. Sašķidrinātas naftas gāzes sistēma: jā/nē (1) 3. 2. 15. 1. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Direktīvu 70/221/EEK (*): 3. 2. 15. 2. Motora elektronisks vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar sašķidrinātu naftas gāzi: 3. 2. 15. 2. 1. Marka(-as): ………………………………………………………………………………………… 3. 2. 15. 2. 2. Tips(-i): ……………………………………………………………………………………………… 3. 2. 15. 2. 3. Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisijām: …………………………………………………… 3. 2. 15. 3. Papildu dokumenti: 3. 2. 15. 3. 1. Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz sašķidrinātu naftas gāzi un otrādi: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 15. 3. 2. Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izlīdzināšanas šļūtenes utt. ): ……………… 3. 2. 15. 3. 3. Simbola rasējums: ………………………………………………………………………………… 3. 2. 16. Dabasgāzes sistēma: jā/nē (1) 3. 2. 16. 1. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Direktīvu 70/221/EEK (*): ………………………………… 3. 2. 16. 2. Motora elektronisks vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar dabasgāzi: 3. 2. 16. 2. 1. Marka(-as): ………………………………………………………………………………………… 3. 2. 16. 2. 2. Tips(-i): ……………………………………………………………………………………………… 3. 2. 16. 2. 3. Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisijām: …………………………………………………… 3. 2. 16. 3. Papildu dokumenti: ………………………………………………………………………………… 3. 2. 16. 3. 1. Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz dabasgāzi un otrādi: …… 3. 2. 16. 3. 2. Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izlīdzināšanas šļūtenes utt. ): ……………… 3. 2. 16. 3. 3. Simbola rasējums: ………………………………………………………………………………… (1) Lieko svītrot. (*) Kad šī direktīva tiks grozīta, lai attiektos uz gāzveida degvielu. ” 82 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. III pielikums (I tipa tests) 16. Minētā pielikuma 1. punktu formulē šādi: “1. Ievads Šajā pielikumā izklāstīta procedūra I pielikuma 5. 3. 1. punktā noteiktajam I tipa testam. Kā stan- dartdegvielu izmantojot sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, papildus piemēro XII pielikuma noteikumus. ” 17. Pievieno šādu jaunu 3. 2. 1. punktu: “3. 2. 1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, testē saskaņā ar XII pielikumu, izmantojot atbilstīgo standartdegvielu saskaņā ar IXa pielikumu. ” 18. Papildina ar šādu 5. 3. 1. 1. punktu: “5. 3. 1. 1. Attiecībā uz transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kas darbojas ar sašķidrinātu naf- tas gāzi vai dabasgāzi vai kas ir aprīkoti tā, lai varētu darboties vai ar benzīnu vai sašķidrinātu naftas gāzi, vai dabasgāzi, starp testiem ar pirmo gāzveida standartdegvielu un otru gāzveida stan- dartdegvielu veic transportlīdzekļa pirmapstrādi pirms testa ar otru standartdegvielu. Pirmap- strādi veic ar otru standartdegvielu, izbraucot pirmapstrādes ciklu, kas sastāv no vienas pirmās daļas (pilsētas daļa) un divām otrajām daļām (ārpuspilsētas daļa) testa ciklam, kas izklāstīts šā pie- likuma 1. papildinājumā. Pēc ražotāja pieprasījuma un saskaņojot ar tehnisko dienestu, šo pir- mapstrādes ciklu var pagarināt. Dinamometra iestatījumi ir tie, kas norādīti šā pielikuma 5. 1. un 5. 2. punktā. ” 19. Papildina ar šādu 6. 2. 3. punktu: “6. 2. 3. Izmantojot sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, pieļaujams motoru iedarbināt ar benzīnu un pārslēgt uz sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi pēc noteikta laika perioda, kuru transportlī- dzekļa vadītājs mainīt nevar. ” 20. Šādi groza 8. 2. punkta formulējumu: “Oglekļa oksīda gadījumā (CO): d = 1,25g/l Ogļūdeņražu gadījumā: benzīnam (CH1. 85) dīzeļdegvielai (CH1. 86) sašķidrinātai naftas gāzei (CH2. 525) dabasgāzei (CH4) Slāpekļa oksīdu gadījumā (NO2): d = 0,619 g/l d = 0,619 g/l d = 0,649 g/l d = 0,714 g/l d = 2,05 g/l” 21. Šādi groza KR koeficienta definīciju un tabulu III pielikuma 3. papildinājuma 5. 1. 1. 2. 8. punktā: — “… KR = ripošanas pretestības temperatūras korekcijas koeficients, kuru uzskata par vienādu ar: 8,64 × 10-3/ °C vai ražotāja noteiktu korekcijas koeficientu, ko apstiprinājusi iestāde. ” — “… un par katru ātrumu koeficienti a un b ir parādīti šajā tabulā: V (km/h) 20 40 60 80 100 120 a 7,24 x 10-5 1,59 x 10-4 1,96 x 10-4 1,85 x 10-4 1,63 x 10-4 1,57 x 10-4 b 0,82 0,54 0,33 0,23 0,18 0,14” 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 83 22. Šādi groza III pielikuma 5. papildinājuma 3. 1. 3. 5. 2. punkta formulējumu: “3. 1. 3. 5. 2. … mazāk par 3 tilpuma % benzīnam un dīzeļdegvielai, mazāk par 2,2 tilpuma % sašķidrinātai naftas gāzei un mazāk par 1,5 tilpuma % dabasgāzei. ” 23. Šādi groza III pielikuma 6. papildinājuma 2. 3. punkta formulējumu: “2. 3. … — metāns un attīrīts gaiss 1,00 < Rf < 1,15 vai 1,00 < Rf < 1,05 transportlīdzekļiem, kas darbojas ar dabasgāzi …” 24. Šādi groza III pielikuma 8. papildinājuma 1. 3. punkta formulējumu. “… Atšķaidījuma pakāpi aprēķina šādi: -4 benzīnam un dīzeļdegvielai (5a) -4 sašķidrinātai naftas gāzei (5b) +(CHC+Cco)10 C co 2 +(CHC+Cco)10 C co 2 13,4 11,9 9,5 DF = DF = DF = …” -4 dabasgāzei 5c +(CHC+Cco)10 C co 2 25. Šādi groza QHC vērtību III pielikuma 8. papildinājuma 1. 5. 2. 3. punktā. “QHC = 0,619 benzīna un dīzeļdegvielas gadījumā QHC = 0,649 sašķidrinātas naftas gāzes gadījumā QHC = 0,714 dabasgāzes gadījumā. ” IV pielikums (II tipa tests) 26. Pievieno šādu jaunu 2. 2. 1. punktu: “2. 2. 1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, testē ar standartdegvielu(-ām), ko izmanto I tipa testā. ” VII pielikums (V tipa tests) 27. Minētā pielikuma 3. punktu formulē šādi: “3. DEGVIELA Ilguma testu veic ar piemērotu komerciāli pieejamu degvielu. ” 84 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. IXa pielikums 28. Direktīvu papildina ar šādu jaunu IXa pielikumu: “IXa PIELIKUMS GĀZVEIDA STANDARTDEGVIELAS SPECIFIKĀCIJA 1. Sašķidrinātas naftas gāzes standartdegvielas tehniskie dati Sastāvs tilpuma % ISO 7941 Degviela A Degviela B Testa metode C3 C4 < C3, > C4 tilpuma % tilpuma % tilpuma % 30 ± 2 atlikums 85 ± 2 atlikums maks. daudzums 2 % maks. daudzums 2 % Olefīni tilpuma % 9 ± 3 12 ± 3 Iztvaikojoši atli- kumi Ūdens saturs ppm maks. daudzums 50 maks. daudzums 50 NFM 41-015 nav nav vizuāla pārbaude Sēra saturs ppm masa (*) maks. daudzums 50 maks. daudzums 50 EN 24260 Sērūdeņradis nav Vara korozija novērtējums 1. klase Smarža Motora oktānskait- lis raksturīga min. daudzums 89 nav 1. klase raksturīga min. 89 ISO 625 1 (**) EN 589 B pielikums (*) Vērtība jānoteic standarta apstākļos (293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa). (**) Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķimikālijas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara sloksni. Tāpēc tādus savienojumus pievienot ir aizliegts tikai tāpēc, lai nepieļautu testa metodes nobīdīšanos. 2. Dabasgāzes standartdegvielas tehniskie dati G20 standartdegviela Īpašības Mērvienī- bas Bāze Robežvērtības Minimālā vērtība Maksimālā vērtība Testa metode Sastāvs: Metāns 100 Atlikums molu % — [Inertās gāzes + C2/C2 +] N2 99 — 100 1 ISO 6974 Sēra saturs mg/m3 (*) — — 50 ISO 6326-5 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 85 G25 standartdegviela Īpašības Mērvienī- bas Bāze Robežvērtības Minimālā vērtība Maksimālā vērtība Testa metode Sastāvs: Metāns Atlikums [Inertās gāzes + C2/C2 +] N2 Sēra saturs molu % mg/m3 (*) 86 — 14 — 84 — 12 — 88 1 16 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (*) Vērtība jānoteic standarta apstākļos (293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa). Wobbe indekss ir gāzes tilpuma vienības siltumietilpības un tās relatīvā blīvuma kvadrātsaknes attiecība vie- nādos standartapstākļos: Wobbe indekss = Hgāze√ρgaiss/√ρgāze kur Hgāze = degvielas siltumietilpība MJ/m3 pie 0 °C ρgaiss = gaisa blīvums pie 0 °C ρgāze = degvielas blīvums pie 0 °C Wobbe indekss ir bruto vai neto atkarībā no tā, vai siltumietilpība ir bruto vai neto siltumietilpība. ” IX pielikums 29. Direktīvas IX pielikuma papildinājumam pievieno jaunu 1. 8. 1. punktu. “1. 8. 1. Tādu transportlīdzekļu gadījumā, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi: 1. 8. 1. 1. Atkārto tabulu visām sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes standartgāzēm, norādot, vai rezul- tāti ir mērīti vai aprēķināti. Tādu transportlīdzekļu gadījumā, kas darbojas ar benzīnu un sašķi- drinātu naftas gāzi vai dabasgāzi: atkārto benzīnam un visām sašķidrinātas naftas gāzes vai dabas- gāzes standartgāzēm. 1. 8. 1. 2. Cilts transportlīdzekļa apstiprinājuma numurs, ja transportlīdzeklis pieder transportlīdzekļu sai- mei: 1. 8. 1. 3. Gāzveida degvielas gadījumā katrai piesārņotājvielai saimes emisiju rezultātu “r” koeficienti. ” XII pielikums 30. Papildina ar jaunu XII pielikumu: “XII PIELIKUMS EK TIPA APSTIPRINĀJUMS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KAS DARBOJAS AR SAŠĶIDRINĀTU NAFTAS GĀZI VAI DABASGĀZI, ATTIECĪBĀ UZ EMISIJĀM 1. IEVADS Šajā pielikumā izklāstītas īpašās prasības, ko piemēro tāda transportlīdzekļa apstiprināšanas gadī- jumā, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, vai kas var darboties ar svinu nesaturošu benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, attiecībā uz sašķidrinātas naftas gāzes vai dabas- gāzes testēšanu. 