title: Kommissionens arbejdsprogram for 1999 - De politiske prioriteter

eurovoc_concepts:
EU activity
EU policy
European Commission
European Union
European integration

formats: html pdf print

text: 26. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 366/1 I (Meddelelser) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS ARBEJDSPROGRAM FOR 1999 DE POLITISKE PRIORITETER KOM(1998) 604 endelig udg. (98/C 366/01) 1. FORANSTALTNINGERNE I AGENDA 2000 SKAL KONKRETISERES I 1999. Strukturpolitikken og den fælles landbrugspolitik skal reformeres. Der skal fastlægges en ny finansiel ramme for perioden 2000–2006. Forberedelse af udvidelsen. 2. IVÆRKSÆTTELSE AF AMSTERDAM-TRAKTATEN. En ny integreret beskæftigelsesstrategi. Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Miljøbeskyttelse. Sundhed og forbrugerbeskyttelse. En ny etape i reformen af institutionerne. 3. DET SKAL SIKRES, AT ØMU’EN BLIVER EN SUCCES, OG AT DER SKABES GRUNDLAG FOR VARIG VÆKST OG BESKÆFTIGELSE. Overgangen til euroen og den makroøkonomiske situation. Det indre markeds funktion. Konkurrencepolitikken. Transeuropæiske net, transportpolitik, energi. Forskning, innovation, informationssamfundet. Små og mellemstore virksomheder (SMV). Fiskeri. 4. ET STÆRKT EUROPA, DER ER ÅBENT OVER FOR VERDEN. 5. KOMMISSIONEN: EN MODERNE OG EFFEKTIV INSTITUTION. Side 4 4 5 5 5 6 6 6 6 7 7 7 7 7 8 8 8 8 9 C 366/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 98 Den nuværende Kommissions mål Kommissionens arbejdsprogram for 1999, som er i overensstemmelse med de tidligere program- mer, skal gøre det muligt at fortsætte både konsolideringen af de seneste fremskridt inden for den europæiske integration og forberedelserne til overgangen til det 21. århundrede. Arbejdsprogrammet er helt på linje med EU’s politiske mål, som Kommissionen kontinuerlig har været med til at gennemføre siden begyndelsen af sin embedsperiode, nemlig: — en stærk økonomi, der kan skabe flere arbejdspladser — en stabil Økonomisk og Monetær Union — øget økonomisk, social og regional samhørighed — større sikkerhed inden for Den Europæiske Union — en gennemsigtig og effektiv forvaltning af EU-anliggender til fordel for borgerne — EU’s rolle som en stærk og pålidelig partner på den internationale scene. I den nuværende Kommissions embedsperiode er der allerede gjort en indsats på samtlige disse områder med det formål at have de bedste kort på hånden, når fremtiden skal forberedes. I 1999 afrundes således den indsats, som Kommissionen har gjort siden sin indsættelse i 1995. De store udfordringer Disse langsigtede mål er blevet opstillet på baggrund af de store udfordringer, som EU står over for i en verden i stadig forandring. Blandt disse udfordringer skal nævnes internationaliseringen, der navnlig medfører, at landene bliver stadig mere afhængige af hinanden, den globale informationsformidling og det forhold, at der opstår et verdensomspændende marked for handel og produktion. Disse ændringer sker meget hurtig og er meget dybtgående, og det giver enorme muligheder, men medfører også en række økonomiske og sociale problemer, der især går ud over de svageste og mindst mobile grupper. Skal dette problem klares, må der gøres en samordnet reguleringsindsats, så de negative virkninger begrænses. En anden udfordring er den skrøbelige international stabilitet, der kendetegnes ved finansielle kriser med stærke politiske og sociale undertoner, de vedvarende etniske og territoriale konflikter og anslagene mod demokrati og menneskerettigheder. Medvirkende til denne ustabi- litet er også udviklingen af organiseret kriminalitet og internationale net for ulovlig handel af forskellig art. To andre meget alvorlige udfordringer er de teknologiske ændringer og