86 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. Attiecībā uz sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi tirgū ir liela degvielas sastāva dažādība, tādēļ deg- vielas sistēmai jāspēj pielāgoties šiem sastāviem. Lai pārbaudītu šo spēju, transportlīdzekli testē ar I tipa testu ar divām galējām standartdegvielām, parādot degvielas sistēmas pielāgošanās spēju. Ja trans- portlīdzekļa degvielas sistēmas spēja pielāgoties ir pierādīta, šādu transportlīdzekli var uzskatīts par saimes cilts transportlīdzekli. Transportlīdzekļus, kas atbilst atbilstīgās saimes locekļu prasībām, testē tikai ar vienu degvielu, ja tiem uzstādīta identiska degvielas sistēma. 2. DEFINĪCIJAS Šajā pielikumā: 2. 1. Cilts transportlīdzeklis ir transportlīdzeklis, kas izraudzīts kā transportlīdzeklis, ar kuru pārbauda deg- vielas sistēmas pielāgošanās spēju, un uz kuru atsaucas saimes locekļi. Var būt vairāk nekā viens cilts transportlīdzeklis. 2. 2. Saimes loceklis ir transportlīdzeklis, kam piemīt transportlīdzeklim(-ļiem): tādas pašas raksturīgās pazīmes, kā cilts 2. 2. 1. a) to ražo tas pats transportlīdzekļu ražotājs; b) uz to attiecas tādas pašas emisiju robežvērtības; c) ja gāzes degvielas sistēmai ir centrāla uzskaite visam motoram: tam ir apliecināta jauda ar starpību robežās starp 0,7 un 1,15 reizēm attiecībā pret cilts trans- portlīdzekļa motoru; ja gāzes degvielas sistēmai ir atsevišķa uzskaites sistēma katram cilindram: tam ir apliecināta jauda katram cilindram ar starpību robežās starp 0,7 un 1,15 reizēm attiecībā pret cilts transportlīdzekļa motoru; d) e) ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar katalizatoru, katalizatora tips ir identisks, t. i. , trīsceļu, oksidā- cijas, NOx samazināšanas; tā gāzes degvielas sistēma (ieskaitot spiediena regulatoru) ir viena ražotāja izgatavota un pieder pie viena tipa: indukcijas, tvaika iesmidzināšanas (vienā punktā, vairākos punktos), šķidruma iesmidzināšanas (vienā punktā, vairākos punktos); f) šo gāzes degvielas sistēmu regulē identiska tipa elektroniska vadības ierīce ar identisku tehnisko specifikāciju, kurā ir tie paši programmatūras principi un vadības stratēģija. 2. 2. 2. Attiecībā uz c) prasību — gadījumos, kad tests pierāda, ka divi ar gāzi darbināmi transportlīdzekļi varētu būt tās pašas saimes locekļi, bet nesakrīt to apliecinātā jauda, attiecīgi P1 un P2 (P1 < P2), un abus testē kā cilts transportlīdzekļus, par saimei piederīgiem uzskata transportlīdzekļus, kuru aplie- cinātā jauda ir starp 0,7*P1 un 1,15*P2. 3. EK TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA EK tipa apstiprinājumu piešķir, ja ir izpildītas šādas prasības: 3. 1. Izplūdes gāzu emisijas tests cilts transportlīdzeklim Cilts transportlīdzeklim jāpierāda tā spēja pielāgoties visiem degvielas sastāviem, kas var parādīties tirgū. Lietojot sašķidrinātu naftas gāzi , atšķiras C3/C4 sastāvs. Dabasgāzi parasti lieto divu veidu deg- vielā — degvielā ar lielu siltumietilpību (H gāzē) un degvielā ar mazu siltumietilpību (L gāzē), bet ar ievērojamu izplešanos abos diapazonos/grupās; būtiski atšķiras to Wobbe indekss. Šīs atšķirības atspo- guļojas standartdegvielās; 3. 1. 1. Cilts transportlīdzekli(-us) pārbauda ar I tipa testu, izmantojot IXa pielikumā noteiktās galējās stan- dartdegvielas; 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 87 3. 1. 1. 1. Ja pāriešanai no vienas degvielas uz citu izmanto slēdža palīdzību, tipa apstiprināšanas laikā slēdzi nelieto. Šādā gadījumā pēc ražotāja pieprasījuma un saskaņojot ar tehnisko dienestu, III pielikuma 5. 3. 1. punktā minēto pirmapstrādes ciklu var pagarināt; 3. 1. 2. Transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja transportlīdzeklis nepārsniedz emisiju robežvērtības ar abām standartdegvielām; 3. 1. 3. Emisiju rezultātu attiecību “r” katrai piesārņotājvielai noteic šādi: r = {emisiju rezultāts ar vienu standartdegvielu} {emisiju rezultāts ar otru standartdegvielu} 3. 2. Saimes locekļa izplūdes gāzu emisijas apstiprinājums Saimes loceklim I tipa testu veic ar vienu standartdegvielu. Šī standartdegviela var būt jebkura no standartdegvielām. Transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja ir izpildītas šādas prasības: 3. 2. 1. Transportlīdzeklis atbilst saimes locekļa definīcijai, kas noteikta 2. 2. punktā; 3. 2. 2. Testa rezultātus katrai piesārņotājvielai reizina ar “r” koeficientu (skat. 3. 1. 3. punktu), ja r ir lielāks par 1,0. Ja r ir mazāks par 1,0, tā vērtību uzskata par vienādu ar 1. Šo reizinājumu rezultātus izmanto kā galīgos emisiju rezultātus. Pēc ražotāja pieprasījuma I tipa testu var veikt ar otru standartdegvielu vai abām standartdegvielām, tā lai nav nepieciešamas korekcijas; 3. 2. 3. Transportlīdzeklim jāatbilst attiecīgās kategorijas emisiju robežvērtībām gan mērīto, gan aprēķināto emisiju ziņā. 4. VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI 4. 1. Ražojuma atbilstības testu var veikt ar komerciālu degvielu, kuras C3/C4 attiecība ir robežās starp šo attiecību standartdegvielām sašķidrinātas naftas gāzes gadījumā vai kuras Wobbe indekss ir robežās starp šo indeksu galējām standartdegvielām dabasgāzes gadījumā. Šādā gadījumā jāveic degvielas ana- līze. ” XIII pielikums 31. Papildina ar jaunu XIII pielikumu. “XIII PIELIKUMS EK TIPA APSTIPRINĀJUMS REZERVES KATALĪTISKAJIEM NEITRALIZATORIEM KĀ ATSEVIŠĶĀM TEHNISKĀM VIENĪBĀM 1. DARBĪBAS JOMA Šis pielikums attiecas uz EK tipa apstiprinājumu katalītiskajiem neitralizatoriem, kurus paredzēts kā rezerves daļas (1) uzstādīt M1 un N1 (2) kategoriju konkrētu tipu mehāniskajiem transportlīdzekļiem kā atsevišķām tehniskām vienībām Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē. 2. DEFINĪCIJAS Šajā pielikumā: 2. 1. “Pamatiekārtas katalītiskais neitralizators”, skat. I pielikuma 2. 17. punktu; (1) Kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma A iedaļā. (2) Šī direktīva neattiecas uz rezerves katalītiskajiem neitralizatoriem, ko paredzēts uzstādīt M1 un M2 transportlīdzekļiem ar iebū- vētu diagnosticēšanas sistēmu. 88 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. 2. 2. “Rezerves katalītiskais neitralizators”, skat. I pielikuma 2. 18. punktu; 2. 3. “Katalizatora tips” nozīmē katalītiskos neitralizatorus, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā: 2. 3. 1. Pārklātu substrātu skaits, struktūra un viela; 2. 3. 2. Katalītiskās darbības veids (oksidējošs, trīsceļu utt. ); 2. 3. 3. Tilpums, priekšdaļas laukuma un substrāta garuma attiecība; 2. 3. 4. Katalītiskās vielas saturs; 2. 3. 5. Katalītiskās vielas attiecība; 2. 3. 6. Šūnu blīvums; 2. 3. 7. Izmēri un forma; 2. 3. 8. Siltumaizsardzība; 2. 4. “Transportlīdzekļa tips”, skat. I pielikuma 2. 1. punktu; 2. 5. “Rezerves katalītiskā neitralizatora apstiprināšana” ir tāda neitralizatora apstiprināšana, ko paredzēts uzstādīt kā rezerves daļu vienam vai vairākiem konkrētiem transportlīdzekļa tipiem saistībā ar piesārņotājvielu emisiju, trokšņa līmeņa un ietekmes uz transportlīdzekļa darbības rādītājiem ierobe- žošanu. 3. EK TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS 3. 1. Pieteikumu rezerves katalītiskā neitralizatora tipa EK tipa apstiprināšanai saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktu iesniedz ražotājs. 3. 2. Informācijas dokumenta paraugs ir dots šā pielikuma 1. papildinājumā. 3. 3. Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu izpildi, iesniedz: 3. 3. 1. Transportlīdzekli(-ļus), kas apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 70/220/EEK un aprīkoti ar jaunu pama- tiekārtas katalītisko neitralizatoru. Šo(šos) transportlīdzekli(-ļus) izraugās pieteikuma iesniedzējs, saskaņojot ar tehnisko dienestu. Tam(tiem) jāatbilst šīs direktīvas III pielikuma 3. nodaļas prasībām. Testa transportlīdzeklim(-ļiem) nedrīkst būt emisiju kontroles sistēmas defekti; salabo vai aizstāj visas pārmērīgi nolietojušās vai nepareizi darbojošās oriģinālās daļas, kas saistītas ar emisijām. Pirms emisiju testa transportlīdzekli(-ļus) pienācīgi noregulē un iestata atbilstoši ražotāja specifikācijai. 3. 3. 2. Vienu paraugu no rezerves katalītiskā neitralizatora tipa. Paraugus skaidri un neizdzēšami marķē ar pie- teikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un komercapzīmējumu. 4. EK TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA 4. 1. Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, EK tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 3. punktu. 4. 2. EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir norādīts šā pielikuma 2. papildinājumā. 4. 3. Apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumu piešķir katram apstiprināta- jam rezerves katalītiskā neitralizatora tipam. Viena dalībvalsts nepiešķir vienādu numuru dažādiem rezerves katalītiskā neitralizatora tipiem. Vienāds tipa apstiprinājuma numurs var attiekties uz rezerves katalizatoru tipu vairākiem transportlīdzekļu tipiem. 5. EK TIPA APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMS 5. 1. Katram rezerves katalītiskajam neitralizatoram, kas atbilst saskaņā ar šo direktīvu apstiprinātam tipam un kas ir atsevišķa tehniska vienība, ir jābūt EK tipa apstiprinājuma zīmei. 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 89 5. 2. Šī zīme sastāv no taisnstūra, kas ietver burtu “e”, kuram seko tās dalībvalsts pazīšanas zīme, kura ir pie- šķīrusi tipa apstiprinājumu: 1 Vācijai 2 Francijai 3 Itālijai 4 Nīderlandei 5 Zviedrijai 6 Beļģijai 9 Spānijai 11 Apvienotajai Karalistei 12 Austrijai 13 Luksemburgai 17 Somijai 18 Dānijai 21 Portugālei 23 Grieķijai Īrijai IRL Zīmē netālu no taisnstūra jānovieto arī “pamata apstiprinājuma numurs”, kas atrodams Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumā minētā tipa apstiprinājuma numura 4. iedaļā un pirms kura ir divi skaitļi, kas norāda kārtas numuru, kāds piešķirts jaunākajam būtiskajam Direktīvas 70/220/EEK tehniskajam grozījumam dienā, kad piešķīra EK tipa apstiprinājumu. Šajā direktīvā kārtas numurs ir 00. 5. 3. Zīmei, kas minēta 5. 2. punktā, jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. 5. 4. Šā pielikuma 3. papildinājumā sniegti piemēri minētās zīmes un apstiprinājuma informācijas izvieto- jumam. 6. PRASĪBAS 6. 1. Vispārīgas prasības 6. 1. 1. Rezerves katalītiskos neitralizatorus projektē un konstruē un tos jāspēj uzstādīt tā, lai transportlīdzek- lis atbilstu šīs direktīvas noteikumiem, kuriem tas atbilda sākotnēji, un tā, lai efektīvi ierobežotu piesārņotājvielu emisiju transportlīdzekļa parastajā kalpošanas laikā normālos ekspluatācijas apstāk- ļos. 6. 1. 2. Rezerves katalītiskos neitralizatorus uzstāda tieši tādā pozīcijā, kādā atradās pamatiekārtas katalizatori, un attiecīgā gadījumā nemaina skābekļa zondes(-u) pozīciju. 6. 1. 3. Ja pamatiekārtas katalītiskajam neitralizatoram ir siltumaizsardzība, rezerves katalītiskajam neitraliza- toram jānodrošina līdzvērtīga aizsardzība. 6. 1. 4. Rezerves katalītiskajiem neitralizatoriem jābūt ilglaicīgiem, t. i. , tos projektē un konstruē un tos jāspēj uzstādīt tā, lai nodrošinātu pienācīgu pretestību korozijai un oksidācijai, kas iedarbojas uz katalizato- ru, ņemot vērā transportlīdzekļa izmantošanas apstākļus. 6. 2. Prasības attiecībā uz emisiju Šā pielikuma 3. 3. 1. punktā norādītajam(-ajiem) transportlīdzeklim(-ļiem), kas aprīkoti ar rezerves kata- lītisko neitralizatoru, kuram pieprasīts tipa apstiprinājums, veic I tipa testu saskaņā ar šīs direktīvas attiecīgajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, lai salīdzinātu tā darbības rādītājus ar pamatiekārtas katalītiskajiem neitralizatoriem saskaņā ar tālāk izklāstīto procedūru. 6. 2. 1. Salīdzinājuma bāzes noteikšana Transportlīdzekli(-ļus) aprīko ar jaunu pamatiekārtas katalītisko neitralizatoru (skat. 3. 3. 1. punktu), ko iestrādā ar 12 ārpuspilsētas cikliem (I tipa testa 2. daļa). Pēc šīs pirmapstrādes transportlīdzekli glabā telpā, kur temperatūra tiek uzturēta relatīvi konstanta starp 293 un 303 K (20 un 30 °C). Šo pirmapstrādi veic vismaz sešas stundas, un tā turpinās, līdz motora eļļas un dzesētāja, ja tāds ir, temperatūra svārstās ± 2 K robežās no telpas temperatūras. Secīgi veic trīs I tipa testus. 6. 2. 2. Izplūdes gāzu tests ar rezerves katalītisko neitralizatoru Testa transportlīdzekļa(-u) pamatiekārtas katalītisko neitralizatoru aizstāj ar rezerves katalītisko neitra- lizatoru (skat. 3. 3. 2. punktu), kas iestrādāts 12 ārpuspilsētas ciklos (I tipa testa 2. daļa). 90 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. Pēc šīs pirmapstrādes transportlīdzekli glabā telpā, kur temperatūra tiek uzturēta relatīvi konstanta starp 293 un 303 K (20 un 30 °C). Šo pirmapstrādi veic vismaz sešas stundas, un tā turpinās, līdz motora eļļas un dzesētāja, ja tāds ir, temperatūra svārstās ± 2 K robežās no telpas temperatūras. Secīgi veic trīs I tipa testus. 6. 2. 3. Piesārņotājvielu emisijas novērtēšana transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar rezerves katalītiskajiem nei- tralizatoriem Testa transportlīdzeklim(-ļiem) ar pamatiekārtas katalizatoriem jāatbilst robežvērtībām saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu, attiecīgā gadījumā ieskaitot nolietojuma koeficientus, ko pie- mēro transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprināšanā. Prasības attiecībā uz emisijām no transportlīdzekļa(-iem), kas aprīkoti ar rezerves katalītiskajiem nei- tralizatoriem, uzskata par izpildītām, ja katrai reglamentētajai piesārņotājvielai (CO, HC + NOx un makrodaļiņas) rezultāti atbilst šādiem nosacījumiem: M ≤ 0,85 S + 0,4 G (1) M ≤ G (2), kur M ir vienas piesārņotājvielas (CO vai makrodaļiņu) emisijas vidējais lielums vai divu piesārņotājvielu (HC + NOx) emisiju summa, ko iegūst trijos I tipa testos ar rezerves katalītisko neitralizatoru; S ir vienas piesārņotājvielas (CO vai makrodaļiņu) emisijas vidējais lielums vai divu piesārņotājvielu (HC + NOx) emisiju summa, ko iegūst trijos I tipa testos ar pamatiekārtas katalītisko neitralizatoru; G ir vienas piesārņotājvielas (CO vai makrodaļiņu) emisijas robežvērtība vai divu piesārņotājvielu (HC + NOx) emisiju summa saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu, ko attiecīgā gadī- jumā dala ar nolietojuma koeficientiem, kuri noteikti saskaņā ar 6. 4. punktu. Ja apstiprinājumu piemēro viena ražotāja dažādiem transportlīdzekļu tipiem un šiem dažādajiem trans- portlīdzekļu tipiem uzstādīts viens un tas pats pamatiekārtas katalītiskā neitralizatora tips, I tipa testu var veikt vismaz diviem transportlīdzekļiem, ko izraugās, saskaņojot ar tehnisko dienestu, kurš atbild par apstiprināšanu. 6. 3. Prasības attiecībā uz troksni un izplūdes pretspiedienu Rezerves katalītiskajam neitralizatoram jāatbilst tehniskajām prasībām, kas noteiktas Direktīvas 70/157/EEK II pielikumā. 6. 4. Ilguma prasības Rezerves katalītiskajam neitralizatoram jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs direktīvas I pielikuma 5. 3. 5. punktā, t. i. , V tipa tests vai nolietojuma koeficienti, kas noteikti šajā tabulā I tipa testa rezultā- tiem. XIII. 6. 4. tabula Motora kategorija Dzirksteļaizdedze Kompresijaizdedze CO 1,2 1,1 Nolietojuma koeficienti HC + NOx Makrodaļiņas 1,2 1,0 — 1,2 7. TIPA PĀRVEIDOŠANA UN APSTIPRINĀJUMU GROZĪJUMI Ja tiek pārveidots modelis, kas apstiprināts saskaņā ar šo direktīvu, piemēro Direktīvas 70/156/EEK 5. panta noteikumus. 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 91 8. RAŽOJUMA ATBILSTĪBA Lai nodrošinātu ražojuma atbilstību, ir jāveic pasākumi saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 10. pantā noteiktajiem noteikumiem. 8. 2. Īpaši noteikumi 8. 2. 1. Direktīvas 70/156/EEK X pielikuma 2. 2. punktā minētajās pārbaudēs ietver atbilstību raksturlielumiem, kas definēti šā pielikuma 2. 3. punktā. 8. 2. 2. Direktīvas 70/156/EEK X pielikuma 2. 4. 4. punkta piemērošanas nolūkā var veikt šā pielikuma 6. 2. punktā izklāstītos testus (prasības attiecībā uz emisijām). Šajā gadījumā apstiprinājuma turētājs kā alternatīvu var lūgt salīdzinājuma pamatā izmantot nevis pamatiekārtas katalītisko neitralizatoru, bet rezerves katalītisko neitralizatoru, kas tika izmantots tipa apstiprināšanas testos (vai citu paraugu, kura atbilstība apstiprinātajam tipa ir pierādīta). Verifikācijas laikā paraugam izmērītie emisiju lielumi vidēji nedrīkst par vairāk kā 15 % pārsniegt vidējos lielumus, kas mērīti atsaucei izmantotajam paraugam. 92 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. 1. papildinājums Informācijas dokuments Nr. …, kas saistīts ar rezerves katalītiskā neitralizatora EK tipa apstiprinājumu (Direktīva 70/220/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu…) Turpmāk norādītās ziņas, ja tās ir vajadzīgas, iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus ies- niedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietie- kami detalizētiem. Ja sistēmām, komponentiem vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniskā vadības ierīce, tad jāsniedz informā- cija par tās darbību. 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 93 2. papildinājums Paraugs (Maksimālais izmērs: A4 (210 mm × 297 mm)) EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS 94 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/21. sēj. Papildpielikums EEK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. … par mehānisku transportlīdzekļu rezerves katalītisko neitralizatoru tipa apstiprinājumu kā atsevišķai tehniskai vienībai saskaņā ar Direktīvu 70/220/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu… 13/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 95 3. papildinājums EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugs (skatīt šā pielikuma 5. 2. punktu) Šī apstiprinājuma zīme, piestiprināta pie rezerves katalītiskā neitralizatora komponenta, norāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts Francijā (e 2) saskaņā ar šo direktīvu. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari (00) ir atsauce uz kārtas numuru, ko piešķir Direktīvas 70/220/EEK jaunākajiem grozījumiem. Nākamos četrus ciparus (1234) rezerves kata- lītiskajam neitralizatoram piešķir apstiprinājuma iestāde kā pamata apstiprinājuma numuru. ”