befolkningsudviklingen. Den teknologiske udvikling er af afgørende betydning for konkurrenceevnen og beskæftigelsen, men der må sideløbende hermed gøres en indsats for at forbedre uddannelse og arbejdstilrette- læggelse. Befolkningsudviklingen har både interne og eksterne konsekvenser: på europæisk plan påvirker befolkningens ældning allerede nu de sociale sikringsordninger, og på verdensplan fører befolkningstilvæksten kombineret med udviklingsproblemerne til et forøget udvandringspres. Der må udarbejdes og gennemføres en strategi for en bæredygtig udvikling, der bl. a. kræver en afbalanceret forvaltning af ressourcerne. Baggrunden er de stadig større behov, der skal opfyldes, den voksende industrialisering, sundhedsfaren i forbindelse med levnedsmidler og den tiltagende ødelæggelse af miljøet. 26. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 366/3 Borgerne forventer et effektivt svar på disse udfordringer, der mobiliserer alle aktører på deres respektive niveauer, dvs. på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. En sådan ambitiøs indsats vil kun give resultat, hvis borgerne bevarer tilliden og deltager aktivt inden for rammerne af den demokratiske samfundsmodel. Det er op til institutionerne at forbedre dialogen med borgerne om betydningen af den europæiske integration i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Cardiff. Også i 1999 vil Kommissionen fuldt ud være med til at tage disse store udfordringer op. Den vil i den forbindelse nøje overholde nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som kræver, at alle institutionerne og medlemsstaterne udviser kollektiv disciplin. De vigtigste prioriteter for 1999 Denne indsats for at konsolidere den nuværende situation og forberede fremtiden danner rammen om Kommissionens prioriteter for 1999. — I over ti år har Kommissionen anvendt en ny metode til at sætte skub i den europæiske integration. Udviklingen er i den periode blevet styret af generelle beslutninger, der har vedrørt samtlige fællesskabspolitikker, mens den faktiske gennemførelse har strakt sig over flere år. Denne metode blev også anvendt i Agenda 2000. Kommissionen finder det vigtigt, at alle foranstaltningerne i Agenda 2000 vedtages i foråret 1999. Disse foranstaltninger hænger nemlig sammen indbyrdes og udgør en samlet pakke, som både sigter mod at reformere EU’s politikker, fastlægge den fremtidige finansielle ramme og forberede udvidel- sen. Uden dem vil det være vanskeligt at klare de udfordringer, som udvidelsen medfører, på en effektiv måde. — Amsterdam-traktaten repræsenterer en ny etape i den europæiske integration. Det må i 1999 sikres, at traktaten — så snart den er ratificeret — faktisk gennemføres. Der vil således opstå nye muligheder på områder, hvor EU’s indsats kan betyde en reel gevinst; det gælder navnlig området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, en bæredygtig udvikling, beskæftigelse og socialpolitik, sundhed samt den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Men Kommissionen mener, som den også gav udtryk for ved forelæggelsen af Agenda 2000, at drøftelserne om en reform af institutionerne må videreføres i 1999. Det drejer sig navnlig om Kommissionens sammensætning, vægtningen af stemmerne i Rådet og øget anvendelse af kvalificeret flertal; alt dette skal være gennemført inden den næste udvidelse. Kommissionen vil i 1999 bidrage til denne debat med en meddelelse om retningslinjerne for reformen af institutionerne. Men hvis institutionerne skal kunne fungere optimalt til gavn for EU og borgerne, kræves der også andre foranstaltninger, som man ikke må overse, og som kan træffes, uden at det er nødvendigt at ændre traktaten. — I 1999 vil indførelsen af euroen betyde, at det indre marked