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2907/98 dell'on. Florus WIJSENBEEK alla Commissione. Concorrenza tra le autorità che rilasciano le patenti di guida

eurovoc_concepts:
driving licence
public authorities

formats: html pdf print

text: 8. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 96/153 (1999/C 96/219) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2907/98 di Florus Wijsenbeek (ELDR) alla Commissione (2 ottobre 1998) Oggetto: Concorrenza tra le autorit(cid:224) che rilasciano le patenti di guida Pu(cid:242) la Commissione far sapere in quale misura nei vari Stati membri l(cid:146)organizzazione degli esami per il rilascio della patente di guida Ł affidata a enti non pubblici? Pu(cid:242) inoltre far sapere in quale misura, nel caso degli enti non pubblici, la loro designazione Ł preceduta da una gara? E(cid:146) disposta a esaminare in che modo sono disciplinati nei vari Stati membri i ricorsi contro le decisioni degli organi che rilasciano la patente di guida e se si tratta sempre di istanze indipendenti? Pu(cid:242) infine la Commissione indicare se, oltre a conseguire la patente di guida presso un ente designato, esiste anche la possibilit(cid:224) di ottenerla presso un altro ente designato dalle autorit(cid:224)? Risposta data dal sig. Kinnock in nome della Commissione (23 ottobre 1998) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non mancher(cid:224) di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (1999/C 96/220) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2938/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Norme di sicurezza per le piscine in alberghi e centri di soggiorno Attualmente non esiste una legislazione comunitaria che obblighi gli alberghi e i centri di soggiorno dotati di piscine a garantire la presenza in loco di un bagnino, a fornire informazioni muiltilingue sui loro impianti acquatici o mettere a disposizione attrezzature di salvataggio. Non pensa la Commissione che questo sia un settore da regolamentare a livello UE? Risposta data dalla sig. ra Bonino a nome della Commissione (21 ottobre 1998) La Commissione Ł sensibile ai pericoli che le piscine possono rappresentare. Per limitarci all(cid:146)ultimo biennio, la Commissione ha supportato, mediante cofinanziamenti, la realizzazione di quattro progetti relativi alla sicurezza delle piscine pubbliche, alla prevenzione dell(cid:146)annegamento dei bambini, alla prevenzione degli infortuni e alla sicurezza e alla qualit(cid:224) dei parchi acquatici. livello di sicurezza delle piscine. A quelli menzionati dall(cid:146)Onorevole Numerosi aspetti determinano il interrogante si aggiungono, fra gli altri, quelli connessi alla costruzione stessa delle piscine, alla loro manutenzione, alla qualit(cid:224) dell(cid:146)acqua, alle qualit(cid:224) igieniche dei servizi accessori e alla formazione del personale. Taluni di questi aspetti sono stati presi in considerazione da direttive comunitarie, come ad esempio la direttiva 89/106/CEE del Consiglio, del 21 dicembre 1988, relativa al ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative degli Stati membri concernenti i prodotti di costruzione (1), che potenzia la sicurezza intrinseca delle opere, la direttiva 89/686/CEE del Consiglio, del 21 dicembre 1989, relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri concernenti le attrezzature di protezione individuale (2), che riguarda fra l(cid:146)altro i giubbotti di salvataggio, la direttiva 73/23/CEE del Consiglio, del 19 febbraio 1973, relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri concernenti il materiale elettrico destinato ad essere impiegato entro taluni limiti di tensione (3), che copre, fra l(cid:146)altro, la sicurezza delle pompe elettriche, la direttiva 89/391/CEE del Consiglio, del 12 giugno 1989, relativa all(cid:146)applicazione di misure volte a promuovere il miglioramento della sicurezza e della salute dei lavoratori sul lavoro (4) e le direttive particolari che riguardano la salute e la sicurezza dei lavoratori addetti alle piscine


title: Administratieve Commissie voor de sociale zekerheid van migrerende werknemers: Jaarlijks gemiddelde kosten van verstrekkingen - 1993, 1994, 1995 en 1996

eurovoc_concepts:
application of EU law
family benefit
social legislation
social-security benefit
social-security harmonisation

text: C 303/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 98 ADMINISTRATIEVE COMMISSIE VOOR DE SOCIALE ZEKERHEID VAN MIGRERENDE WERKNEMERS (98/C 303/02) (Voor de EER relevante tekst) Bij de jaarlijkse gemiddelde kosten is geen rekening gehouden met de in artikel 94, lid 2, en artikel 95, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 574/72 van de Raad bedoelde vermindering met 20(cid:216)%. De netto gemiddelde kosten per maand werden met 20(cid:216)% verminderd. GEMIDDELDE KOSTEN VAN VERSTREKKINGEN - 1993 (˛) I. Toepassing van artikel 94 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1993 verleend zijn aan gezinsleden als bedoeld in artikel 19, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1408/71 van de Raad zullen worden vastgesteld op basis van de volgende gemiddelde kosten: Italiæ Portugal Per jaar Netto per maand 2(cid:216)564(cid:216)275 ITL 70(cid:216)951 PTE 170(cid:216)950 ITL 4(cid:216)730 PTE II. Toepassing van artikel 95 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1993 verleend zijn op grond van de artikelen 28 en 28 bis van Verordening (EEG) nr. 1408/71, zullen worden vastgesteld op basis van de volgende gemiddelde kosten: Italiæ Portugal Per jaar Netto per maand 3(cid:216)374(cid:216)263 ITL 133(cid:216)881 PTE 224(cid:216)950 ITL 8(cid:216)925 PTE GEMIDDELDE KOSTEN VAN VERSTREKKINGEN - 1994 (ˇ) I. Toepassing van artikel 94 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1994 verleend zijn aan gezinsleden als bedoeld in artikel 19, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1408/71, zullen worden vastge(cid:220) steld op basis van de volgende gemiddelde kosten: (˛)(cid:217)Gemiddelde kosten Spanje: PB C 123 van 19. 5. 1995. Gemiddelde kosten Luxemburg en Nederland: PB C 262 van 7. 10. 1995. Gemiddelde kosten Belgiæ en Frankrijk: PB C 118 van 23. 4. 1996. Gemiddelde kosten Verenigd Koninkrijk: PB C 216 van 26. 7. 1996. Gemiddelde kosten Griekenland en Ierland: PB C 73 van 8. 3. 1997. Gemiddelde kosten Duitsland: PB C 170 van 5. 6. 1997. (ˇ)(cid:217)Gemiddelde kosten Spanje: PB C 216 van 26. 7. 1996. Gemiddelde kosten Belgiæ, Ierland, Nederland en Oostenrijk: PB C 73 van 8. 3. 1997. Gemiddelde kosten Verenigd Koninkrijk: PB C 170 van 5. 6. 1997. Gemiddelde kosten Frankrijk, Luxemburg en Zweden: PB C 300 van 1. 10. 1997. Gemiddelde kosten Duitsland, Griekenland en Noorwegen: PB C 18 van 21. 1. 1998. 2. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303/3 Italiæ Portugal Per jaar Netto per maand 2(cid:216)778(cid:216)431 ITL 73(cid:216)875 PTE 185(cid:216)230 ITL 4(cid:216)925 PTE II. Toepassing van artikel 95 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1994 verleend zijn als bedoeld in de artikelen 28 en 28 bis van Verordening (EEG) nr. 1408/71, zullen worden vastgesteld op basis van de volgende gemiddelde kosten: Italiæ Portugal Per jaar Netto per maand 3(cid:216)654(cid:216)104 ITL 139(cid:216)719 PTE 242(cid:216)270 ITL 9(cid:216)315 PTE GEMIDDELDE KOSTEN VAN VERSTREKKINGEN - 1995 (˛) I. Toepassing van artikel 94 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1995 verleend zijn aan gezinsleden als bedoeld in artikel 19, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1408/71, zullen worden vastge(cid:220) steld op basis van de volgende gemiddelde kosten: Italiæ Portugal Per jaar Netto per maand 2(cid:216)806(cid:216)215 ITL 187(cid:216)080 ITL 79(cid:216)995 PTE 5(cid:216)333 PTE II. Toepassing van artikel 95 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1995 verleend zijn als bedoeld in de artikelen 28 en 28 bis van Verordening (EEG) nr. 1408/71, zullen worden vastgesteld op basis van de volgende gemiddelde kosten: Italiæ Portugal Per jaar Netto per maand 3(cid:216)678(cid:216)598 ITL 152(cid:216)572 PTE 245(cid:216)240 ITL 10(cid:216)171 PTE GEMIDDELDE KOSTEN VAN VERSTREKKINGEN - 1996 I. Toepassing van artikel 94 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1996 verleend zijn aan gezinsleden als bedoeld in artikel 19, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1408/71, zullen worden vastge(cid:220) steld op basis van de volgende gemiddelde kosten: Spanje Luxemburg Per jaar Netto per maand 83(cid:216)194 ESP 73(cid:216)330 LUF 5(cid:216)546 ESP 4(cid:216)889 LUF (˛)(cid:217)Gemiddelde kosten Spanje: PB C 170 van 5. 6. 1997. Gemiddelde kosten Luxemburg en Nederland: PB C 300 van 1. 10. 1997. Gemiddelde kosten Belgiæ, Ierland en het Verenigd Koninkrijk: PB C 18 van 21. 1. 1998. C 303/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 98 II. Toepassing van artikel 95 van Verordening (EEG) nr. 574/72 De te restitueren bedragen voor verstrekkingen die in 1996 verleend zijn als bedoeld in de artikelen 28 en 28 bis van Verordening (EEG) nr. 1408/71, zullen worden vastgesteld op basis van de volgende gemiddelde kosten: Spanje Luxemburg Per jaar Netto per maand 343(cid:216)020 ESP 177(cid:216)581 LUF 22(cid:216)868 ESP 11(cid:216)839 LUF Bericht van inleiding van een nieuw onderzoek in verband met de antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van ferrochroom met een koolstofgehalte van ten hoogste 0,5 gewichts(cid:220) percent (ferrochroom met een laag koolstofgehalte) van oorsprong uit Rusland en Kazachstan (98/C 303/03) Na de publicatie van een bericht(cid:216)(˛) van het naderende vervallen van de antidumpingmaatregelen die van toepas(cid:220) sing zijn op de invoer van ferrochroom met een kool(cid:220) stofgehalte van ten hoogste 0,5 gewichtspercent (hierna ferrochroom met een laag koolstofgehalte genoemd), van oorsprong uit onder meer Rusland en Kazachstan, heeft de Commissie een verzoek ontvangen om een nieuw onderzoek ingevolge artikel 11, lid 2, van Veror(cid:220) dening (EG) nr. 384/96 van de Raad(cid:216)(ˇ) (hierna de ,,ba(cid:220) sisverordening’’ genoemd) van de maatregelen die van toepassing zijn op deze twee landen. Voorts heeft de Commissie op eigen initiatief besloten een tussentijds nieuw onderzoek in te stellen in verband met dezelfde antidumpingmaatregelen, ingevolge artikel 11, lid 3, van de basisverordening. Dit tussentijds onder(cid:220) zoek is beperkt tot een duidelijkere afbakening van de draagwijdte van de maatregelen. 1. Verzoek om een nieuw onderzoek Het verzoek werd op 2 juli 1998 ingediend door het ver(cid:220) bindingscomit~ van de bedrijfstak voor ferrolegeringen (Euroalliages) namens de enige communautaire produ(cid:220) cent van ferrochroom met een laag koolstofgehalte. 2. Product Het verzoek heeft betrekking op ferrochroom met een koolstofgehalte van ten hoogste 0,5 gewichtspercent, dat (˛)(cid:217)PB C 100 van 2. 4. 1998, blz. 6. (ˇ)(cid:217)PB L 56 van 6. 3. 1996, blz. 1 (laatstelijk gewijzigd bij Veror(cid:220) dening (EG) nr. 2331/96 (PB L 317 van 6. 12. 1996, blz. 1) en bij Verordening (EG) nr. 905/98 (PB L 128 van 30. 4. 1998, blz. 18). momenteel is ingedeeld onder de GN(cid:220)codes 7202(cid:216)49(cid:216)10 en 7202(cid:216)49(cid:216)50. Deze GN(cid:220)codes worden slechts ter infor(cid:220) matie verstrekt. 3. Bestaande maatregelen Momenteel gelden de definitieve antidumpingrechten in de vorm van specifieke rechten die werden ingesteld bij Verordening (EEG) nr. 2717/93 van de Raad(cid:216)(—) op de invoer van ferrochroom met een laag koolstofgehalte van oorsprong uit onder meer Rusland en Kazachstan. 4. Redenen voor het nieuw onderzoek a) Onderzoek in verband met het vervallen van de maat(cid:220) regelen Als redenen voor het nieuw onderzoek wordt aange(cid:220) voerd dat het vervallen van de maatregelen waar(cid:220) schijnlijk zal leiden tot voortzetting of herhaling van dumping en schade aan de communautaire bedrijfs(cid:220) tak. Aangevoerd wordt dat de uitvoer naar de Gemeen(cid:220) schap, gezien de aanwezigheid van belangrijke chroomertsvoorraden in Rusland en Kazachstan en de overeenkomstige grote productiecapaciteit gekop(cid:220) peld aan een scherpe daling van het plaatstelijk ver(cid:220) bruik, waarschijnlijk sterk zal toenemen indien de maatregelen zouden komen te vervallen. (—)(cid:217)PB L 246 van 2. 10. 1993, blz. 1


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3016/98 van Konstantinos HATZIDAKIS aan de Commissie. Slechte toestand van de wegen in Griekenland

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
Greece
motorway
public works
road building
supervisory body
transport accident

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3052/98 von Ursula STENZEL an die Kommission. ECHO

eurovoc_concepts:
Community budget
administrative court
budgetary control
confidentiality
fact-finding mission
fraud

text: C 297/46 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 15. 10. 1999 Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (4. Dezember 1998) Die Kommission hat von den spanischen Behörden bisher keinen Kofinanzierungsantrag in dieser Sache erhalten. Sie wird zu gegebener Zeit überprüfen, ob die Investitionen für eine gemeinschaftliche Kofinanzie- rung in Frage kommen, die Förderkriterien erfüllt und die Kumulierungsvorschriften eingehalten werden, und ob allen Umweltschutzbestimmungen oder Verpflichtungen auf internationaler Ebene & wie denen, die sich aus der gemeinsamen Verwaltung von grenzübergreifenden Grundwasserbecken ergeben & entsprochen wird. (1999/C 297/060) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3052/98 von Ursula Stenzel (PPE) an die Kommission (2. Oktober 1998) Betrifft: ECHO Die Abgeordneten des Ausschusses für Haushaltskontrolle haben die Europäische Kommission bei der Anhörung der Kollegiumsmitglieder Emma Bonino, Erkki Liikanen und Anita Gradin zu den ECHO- Betrugsfällen scharf kritisiert. Kann die Europäische Kommission mitteilen, wann die von Kommissar Liikanen in der Ausschußsitzung erwähnte interne Evaluierung über alle sogenannten U-Boote vorliegen wird? Wird der Kommissar nach Abschluß der Überprüfung garantieren können, daß solche Vorkommnisse in Zukunft nicht mehr möglich sein werden? Ist es der Europäischen Kommission möglich, schlüssig und für die Bürger der EU verständlich zu erklären, warum der Bericht der UCLAF nicht vollständig dem EP übergeben wird? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (20. November 1998) Die Kommission hat die externe verwaltungstechnische Unterstützung eingehend untersucht. Eine erste Übersicht über die Ergebnisse ihrer Untersuchung wurde am 5. November 1998 dem Haushaltsausschuß des Parlaments vorgelegt. Detailliertere Informationen werden der Haushaltsbehörde rechtzeitig vor der zweiten Lesung des Haushaltsplans für 1999 zugehen. Die Kommission setzt alles daran, daß die von der Frau Abgeordneten geforderte Evaluierung so bald wie möglich vorliegt, wobei es allerdings den Zeitaufwand zu berücksichtigen gilt, der zur Zusammentragung und Analyse der Ergebnisse der laufenden Untersuchung erforderlich ist. Die Kommission wird durch entsprechende Maßnahmen dafür Sorge tragen, daß sich solche Vorkommnisse nicht wiederholen. Wie Präsident Santer auf der ersten Plenartagung im Oktober 1998 ausgeführt hatte, sucht die Kommission derzeit gemeinsam mit dem Parlament nach Mitteln und Wegen, um eine bessere Information des Parlaments über die Ermittlungen der Task-Force zur Koordinierung der Betrugsbekämpfung zu gewährleisten; dabei ist der Notwendigkeit Rechnung zu tragen, sowohl die Persönlichkeitsrechte als auch das Untersuchungs- geheimnis zu wahren. Präsident Santer hat in diesem Rahmen bereits die Initiative ergriffen, dem Präsidenten des Parlaments den Bericht der Task-Force zur Koordinierung der Betrugsbekämpfung zuzuleiten


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3063/98 del Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ Kivenlouhimon toiminnasta johtuvat terveysongelmat Alhaurin de la Torressa (Malaga - Espanja)

eurovoc_concepts:
Spain
access to information
air quality
degradation of the environment
environmental impact
health policy
illness
mining operation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3049/98 del Mihail PAPAYANNAKIS al Consejo. Los refugiados de Kosovo y la UE

eurovoc_concepts:
Kosovo
UN Security Council
aid to refugees
forced migration
humanitarian aid
migratory movement
refugee
repatriation grant
return migration
right of asylum

text: C 135/94 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 14. 5. 1999 (1999/C 135/109) PREGUNTA ESCRITA E-2681/98 de Gerhard Hager (NI) al Consejo (1 de septiembre de 1998) Asunto: Amenaza de flujo de refugiados procedente de Kosovo Habida cuenta de que cada vez parece más improbable el logro de una solución diplomática en Kosovo, Europa se encuentra ante la amenaza de un flujo de refugiados comparable al que se produjo en su día a raíz del conflicto de Bosnia y Herzegovina. En caso de crisis, todo sería más simple si existe una planificación anticipada a este respecto. ¿Ha analizado ya el Consejo este problema y ha elaborado propuestas de solución, con objeto de actuar y no sólo poder reaccionar a posteriori? En caso afirmativo, ¿cuál es la situación de los trabajos previos? De lo contrario, ¿está previsto este tipo de preparativos en el futuro próximo? ¿En qué fase se encuentran los trabajos preparatorios del plan de acción previsto para el otoño de 1998 con respecto al flujo de inmigrantes procedentes del Irak y de las regiones vecinas? ¿Qué va a regularse en concreto en este marco? (1999/C 135/110) PREGUNTA ESCRITA P-3049/98 de Mihail Papayannakis (GUE/NGL) al Consejo (2 de octubre de 1998) Asunto: Los refugiados de Kosovo y la UE En el supuesto de que se agrave todavía más la crisis de Kosovo, ¿puede indicar el Consejo si ha elaborado un plan de acción en el que se indiquen las medidas que hay que tomar para hacer frente a los problemas que planteará la llegada de un número cada vez mayor de refugiados, en particular a los países vecinos, dos de los cuales son comunitarios? Respuesta común a las preguntas escritas E-2681/98 y P-3049/98 (7 y 8 de diciembre de 1998) El Consejo es plenamente consciente de que la ofensiva extremadamente violenta de las fuerzas de seguridad serbias contra el «Ejército de Liberación de Kosovo (ELK)» ha tenido consecuencias humanitarias dramáticas. Según los datos del ACNUR, hay más de 250. 000 refugiados y personas desplazadas dentro de su propio país (40. 000 en Montenegro, 15. 000 en Albania, 2. 000 en la ERYM). El Consejo conviene en que la perspectiva de una afluencia creciente de refugiados a Europa occidental es real. Aun cuando se haya notado una cierta mejora de la situación humanitaria en Kosovo a raíz del cese de las hostilidades y de una mayor presencia internacional, el Consejo sigue estando preocupado por la situación de las decenas de miles de personas que probablemente siguen privadas de un alojamiento permanente, cuando el invierno es inminente. La UE seguirá desplegando recursos sustanciales para aliviar esos sufrimientos. La UE ha adoptado un doble planteamiento, consistente en abordar tanto la causa radical del problema como sus consecuencias humanitarias. A nivel político, la UE apoya plenamente los acuerdos firmados en Belgrado el 16 de octubre de 1998 entre la República Federativa de Yugoslavia (RFY) y la OSCE, y, el 15 de octubre de 1998, entre la RFY y la OTAN, al término de negociaciones solicitadas por el Grupo de contacto basándose en las resoluciones pertinentes del Consejo de Seguridad de las Naciones Unidas, acuerdos que considera como un gran avance en la vía de una solución política a la crisis del Kosovo. Se congratuló por la adopción, el 24 de octubre, de la Resolución 1203 del Consejo de Seguridad de las Naciones Unidas, que coloca bajo los auspicios de las Naciones Unidas la exigencia del respeto íntegro e inmediato, por todas las partes involucradas, de dichos acuerdos, de los compromisos unilaterales y de las resoluciones 1160 y 1199 del Consejo de Seguridad. El Consejo recuerda que la resolución 1203 debe ser respetada íntegra e inmediatamente por todas las partes involucradas