og de andre politikker i højere grad kan bidrage til en varig og beskæftigelsesfremmende vækst. Skal Den Økonomiske og Monetære Union lykkes, kræver det en yderligere udbygning af den europæiske integration og øget konvergens mellem medlemsstaternes økonomiske politikker og arbejdsmarkedspolitikker, som skal ledsages af en bedre koordinering af de fiskale politikker. Euroen vil set på baggrund af internationaliseringen give EU en ny placering i international sammenhæng, hvilket igen understreger behovet for øget sammen- C 366/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 98 hæng i EU’s udenrigspolitik. Ønsket om en sådan sammenhæng er allerede delvis blevet opfyldt ved Amsterdam-traktatens bestemmelser om den fælles udenrigs- og sikkerhedspoli- tik, og disse bør hurtigst gennemføres i praksis. — Kommissionen vil i den sammenhæng bestræbe sig på at øge EU’s muligheder for at optræde som en mere synlig, enig og sammenhængende og dermed stærkere helhed på den internationale scene. Kommissionen vil fortsat udbygge EU’s forbindelser med sine partnere. Den vil navnlig sikre, at der fortsat ydes støtte til udviklingslande, til lande, der befinder sig i en overgangsfase, og til den regionale integrationsproces rundt om i verden. Desuden vil Kommissionen fremme EU’s handelsinteresser, navnlig under forberedelsen af den ny forhandlingsrunde inden for WTO. — Kommissionen skal moderniseres. Dens struktur skal tilpasses, arbejdsmetoderne skal omlægges og forvaltningen skal decentraliseres, gøres mere ansvarlig, kontrolleres bedre og forenkles, så den effektivt kan medvirke ved gennemførelsen af EU’s politiske mål, bl. a. ved at finde frem til Fællesskabets generelle interesser og ved at udøve sin initiativret. Dens midler må svare til dens ambitiøse målsætninger, da den ellers vil skuffe borgernes forventninger. Borgerne har også forventninger til udførelsen af de opgaver med forvaltning af EU’s politikker, som Kommissionen har fået pålagt, og som udgør en væsentlig del af dens arbejde. Kommissionen har forpligtet sig til at tage de første konkrete skridt til en sådan modernisering i 1999, men understreger, at der samtidig må ske en intern reform i de andre institutioner for at sikre, at de tilsammen kommer til at udgøre en sammenhængende og velfungerende helhed. I budgetmæssig henseende bliver 1999 et særlig vigtigt år, fordi det markerer udløbet af de finansielle overslag, der blev vedtaget i Edinburgh, samtidig med at grundlaget for den nye finansieringsperiode skal bringes på plads. Det foreløbige budgetforslag, som Kommissionen har vedtaget, er præget af den budgetdisciplin, der hersker i medlemsstaterne. Sammenhængen i Kommissionens indsats i 1999 vil være bestemt af, om de politiske og budgetmæssige prioriteter er indbyrdes forenelige. 1. FORANSTALTNINGERNE I AGENDA 2000 SKAL KON- KRETISERES I 1999 Strukturpolitikken og den fælles landbrugspolitik skal reformeres. Der skal fastlægges en ny finansiel ramme for perioden 2000–2006 Strukturforanstaltningerne er et vigtigt instrument i ind- satsen for at stimulere vækst og beskæftigelse. De bidra- ger dermed til at virkeliggøre et af de grundlæggende mål, nemlig at fremme den økonomiske og sociale samhørig- hed i EU. Den prioritering af strukturforanstaltningerne, der sker i 1999-budgettet, holder sig inden for det flerårige rammebeløb, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Edinburgh. Grundlaget for den ny programmeringsperiode for EU’s strukturindsats er på plads, når forslagene til reform af strukturfondene og den ny interinstitutionelle aftale er vedtaget, og der er opstillet finansielle overslag for perio- den 2000–2006. Alle disse ting skal være på plads i løbet af første halvår, så den ny interventionsperiode