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2925/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Grækenlands manglende efterkommelse af direktiv 92/43/EØF (Natura 2000)

eurovoc_concepts:
Greece
infringement of EU law
national implementing measure
protected area
protection of animal life
protection of plant life

text: 14. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 135/137 (1999/C 135/167) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2916/98 af Jean Baggioni (UPE) til Kommissionen (2. oktober 1998) Om: Tjenesterejser − Kommissionens repræsentative rolle Under offentlige begivenheder træffer man ofte ansatte fra de forskellige generaldirektorater, der kalder sig »repræsentanter« for Europa-Kommissionen. Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang disse tjenestemænd har beføjelse til at repræsentere Kommissionen og udtrykke sig på dens vegne? Kan Kommissionen ligeledes præcisere, om dens tjenestemænd skal give oplysning om deres tilstedeværelse og deltagelse i disse begivenheder til de politiske eller administrative myndigheder i de regioner eller medlemslande, de rejser til? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. november 1998) Alle tjenestemænd skal til enhver tid overholde de forpligtelser, der er indeholdt i tjenestemands- vedtægten. Dette gælder naturligvis også under tjenesterejser. Kommissionen skal præcisere, at enhver tjenestemand eller øvrig ansat, der deltager i et officielt arrangement, skal være bemyndiget af sin generaldirektør eller direktør, der på forhånd har afgjort, hvilken rolle, den pågældende skal spille, det være sig som observatør, foredragsholder eller organisator. Desuden skal den pågældende medarbejder være i besiddelse af en behørigt udfyldt ordre om tjeneste- rejse, hvad enten tjenesterejsen går til et sted inden for eller uden for Fællesskabet. Hvor der er tale om en tjenesterejse til et tredjeland, og især hvis den pågældende medarbejder skal deltage i internationale forhandlinger, skal der ske en koordinering med de relevante generaldirektorater for eksterne forbindelser. Dette omfatter bl. a. en vurdering og godkendelse af tjenesterejsens formål og derefter et samråd med Kommissionens delegation i det pågældende land. (1999/C 135/168) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2925/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (2. oktober 1998) Om: Grækenlands manglende efterkommelse af direktiv 92/43/EØF (Natura 2000) Kommissionen har fremsendt en begrundet udtalelse til de græske myndigheder, fordi de ikke har sat de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme direktiv 92/43/EØF (1) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (Natura 2000). Fra græsk side har man stillet forslag om en liste med 196 områder, hvor der findes naturtyper og prioriterede arter, der bør beskyttes. Kan Kommissionen give følgende oplysninger: 1. Ved den, hvorfor Grækenland endnu ikke har sat de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme direktivet? 2. Overholdes løftet om at afstå fra at gennemføre projekter, der har uheldige følger for de 196 områder, der er opført på listen? 3. Hvorledes kan miljø- og andre organisationer og de almindelige borgere − hvis beskyttelsesbestem- melserne ikke overholdes i forbindelse med de 196 områder − gøre effektiv modstand? (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7


title: Guidelines for the evaluation of drug prevention : EMCDDA Manuals.

eurovoc_concepts:
European social policy
drug addiction
health policy
project evaluation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3052/98 af Ursula STENZEL til Kommissionen. ECHO

text: C 297/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 15. 10. 1999 Svar afgivet af Monika Wulf-Mathies på Kommissionens vegne (4. december 1998) Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen ansøgning om støtte på dette område. Den vil til sin tid tage stilling til, om de pågældende investeringer er berettigede til medfinansiering fra Fællesskabet, og om reglerne for støtteberettigelse og kumulering samt bestemmelserne på miljøområdet, eller de, der følger af interna- tionale forpligtelser, som f. eks. dem vedrørende fælles forvaltning af grænseoveskridende vandløb, er overholdt. (1999/C 297/060) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3052/98 af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen (2. oktober 1998) Om: ECHO Medlemmerne af Budgetkontroludvalget har under høringen af kommissionsmedlemmerne Emma Bonino, Erkki Liikanen og Anita Gradin om svig i forbindelse med ECHO kritiseret Kommissionen skarpt. Kan Kommissionen oplyse, hvornår den interne undersøgelse om alle såkaldte »u-både«, som kommissions- medlem Liikanen omtalte på udvalgsmødet, vil foreligge? Vil kommissionsmedlemmet efter færdiggørelsen af evalueringen kunne garantere, at sådanne hændelser fremover ikke længere vil være mulige? Er det muligt for Kommissionen klart og på en måde, som borgerne kan forstå, at forklare, hvorfor beretningen fra UCLAF ikke er fremsendt til EP i sin helhed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (20. november 1998) Kommissionen har foretaget en detaljeret undersøgelse af anvendelsen af teknisk og administrativ bistand udefra. Den første oversigt over resultaterne blev forelagt for Parlamentets budgetudvalg den 5. november 1998. Mere detaljerede oplysninger vil blive sendt til budgetmyndigheden i god tid inden andenbehandling af budgettet for 1999. Kommissionen gør, hvad den kan, for at den evaluering, det ærede medlem henviser til, hurtigt bliver tilgængelig, idet der må tages hensyn til, at det tager sin tid at indsamle og analysere resultaterne af den undersøgelse, der for øjeblikket er i gang. Kommissionen sørger for, at der træffes permanente foranstaltninger til at rette op på de uregelmæssigheder, der afsløres. Kommissionen behandler for øjeblikket, som Jacques Santer gjorde opmærksom på i anledning af det første plenarmøde i oktober 1998, sammen med Parlamentet mulighederne for at sikre bedre information af Parlamentet om de undersøgelser, der foretages af Task Forcen for Koordinering af bedrageribekæmpelse samtidig med, at man sørger for ikke at krænke enkeltpersoners rettigheder og ikke at bryde principperne om fortrolig behandling af oplysninger i forbindelse med undersøgelserne og tavshedspligt under sagsbehand- lingen. Formanden har i denne forbindelse taget initiativ til, at rapporten fra Task Forcen for Koordinering af bedrageribekæmpelse fremover sendes direkte til formanden for Parlamentet


title: WRITTEN QUESTION No. 2913/98 by Richard CORBETT Tourism and Liverpool

eurovoc_concepts:
Structural Funds
United Kingdom
advertising
architectural heritage
economic growth
job creation
quality of life
tourism


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2909/98 af Ian WHITE til Kommissionen. Forbrændingsanlæg i Casares

eurovoc_concepts:
Andalusia
Spain
environmental impact
environmental protection
impact study
public health
waste disposal
waste incineration

text: C 142/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 5. 1999 (1999/C 142/067) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2908/98 af Edith Müller (V) til Kommissionen (18. september 1998) Om: Suspendering af gennemførelsen af direktiv 85/337/EØF om miljøvirkningsvurdering på en del af en medlemsstats territorium I svaret på skriftlig forespørgsel P-2070/95 (1) fastslog Kommissionen, at bestemmelsen i den tyske enhedstraktat om, at der ikke skal foretages miljøvirkningsvurdering for mineprojekter, hvis godkendel- sesproceduren for disse er påbegyndt før den 3. oktober 1990, ikke er forenelig med direktiv 85/337/ EØF (2). Endvidere erklærede Kommissionen, at den formelt havde truffet foranstaltninger mod Tyskland. 1. Af hvilken art var de foranstaltninger, der blev truffet mod Tyskland? Hvor langt er proceduren nået, og hvad skal der videre ske, navnlig i forbindelse med den åbne 2. brunkulsminedrift i Heuersdorf? 3. Hvor længe påregnes sagsbehandlingen at vare? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe, såfremt Tyskland ikke efterkommer kravene 4. inden for den fastsatte frist? 5. Kender Europa-Kommissionen til lignende tilfælde, og hvorledes behandledes disse? (1) EFT C 273 af 18. 10. 1995, s. 52. (2) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (23. oktober 1998) Som det fremgår af svaret på den skriftlige forespørgsel P-2070/95 af Schroedter (1), er Kommissionen af den mening, at den tyske lovgivning ikke er i overensstemmelse med Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige projekters indvirkning på miljøet, for så vidt angår den overgangsbestemmelse, som er indført i tysk lovgivning gennemførelse af direktivet. Kommissionen indledte derfor en overtrædelsesprocedure mod Tyskland i 1992. Kommissionen indbragte sagen for Domstolen den 20. september 1995. Domstolen har endnu ikke truffet en afgørelse. Da sagen endnu ikke er afgjort, har Kommisisonen ikke yderligere bemærkninger i denne anledning. Hvis Domstolen afgør, at Tyskland ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til direktiv 85/337/EØF, skal Tyskland i overensstemmelse med artikel 171 i EF-traktaten træffe de nødvendige foranstaltninger for at bringe forholdet i overensstemmelse med Domstolens afgørelse. Kommissionen har ikke kendskab til andre tilfælde, hvor den nationale lovgivning indeholder bestem- melser om overgangsordning for medlemsstater, for så vidt angår gennemførelsen af direktiv 85/337/EØF. (1) EFT C 273 af 18. 10. 1995. (1999/C 142/068) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2909/98 af Ian White (PSE) til Kommissionen (2. oktober 1998) Om: Forbrændingsanlæg i Casares Har den spanske regering svaret på Kommissionens henvendelse om det planlagte forbrændingsanlæg som led i dens bestræbelse for at sikre, at affald, der bringes til anlægget og lossepladsen, vil blive bortskaffet uden sundhedsrisiko for mennesker og miljø?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2927/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Sueldo del Presidente del Banco Central Europeo

eurovoc_concepts:
European Central Bank
allowances and expenses
pension scheme
remuneration of work
social security