kan komme i gang og samhørighedsindsatsen kan blive videreført gnidningsløst. Derfor vil Kommissionen da også allerede i foråret 1998 fastsætte sine prioriteter for så vidt angår de forskellige mål for strukturpolitikkerne. Kommissionen vil i oktober 1998 forelægge sin rapport om, hvorledes ordningen for egne indtægter fungerer, og denne skal bidrage til en debat, der gerne skulle føre til udarbejdelsen af en ny finansiel ramme. I Agenda 2000 blev der foreslået en række prioriterede mål for den fremtidige indsats inden for den fælles landbrugspolitik. Formålet er især at forbedre konkurren- ceevnen på de indre og ydre markeder, uden dog at tilsidesætte de grundlæggende målsætninger for denne fælles politik. 1999 bliver et overgangsår mellem den nuværende fælles landbrugspolitik og indførelsen af de forventede refor- 26. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 366/5 mer. I budgetmæssig henseende vil landbrugsudgifterne i 1999 blive holdt på 1998-niveauet, hvilket afspejler, at 1992-reformen af den fælles landbrugspolitik og forbed- ringen af procedurer og metoder til forudsigelse af de reelle behov har haft en stabiliserende virkning. Kommissionen vil i øvrigt lægge særlig vægt på at få forbedret og styrket forbindelserne med Tyrkiet. Det er vigtigt, at den europæiske strategi over for Tyrkiet bliver ført ud i livet i overensstemmelse med de beslutninger, der blev truffet af Det Europæiske Råd i Cardiff. Der vil i 1999 blive lagt vægt på at opnå en bedre fødevarekvalitet, i overensstemmelse med forbrugernes ønsker. Der er endvidere planlagt en række initiativer på det veterinære og fytosanitære område. De har til formål at højne beskyttelsesniveauet og forbedre kontrollen og skal desuden føre til en forenkling af den eksisterende forventes debatten om EU’s lovgivning. Desuden skovstrategi, som blev igangsat i slutningen af 1998, at føre til nye konkrete initiativer i 1999. Kommissionen vil endvidere forberede de internationale landbrugsforhandlinger som led i den kommende WTO- runde, der skal starte i år 2000. Når først foranstaltnin- gerne i Agenda 2000 er vedtaget, vil de udgøre et solidt grundlag for Fællesskabets deltagelse i disse forhandlin- ger. Forberedelse af udvidelsen Forbindelserne med de associerede lande skal udbygges yderligere, og tiltrædelsen skal forberedes. Dette er en af Kommissionens vigtigste politiske prioriteter i 1999. Alt dette kræver et stadig snævrere samarbejde inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien. Der vil blive tale om samarbejde dels i forbindelse med ydelse af bistand og iværksættelse af tiltrædelsespartnerskaberne, dels i forbindelse med ansøgerlandenes tilknytning til fælles- skabsprogrammerne og arbejdet i visse fællesskabsagentu- rer og organer; betingelserne for dette samarbejde er endnu ikke fastlagt. Tiltrædelsesforhandlingerne med den første gruppe lande (Cypern og de fem central- og østeuropæiske lande: Slovenien, Tjekkiet, Polen, Ungarn og Estland) skal videreføres på grundlag af en analytisk gennemgang af gældende EU-lovgivning. De skal også tage hensyn til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Wien på dette område. Hvad angår Cypern bør der sideløbende med disse forhandlinger gøres en indsats for at finde en samlet politisk løsning på øens problem. Hvad Malta angår skal Kommissionen ajourføre sin udta- lelse fra 1993, og Rådet skal på det grundlag afgøre, hvorledes de´r skal reageres på de maltesiske myndighe- ders beslutning om at reaktivere deres ansøgning om tiltrædelse. Det bekræftes, at samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa via Phare-programmet er en af de to vigtigste budgetprioriteter i 1999, når det drejer sig om foranstalt- ninger udadtil. 