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/169 (1999/C 118/213) PREGUNTA ESCRITA P-2923/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (25 de septiembre de 1998) Asunto: Opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre una declaraci(cid:243)n del Ministro griego de Educaci(cid:243)n El 9 de septiembre de 1998, notifiquØ pœblicamente la respuesta completa del Comisario competente, Sr. Flynn, de 3 de septiembre de 1998, a mi pregunta E-1861/98 (1) sobre la aplicaci(cid:243)n del programa «Educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n profesional inicial» en Grecia. Tras la publicaci(cid:243)n de esta respuesta, el Ministro griego de Educaci(cid:243)n hizo una declaraci(cid:243)n en la que desment(cid:237)a mis palabras, al igual que las de otro europarlamentario griego, quien tambiØn hab(cid:237)a hecho pœblica una respuesta anÆloga de la Comisi(cid:243)n. En dicha declaraci(cid:243)n, el Ministro griego afirmaba, entre otras cosas, que«utilizan datos de archivo (en relaci(cid:243)n con la respuesta del Comisario Flynn) que no reflejan la realidad. El (cid:237)ndice de utilizaci(cid:243)n de los fondos es del 39 %, y de aqu(cid:237) a finales de aæo, alcanzarÆ un 50 %». A lo cual aæadi(cid:243):«Piden al Ministerio una informaci(cid:243)n responsable, y evitan comprometerse con su irresponsabilidad ante el pueblo griego. » Dado que los eurodiputados son tachados de irresponsables por comunicar al pueblo griego los datos facilitados por la Comisi(cid:243)n el 3 de septiembre de 1998, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n desmentir o confirmar los datos contenidos en la citada respuesta? (1) DO C 13 de 18. 1. 1999, p. 104. Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de octubre de 1998) Las cifras facilitadas en respuesta a la pregunta escrita E-1861/98 del Sr. Alavanos corresponden a la situaci(cid:243)n financiera del programa operativo en mayo de 1998, y recogen los pagos efectuados por el Estado miembro como porcentajes de los presupuestos totales respectivos. El Ministerio de Educaci(cid:243)n present(cid:243) esas cifras en la reuni(cid:243)n del ComitØ de seguimiento del programa celebrada el 7 de mayo de 1998. En ese momento, la participaci(cid:243)n del Fondo Social Europeo (FSE) en los pagos del programa representaba, en efecto, un 29 %. En septiembre de 1998, la Comisi(cid:243)n efectu(cid:243) el pago final de 1997 sobre la base de la declaraci(cid:243)n de gastos para ese aæo presentada por el Estado miembro. Teniendo en cuenta ese nuevo pago, la participaci(cid:243)n actual del FSE en los pagos y compromisos asciende, respectivamente, a un 34,48 % y un 37,39 % (pagos y compromisos del presupuesto de la Comunidad como porcentajes de la contribuci(cid:243)n total del FSE al programa). Entretanto y en el contexto de la revisi(cid:243)n intermedia del marco comunitario de apoyo (MCA) de Grecia, el programa operativo «Educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n profesional inicial» ha visto reducida en 190 millones de ecus la contribuci(cid:243)n del FSE, por decisi(cid:243)n del comitØ de seguimiento del MCA adoptada el 21 de julio de 1998. Si se toma en consideraci(cid:243)n esta reducci(cid:243)n de la contribuci(cid:243)n del FSE al programa, la participaci(cid:243)n de este Fondo en los pagos y compromisos pasa a ser de un 41 % y un 44,5 % respectivamente. Por lo que respecta a la aportaci(cid:243)n del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) al programa, los porcentajes de pagos y compromisos antes de la revisi(cid:243)n intermedia ascend(cid:237)an a un 34,5 % y un 40,6 %, respectivamente. Tras el refuerzo del programa revisado con 49 millones de ecus de crØditos FEDER, dichos porcentajes se transforman en un 28,3 % y un 33,2 %. En tØrminos generales y tras la revisi(cid:243)n del programa, los porcentajes actuales de pagos y compromisos son, respectivamente, de un 38,3 % y de un 42 %. (1999/C 118/214) PREGUNTA ESCRITA E-2927/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (2 de octubre de 1998) Asunto: Sueldo del Presidente del Banco Central Europeo De conformidad con el principio de la transparencia en el funcionamiento de las Instituciones comunitarias, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n el sueldo y todas las indemnizaciones que percibe el Presidente del Banco Central Europeo?


title: WRITTEN QUESTION No. 3061/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. State aid for RAI - the Italian broadcasting corporation

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
broadcasting
competition
liberalisation of the market
private media
public service
television

text: C 142/78 Official Journal of the European Communities EN 21. 5. 1999 Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (11 December 1998) The proposed acquisition of Manchester United by BSkyB is not an isolated event. Such operations, involving television companies owning sport clubs, have become a frequent practice in Europe (as was already the case in the United States). The Commission keeps a close watch on all instances of interpenetration between the world of sport and the audiovisual industry and will ensure that such acquisitions comply with Community rules, where appropriate. (1999/C 142/095) WRITTEN QUESTION E-3058/98 by María Estevan Bolea (PPE) to the Commission (8 October 1998) Subject: Possible failure of various Member States to comply with the Kyoto Protocol on climate change It was recently reported in the press that France, Germany and the Netherlands will be unable to reach the targets set by the Kyoto Protocol. Both the Member States and the European Community are responsible for reaching those targets. What is the Commission’s standpoint? Will the Commission take any action on this matter? In view of this situation, will the Commission amend its proposal to the IVth conference of the parties in Buenos Aires? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (27 November 1998) The Kyoto Protocol is not yet in force. For it to enter into force, it needs to be ratified by 55 parties, incorporating parties included in annex I which accounted for at least 55 % of the total carbon dioxide emissions for 1990 of the parties included in annex I. In addition, the Community and its Member States have not yet ratified, so the provisions of the Protocol, including its emission reduction targets, are not yet binding upon Member States. Furthermore, the Commission would underline that the targets laid down in the Kyoto Protocol have to be achieved by parties by the year 2012. Therefore, it considers it premature to take position regarding press articles about possible non-compliance with the targets of the Protocol by certain Member States. The burden-sharing between Member States agreed by the Council in June 1998 remains unaffected. (1999/C 142/096) WRITTEN QUESTION P-3061/98 by Ernesto Caccavale (UPE) to the Commission (2 October 1998) Subject: State aid for RAI − the Italian broadcasting corporation In its reply to written question E-0577/98 (1) on State aid for RAI, the Commission is basically reticent and does not say whether or not it intends to adopt a formal position with regard to the complaint in respect of public subsidies for RAI in the foreseeable future. It merely refers in general terms to Community competition rules, the new Treaty of Amsterdam and one of its protocols, which have yet to be ratified by more than half the Member States, and says it will adopt a ‘coherent approach’, without going into greater detail, on all cases that have been pending for almost a decade


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2913/98 del Richard CORBETT Matkailu ja Liverpool


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2928/98 του Carlos CARNERO GONZALEZ προς το Συμβούλ ο. Ενδεχόμενη επαναφορά της θανατικής ποινής στις Φιλιππίνες και η κατάσταση του κ. Marlon Parazo

eurovoc_concepts:
European Union
Philippines
cooperation policy
death penalty
human rights
right to justice

text: C 118/170 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 29. 4. 1999 Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w (06 Noembri·oy 1998) Sy·mfvna me to katastatiko· toy Eyrvpai¤koy· Systh·matow Kentrikv· n Trapezv· n (ESKT) kai thw Eyrvpai¤kh·w Kentrikh·w Tra·pezaw (EST), to opoi·o perilamba·netai se prvto·kollo prosarthme·no sth synuh·kh, oi o·roi kai oi proy¤poue·seiw apasxo·lhshw tvn melv· n thw ektelestikh·w epitroph·w, idiai·tera oi misuoi· toyw, synta·jeiw kai a·lla stoixei·a poy aforoy·n thn koinvnikh· asfa·lish apoteloy·n antikei·meno symba·sevn me thn EKT. Oi o·roi kai oi proy¤poue·seiw ua kauoristoy·n apo· to dioikhtiko· symboy·lio thw EKT meta· apo· pro·tash epitroph·w h opoi·a ua apotelei·tai apo· tri·a me·lh diorisme·na apo· to dioikhtiko· symboy·lio kai tri·a me·lh apo· to Symboy·lio. Ta me·lh thw ektelestikh·w epitroph·w den ua e·xoyn dikai·vma ch·foy stiw anti·stoixew apofa·seiw. Dedome·noy o·ti h Epitroph· den e·xei armodio·thta ston tome·a ayto· den mporei· na para·sxei plhrofori·ew gia toyw misuoy·w kai th synolikh· amoibh· toy proe·droy thw EKT. (1999/C 118/215) GRAPTH ERVTHSH E-2928/98 ypobolh· : Carlos Carnero GonzÆlez (GUE/NGL) prow to Symboy·lio (2 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Endexo·menh epanafora· thw uanatikh·w poinh·w stiw Filippi·new kai h kata·stash toy k. Marlon Parazo H Dieunh·w Amnhstei·a (DA), o·pvw kai a·llew organv· seiw, eje·frase prosfa·tvw tiw e·ntonew anhsyxi·ew thw gia to endexo·meno na arxi·soyn kai pa·li oi ektele·seiw stiw Filippi·new. (cid:201)na apo· ta prv· ta uy·mata thw epanafora·w thw isxy·ow thw uanatikh·w poinh·w sth xv· ra ayth· ua ei·nai endexome·nvw o k. Marlon Parazo, kvfa·lalow ek geneth·w, o opoi·ow sy·mfvna me th DA katadika·suhke se ua·nato se mia di·kh o·poy den h·tan se ue·sh na akoy·sei kai na aposei·sei tiw kathgori·ew poy diatypv· uhkan enanti·on toy. (cid:201)naw apo· toyw basikoy·w sto·xoyw thw ejvterikh·w dra·shw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ei·nai h kata·rghsh thw uanatikh·w poinh·w, epidiv· kontaw thn apa·leich· thw apo· ta eunika· nomika· systh·mata h, toyla·xisto, th mh efarmogh· thw. Meta· tiw anvte·rv plhrofori·ew kai lamba·nontaw ypo·ch toyw desmoy·w kai tiw sxe·seiw synergasi·aw metajy· thw EE kai tvn Filippi·nvn, ervta·tai to Symboy·lio: 1. Gnvri·zei thn proanaferuei·sa kata·stash; 2. Uevrei· to Symboy·lio o·ti ua e·prepe na apeyuynuei· prow tiw axe·w tvn Filippi·nvn kai na tiw kale·sei na mhn epanafe·royn tiw ektele·seiw kai na provuh·soyn tiw anagkai·ew diadikasi·ew gia thn oristikh· kata·rghsh thw uanatikh·w poinh·w; 3. Ua mporoy·se to Symboy·lio na endiaferuei·, idai·tera, gia thn kata·stash toy k. Marlon Parazo; 4. Uevrei· o·ti ua mporoy·se na provuh·sei tiw ene·rgeiew ayte·w se synergasi·a me thn Eyrvpai¤kh· Epitroph·; Apa· nthsh (27 Noembri·oy 1998) H EE, pra·gmati, eje·frase pro·sfata tiw anhsyxi·ew thw sthn kybe·rnhsh tvn Filippi·nvn mo·liw e·maue o·ti skopey·ei na epanafe·rei th uanatikh· poinh·, ue·tontaw te·rma sto de facto «morato·rioym» to opoi·o isxy·ei apo· to 1976. H EE ype·bale e·kklhsh sthn kybe·rnhsh tvn Filippi·nvn na diathrh·sei se isxy· to «morato·rioym» kai na mhn ektele·sei tiw uanatike·w poine·w poy e·xei anakoinv· sei