2. IVÆRKSÆTTELSE AF AMSTERDAM-TRAKTATEN En ny integreret beskæftigelsesstrategi Den nye integrerede beskæftigelsesstrategi, der omhandles i Amsterdam-traktaten, og som stats- og regeringsche- ferne har sat i kraft, selv om ratifikationen af traktaten endnu ikke er afsluttet, er en vigtig prioritet. Den fælles rapport, der skal forelægges i 1999, vil komme til at indeholde de første evalueringsresultater og dermed underbygge forslagene til beskæftigelsesretningslinjer for år 2000. Kommissionen vil også, i overensstemmelse med prioriteterne i den ny traktat, kunne forelægge medlems- staterne henstillinger på baggrund af analyserne i den fælles rapport. fortsat Kommissionen vil fremme medlemsstaternes samarbejde om beskæftigelse og bekæmpelse af arbejds- løsheden. Formålet er dels at fremme udveksling af frem- gangsmåder, der må anses for god praksis, og udveksling af diverse relevante oplysninger, dels at udvikle aktivite- ter, der har at gøre med observation, analyse og forskning på beskæftigelsesområdet. Den største budget- prioritet på internt plan i 1999 vil være at få beskæftigel- sesinitiativet omsat i praksis. Sideløbende med den økonomiske integration skal EU’s sociale dimension styrkes. Kommissionen har vedtaget et nyt socialt handlingsprogram for perioden 1998–2000. Det danner rammen om udviklingen af socialpolitikken på EU-plan, koncentreret om følgende tre hovedområder: a) beskæftigelse, kvalifikationer og mobilitet, b) omlæg- ninger på arbejdsmarkedet og c) et samfund baseret på integration. En af prioriteterne er her at bidrage til politikker, der tager sigte på at modernisere arbejdstilrettelæggelsen, forudse fremme den industrielle ændringer. Indsatsen for at styrke og moder- nisere den sociale dialog vil blive fortsat, da denne har stor betydning for opfølgningen af retningslinjerne for beskæftigelse. tilpasningsevne og enkeltes C 366/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 98 Hvad angår fremme af et samfund baseret på integration vil hovedvægten blive lagt på at få udviklet politikker, der moderniserer og forbedrer den sociale sikring, frem- mer social integration og bekæmper forskelsbehandling og uretfærdighed. esser ved udformningen og gennemførelsen af de andre fællesskabspolitikker. De samme hensyn skal ligge til grund for Kommissionens arbejde i de forskellige interna- tionale fora, og specielt i Codex alimentarius og i WTO. Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed I 1999 vil Kommissionen koncentrere sin indsats om fuldt ud at spille sin rolle med hensyn til videreførelsen af den handlingsplan om, hvordan man bedst muligt kan gennemføre Amsterdam-traktatens bestemmelser, som Det Europæiske Råd anmodede om. Dette vil kræve, at man ud over at opfylde de forpligtelser, der er indgået tidligere, og gennemføre nye initiativer, indleder proces- sen med at omarbejde en række udkast til retsakter, der på nuværende tidspunkt er til forhandling, så de er i overensstemmelse med Amsterdam-traktatens institutio- nelle bestemmelser og dens øvrige bestemmelser. Dette vil være særlig vigtigt på de områder, der overflyttes til »fællesskabssøjlen«, nemlig foranstaltninger vedrørende indvanding, asyl, passage af de ydre grænser og retligt samarbejde. Kommissionen vil også fremlægge en ny handlingsplan på narkotikaområdet for perioden 2000–2004. Usikkerheden om, hvordan Schengen-aftalen vil blive integreret i EU, kan også få Kommissionen til at fremlægge de nødvendige forslag med henblik på at tilvejebringe det nødvendige retsgrundlag under EF-trak- taten. Det vil under alle omstændigheder være nødvendigt at gøre en indsats med hensyn til visa. Det vil være et vigtigt mål at sørge for, at forbrugerlov- givningen rent faktisk anvendes, og at samarbejdet og