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3049/98 do Deputado Mihail PAPAYANNAKIS ao Conselho. Os refugiados do Kosovo e a UE

text: C 135/94 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 14. 5. 1999 (1999/C 135/109) PERGUNTA ESCRITA E-2681/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (1 de Setembro de 1998) Objecto: Afluxo ameaçador de refugiados provenientes do Kosovo À medida que se antevê a possibilidade cada vez mais provável de não se conseguir obter uma solução diplomática no Kosovo, paira sobre a Europa a ameaça de um afluxo de refugiados que será comparável ao que ocorreu a partir da Bósnia-Herzegovina. Em caso de crise, uma planificação prévia simplificaria muito a situação. Será que o Conselho já se ocupou deste problema, tendo elaborado propostas de soluções que permitam agir e não apenas reagir a posteriori? Em caso afirmativo, em que estádio se encontram os trabalhos preparatórios? Em caso de resposta negativa, será que tais trabalhos preparatórios se encontram previstos para um futuro próximo? Em que estádio se encontram os trabalhos preparatórios do plano de acção previsto para o Outono de 1998, respeitante ao afluxo de migrantes provenientes do Iraque e das regiões limítrofes, e o que é que esse plano virá regulamentar especificamente? (1999/C 135/110) PERGUNTA ESCRITA P-3049/98 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) ao Conselho Objecto: Os refugiados do Kosovo e a UE (2 de Outubro de 1998) Atendendo ao eventual agravamento da crise no Kosovo, poderá o Conselho comunicar se procedeu à elaboração de um plano de acção que defina as medidas a adoptar, no intuito de fazer face aos problemas resultantes de uma maior afluência de refugiados, em particular aos países vizinhos, dois dos quais são Estados-membros? Resposta comum às perguntas escritas E-2681/98 e P-3049/98 (7/8 de Dezembro de 1998) O Conselho está plenamente consciente de que a ofensiva extremamente violenta das forças de segurança sérvias contra o «Exército de Libertação do Kosovo (UCK)» levou a uma situação humanitária dramática. Segundo os últimos dados do ACNUR, há cerca de 250 000 refugiados e pessoas deslocadas no seu próprio país (40 000 no Montenegro, 15 000 na Albânia, 2 000 na ARJM). O Conselho reconhece que a perspectiva de um afluxo crescente de refugiados à Europa Ocidental é uma realidade. Embora se tenha registado uma certa melhoria da situação humanitária no Kosovo, na sequência da cessação das hostilidades e de um reforço da presença internacional, o Conselho continua preocupado com a situação das dezenas de milhares de pessoas que estão ainda provavelmente privadas de abrigo permanente, enquanto o Inverno se aproxima. A UE continuará a mobilizar recursos substanciais para minorar o sofrimento dessas pessoas. Na sua abordagem, a UE adoptou uma dupla estratégia, orientada tanto para as suas causas fundamentais como para as suas consequências a nível humanitário. No plano político, a UE apoia plenamente os acordos assinados em Belgrado, em 16 de Outubro de 1998, entre a RFJ e a OTAN, na sequência de negociações solicitadas pelo Grupo de Contacto com base nas resoluções pertinentes do Conselho de Segurança das Nações Unidas, acordos esses que considera como um passo importante no sentido de uma resolução política da crise no Kosovo. A UE congratulou-se com a adopção, em 24 de Outubro, da Resolução no 1203 do Conselho de Segurança das Nações Unidas, que coloca sob a égide da ONU a exigência da observância integral e imediata dos referidos acordos, bem como dos compromissos unilaterais e das Resoluções nos 1160 e 1199 do Conselho de Segurança, por todas as partes no conflito. O Conselho recorda que a Resolução no 1203 deve ser plena e imediatamente respeitada por todas as partes


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2914/98 dell'on. Riitta MYLLER Penuria di alimentari e di medicinali in Russia

eurovoc_concepts:
EU aid
Russia
carriage of goods
customs regulations
food aid
food shortage
humanitarian aid
medicinal product
shortage
simplification of formalities

text: C 289/12 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 11. 10. 1999 (1999/C 289/015) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2902/98 di Robin Teverson (ELDR) alla Commissione (2 ottobre 1998) Oggetto: Direttiva 96/23/EC La direttiva 96/23/EC (1) è stata ora completamente attuata da tutti gli Stati membri? Gli Stati membri si stanno attenendo scrupolosamente ai requisiti riguardanti la raccolta di dati? Quali sono i risultati dei test sugli ormoni illegali della crescita? (1) GU L 125 del 23. 5. 1996, pag. 10. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (13 novembre 1998) La direttiva 96/23/CE del Consiglio, del 29 aprile 1996, concernente le misure di controllo su talune sostanze e sui loro residui negli animali vivi e nei loro prodotti e che abroga le direttive 85/358/CEE e 86/469/CEE e le decisioni 89/187/CEE e 91/664/CEE è stata applicata da 11 Stati membri (Belgio, Danimarca, Germania, Grecia, Spagna, Lussemburgo, Paesi Bassi, Austria, Finlandia, Svezia e Regno Unito). La Francia ha applicato la direttiva parzialmente, mentre l’Irlanda, l’Italia e il Portogallo non lo hanno ancora fatto. La Commissione ha avviato procedure di infrazione contro gli Stati membri che non hanno ancora messo in atto tale direttiva. Nel 1998 tutti gli Stati membri hanno presentato un piano nazionale per i residui e la Commissione, a seguito del parere favorevole espresso dal Comitato veterinario permanente, ha adottato le decisioni che si imponevano. La Commissione invia i risultati delle prove per il 1996 direttamente all’onorevole parlamentare e al segretariato del Parlamento. La Commissione non dispone ancora di dati sui risultati delle prove eseguite nel 1997 sugli ormoni della crescita usati illegalmente. Essa sta facendo il possibile per raccogliere tali dati. Per il 1998, la direttiva obbliga gli Stati membri a riferire i risultati alla Commissione entro e non oltre il 31 marzo 1999. (1999/C 289/016) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2914/98 di Riitta Myller (PSE) alla Commissione (2 ottobre 1998) Oggetto: Penuria di alimentari e di medicinali in Russia A seguito della crisi politica ed economica, in diverse regioni della Russia gli alimentari e i medicinali scarseggiano. Gli appelli per l’invio di aiuti rivolti alle autorità finlandesi e provenienti dalle aree prossime all’Unione europea, fra l’altro dalla Carelia e da Murmansk, testimoniano della gravità della situazione. Stando alle informazioni pervenute alle autorità delle città finlandesi di Imatra e di Lappeenranta, la situazione è più difficile negli ospedali, nei brefotrofi e negli istituti per disabili e anche i pensionati versano in condizioni difficili. L’Organizzazione caritativa della Chiesa finlandese e molte ONG hanno inviato aiuti alimentari nella Carelia russa. Nell’ottica dell’Unione europea, la stabilità politica ed economica della Russia è un obiettivo estremamente importante. Il buon funzionamento delle condizioni sociali dev’essere ritenuto la condizione preliminare alla realizzazione della stabilità politica. L’Unione europea dev’essere disposta a fornire aiuti umanitari, tenendo altresì conto dell’importanza di sostenere efficaci sistemi di trasporto. E’ necessario esigere che le autorità russe adottino misure volte ad assicurare la scorrevolezza dei trasporti fino al punto di destinazione degli aiuti, ad esempio, mediante un alleggerimento della burocrazia relativa ai controlli doganali. La risoluzione comune B4-0299/97, adottata dal parlamento europeo nell’aprile 1997, afferma che l’Unione europea ha l’obbligo morale di aiutare le popolazioni delle regioni limitrofe in caso di grave crisi economica e sociale. Nella citata risoluzione, il Parlamento ha invitato la Commissione e il Consiglio a varare un programma di aiuti umanitari destinati alla popolazione careliana e a quella di Murmansk. Può la


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2120/98 av den 2 oktober 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: L 268/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 10. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2120/98 av den 2 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1498/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 3 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 2 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. 3. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 268/9 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 2 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 060 064 388 400 442 512 528 804 999 052 064 528 999 126,4 126,4 73,9 98,6 60,3 70,9 65,9 73,9 93,0 41,0 191,0 108,3 39,5 42,6 40,6 67,3 43,2 68,4 82,0 77,5 57,6 84,7 58,4 81,6 74,9 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: QUESTION ECRITE no 3036/98 de María IZQUIERDO ROJO à la Commission. Programmes éducatifs communs UE-Algérie

eurovoc_concepts:
Algeria
EU programme
action programme
cooperation policy
economic development
education policy
vocational training

text: C 135/156 Journal officiel des Communautés européennes FR 14. 5. 1999 (1999/C 135/193) QUESTION ÉCRITE P-3036/98 posée par María Izquierdo Rojo (PSE) à la Commission Objet: Programmes éducatifs communs UE-Algérie (2 octobre 1998) La Commission serait-elle disposée à prévoir des actions communes en matière d’éducation, sous la forme d’un programme spécifique Union européenne-Algérie? Réponse donnée par M. Marín au nom de la Commission (9 novembre 1998) Dans le cadre du programme MEDA, la Commission a convenu, en 1996, avec le gouvernement algérien, une programmation pluriannuelle de la coopération financière bilatérale qui tient compte, d’une part, des grands axes de MEDA − appui à la transition économique, à un meilleur équilibre socio-économique et au développement de la société civile − et d’autre part, des défis socio-économique de l’Algérie et de la situation sécuritaire. Sur cette base, la Commission et le gouvernement algérien ont opté pour une concentration des fonds sur cinq programmes de coopération. La situation sociale étant inquiétante et le taux de chômage se situant autour de 30 %, la Commission souhaite fournir un appui au renforcement du filet social visant la création d’emplois. Une facilité d’ajustements structurels, un appui aux petites et moyennes entreprises, à la privatisation et à la modernisation du secteur financier constituent d’autres éléments de la programmation. Les programmes actuels et en préparation de la coopération communautaire contiennent, entre autres, des volets importants de formation, comme la formation des femmes entrepreneurs, des employés du secteur financier ou des pêcheurs artisanaux. L’éducation étant un champ du partenariat euro-méditerranéen, tel que défini par la déclaration de Barcelone, la Commission et le gouvernement algérien pourraient redéfinir, à l’occasion de la révision de la programmation MEDA et à partir de la stratégie sectorielle algérienne à moyen et long terme, les priorités de la future coopération et convenir de cibler dorénavant le domaine de l’éducation. (1999/C 135/194) QUESTION ÉCRITE E-3037/98 posée par John Iversen (PSE) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: Télévision sans frontières Le match de qualification entre le Danemark et la Biélorussie pour la coupe d’Europe, qui s’est déroulé en Biélorussie, n’a été transmis que par TV3, DR et TV2 n’ayant pas voulu acquitter les droits élevés qui leur étaient demandés. Cela signifie que seuls 60 % des télespectateurs ont pu suivre le match. Cette situation n’est pas conforme à la directive du Conseil selon laquelle certains événements sportifs nationaux ne doivent pas être uniquement transmis par des canaux que seule une petite partie de la population peut voir. Est-ce que la directive présente une lacune? Quel est l’impact de la directive sur la fixation du prix des transmissions télévisées? Réponse donnée par M. Oreja au nom de la Commission (4 décembre 1998) L’article 3bis(1) de la directive 89/552/CEE (1) «télévision sans frontières» telle que modifiée par la directive 97/36/CE (2) permet − mais n’impose pas − aux États membres de prendre des mesures, conformément au droit communautaire, visant à éviter qu’une partie importante du public ne soit privée de la possibilité de suivre des événements d’importance majeure pour la société en direct ou en différé sur une télévision à accès libre