dialogen mellem Kommissionen, medlemsstaterne, forbru- gerorganisationerne og erhvervslivet styrkes. Sikkerheden i forbindelse med levnedsmidler indtager en central plads. I den forbindelse er Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret med til at styrke kontrollen i med- lemsstaterne og i tredjelande med det formål at sikre, at fællesskabslovgivningen overholdes, og at der træffes pas- sende forholdsregler i tilfælde af levnedsmiddelrisici. Amsterdam-traktaten giver Fællesskabet øgede beføjelser på folkesundhedsområdet. Der er et udredningsarbejde i gang for at finde ud af, hvilke sundhedspolitiske foran- staltninger disse nye bestemmelser giver mulighed for. Kommissionen vil i 1999 fremlægge et nyt EU-hand- lingsprogram med henblik på at sikre en effektiv beskyt- telse af folkesundheden. Miljøbeskyttelse En ny etape i reformen af institutionerne Indføjelsen af begrebet bæredygtig udvikling i Amster- dam-traktaten og konklusionerne af Det Europæiske Råd i Cardiff, hvorefter der i alle Fællesskabets politikker skal tages hensyn til miljøaspektet, betyder, at der nu er et bedre grundlag for at løse økologiske problemer og forbedre livskvaliteten. Kommissionen vil så vidt muligt fremme denne udvikling. I 1999 vil Kommissionen fremlægge en samlet evaluering af gennemførelsen af det femte miljøhandlingsprogram. Denne evaluering vil omfatte en række retningslinjer for en revision af formålene med og prioriteterne for miljø- politikken. Endelig vil den deltage aktivt i opfølgningen af konklusionerne fra Kyoto-konferencen om klimaænd- ringer for at sikre, at EU fortsat har indflydelse og spiller en førerrolle på dette vigtige område. Sundhed og forbrugerbeskyttelse Amsterdam-traktaten har pustet nyt liv i forbrugerpolitik- ken. Der skal tages særligt hensyn til forbrugernes inter- Amsterdam-traktaten repræsenterer en vigtig etape i reformen af institutionerne. Så snart traktaten er ratifice- ret i 1999, vil Kommissionen sørge for, at den udvidede anvendelse af proceduren for fælles beslutningstagning (fri bevægelighed for personer, social- og arbejdsmarkeds- politik, folkesundhed, beskæftigelse, bedrageribekæm- pelse, toldsamarbejde) og den udvidede brug af kvalifice- ret flertal i Rådet (beskæftigelse/sociale spørgsmål, gen- nemsigtighed, bedrageribekæmpelse, FTU-rammeprgram og FUSP) slår igennem i praksis. toldsamarbejde, Kommissionen mener dog ikke, at denne reform er tilstrækkelig til at løse de institutionelle problemer, som udvidelsen uvægerligt medfører. Hvis EU udvides ud over en vis grænse, vil den kun kunne fungere, hvis de eksisterende regler og mekanismer tilpasses den nye situa- tion. Der skal navnlig findes en ny ligevægt i vægtningen af stemmerne i Rådet, brugen af kvalificeret flertal skal udvides yderligere, og Kommissionens sammensætning skal tages og til revision. Kommissionen vil derfor også støtte eventuelle initiativer, der i 1999 måtte blive fremsat om indkaldelse af en ny regeringskonference. 26. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 366/7 3. DET SKAL SIKRES, AT ØMU’EN BLIVER EN SUCCES, OG AT DER SKABES GRUNDLAG FOR VARIG VÆKST OG BESKÆFTIGELSE ning. Med hensyn til toldpolitikken vil Kommissionen koncentrere sig om bedrageribekæmpelse og om at gøre samhandelen med tredjelande lettere og mere sikker. Overgangen til euroen og den makroøkonomiske situa- tion Konkurrencepolitikken Den 1. januar 1999 indføres euroen i de 11 medlemssta- ter, der kommer med i ØMU’en i første omgang. På grundlag af den omfattende indsats, medlemsstaterne har gjort for at skabe øget konvergens, vil EU opnå større stabilitet og effektivitet af det indre marked. Kommissio- nen vil gå videre med de resterende trin i informations- kampagnerne om euroen og dermed afslutte sit arbejde i den forbindelse. Hvad angår koordinationen af den øko- nomiske politik og indsatsen for at fremme den økonomi- ske konvergens, skal traktatens bestemmelser og den afledte ret, herunder stabilitets- og vækstpagten, gennem- føres i praksis, så virkningerne af de økonomiske refor- mer og indsatsen for at tilvejebringe sunde offentlige finanser kan slå fuldt igennem. I forlængelse af Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 1998 vil der blive lagt særlig vægt på reformen af markederne for varer, tjenes- teydelser og kapital samt virkningerne af strukturpolitik- ken i gennemførelsen af de overordnede økonomiske retningslinjer. Udadtil kommer ØMU’en til at udgøre en stabiliserende faktor. Det er i den sammenhæng vigtigt at sikre, at EU kan tale med e´n stemme i internationale fora. Efter at have fremsat sit forslag herom vil Kommissionen aktivt deltage i gennemførelsen af Rådets beslutninger om repræsentation af euroen udadtil. Det indre markeds funktion Det indre marked vil fortsat være drivkraften i den koordinerede indsats for at øge væksten og konkurren- ceevnen og fremme beskæftigelsen. Der forudses i 1999 nye opgaver vedrørende samtlige strategiske mål i hand- lingsplanen for det indre marked. Indsatsen vil blive koncentreret om anvendelse af fællesskabsreglerne, fjer- nelse af visse tilbageværende skævheder og tilpasning af reglerne til markedets behov. Arbejdet med at forenkle reglerne vil blive fortsat med lancering af fjerde fase af SLIM-programmet, der vedrører lovgivningen for det indre marked. Med hensyn til finansielle tjenester vil det være nødvendigt at træffe foranstaltninger, der skal sikre, at virksomhederne fortsat er konkurrencedygtige, og øge den finansielle stabilitet i lyset af den stigende koncentra- tion og globaliseringen af markederne. Koordineringen af de fiskale politikker er et nøgleelement i det indre marked. I 1999 vil prioriteterne vedrøre arbejdet med henblik på at iværksætte den nye momsord- Kommissionen vil arbejde på at styrke den europæiske industris konkurrenceevne og sikre effektiv konkurrence på det indre marked ved at åbne op for lukkede økono- miske sektorer og medvirke til nedbrydning af markeds- opdelinger. Prioriteterne i 1999 vil være at fortsætte arbejdet med at skabe rammer for statsstøtten, tilpasse rammerne for liberalisering af telekommunikationstjenester og videre- føre arbejdet med at modernisere procedurereglerne for at forenkle denne politik og gøre den mere gennemsigtig. På sidstnævnte meget vigtige område vil Kommissionen i 1999 vedtage en række forslag til retsakter om undtagel- ser for visse kategorier. Transeuropæiske net, transportpolitik, energi Etableringen af transeuropæiske net inden for de tre sektorer transport, telekommunikation og energi er et vigtigt element i den strategi, der skal forbedre virksom- hedernes konkurrenceevne, øge den økonomiske og sociale samhørighed og tilvejebringe arbejdspladser samt udvikle og udbrede de nye teknologier. De transeuropæi- ske net vil komme til at spille en vigtig rolle, når de nye medlemslande på harmonisk måde skal integreres i den udvidede Union. De instrumenter, der er udviklet for at lette etableringen af sådanne net, vil blive evalueret og tilpasset, så de kan anvendes i perioden 2000–2006. Kommissionen vil i 1999 udgive en hvidbog om revision af Fællesskabets retningslinjer for transeuropæiske trans- portnet. Finansieringen af nettene er en af de største budgetprioriteter i forbindelse med de interne politikker i 1999. Hvad angår transportpolitik vil Kommissionen i 1999 efter ajourføringen af handlingsprogrammet for perioden 1995–2000 lægge særlig vægt på en forbedring af sikker- heden. På dette område vil den fremsætte et forslag om læsning og losning af bulkskibe og meddelelser om priori- teterne med hensyn til færdselssikkerhed og transport ad søvejen af høj kvalitet. Det er af speciel interesse for borgerne, at der i 1999 vil blive fremsat en række initiativer om brugerinformation inden for den civile luftfart. Endelig vil Kommissionen fremsætte forslag om for satellitnavigationssystemet en europæisk strategi C 366/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 98 GNSS, og forhandlingerne med tredjelande om det frem- tidige GNSS vil blive indledt. Fiskeri Med hensyn til energipolitikken vil den vigtigste begiven- hed i 1999 være den faktiske etablering af det indre marked for energi. Desuden vil Kommissionen fremlægge initiativer, der drejer sig om henholdsvis effektiv ener- giudnyttelse og forsyningssikkerhed. 1999 vil være et vigtigt år for den fælles fiskeripolitik, idet Kommissionen vil fremlægge forslag til en reform af grundforordningen om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter og forslag til gen- nemførelse af FIUF samt et debatoplæg om, hvorledes hele denne politik skal se ud efter 2002, herunder ordnin- gen for kontrol og evaluering af fiskeriaftalerne med tredjelande. Forskning, innovation, informationssamfundet 5. vil for rammeprogram På forskningsområdet, der er en anden af de store bud- getprioriteter, FTU (1998–2002) blive lanceret i 1999. Det vil komme til at spille en afgørende rolle for konkurrenceevne og jobska- belse. Et andet vigtigt område, som der vil blive lagt særlig vægt på, er højteknologiske sektorers internatio- nale konkurrenceevne. Gennemførelsen af handlingspla- nen om innovation vil blive koncentreret om oprettelse af innovative virksomheder, finansiering af innovation og spørgsmål vedrørende intellektuel ejendomsret. Der vil også i 1999 blive lagt særlig vægt på udviklingen af informationssamfundet og de muligheder, som den ekspanderende servicesektor og den elektroniske handel giver. I den sammenhæng vil de jobmuligheder, der tilbydes i virksomhederne, især i små og mellemstore virksomheder, der er i stand til hurtig ekspansion, kun kunne udnyttes effektivt, hvis der gøres en vedvarende uddannelsesindsats. På området telekommunikation vil de lovgivningsmæssige rammer blive taget op til en generel revision med henblik på at forenkle reglerne og gøre dem mere sammenhængende. Kommissionen vil fortsætte arbejdet med at fremme en dialog om behovet for inter- national koordinering i forbindelse med globaliseringen, specielt inden for den elektroniske handel. Små og mellemstore virksomheder (SMV) Kommissionen vil i 1999 fortsat søge at fremme et foretagsomt Europa og bidrage til at forbedre erhvervskli- maet til fordel for små og mellemstore virksomheder. Disse udgør nemlig rygraden i den europæiske økonomi, når det drejer sig om beskæftigelse, innovation og kreati- vitet. Kommissionen vil forelægge sin ajourførte strategi i form af et forslag til det 4. flerårige program for små og mellemstore virksomheder. Kommissionen vil også komme ind på elektronisk handel, tilvejebringelse af risikovillig kapital og forberedelse af indførelsen af euroen. 4. ET STÆRKT EUROPA, DER ER ÅBENT OVER FOR VERDEN Den Europæiske Union må være i stand til i international sammenhæng at tage et politisk ansvar, der står mål med dens økonomiske og kommercielle vægt. For at mobili- sere hele sit potentiale bør EU ikke alene tilstræbe en bedre integration af de enkelte dele af sin indsats udadtil, men også udnytte komplementariteten mellem sine interne og eksterne politikker. Kommissionen vil forsøge at fremme samarbejdet med Middelhavslandene inden for rammerne af Barcelona- processen og gennem MEDA-programmet, der sammen med Phare-programmet udgør de to største budgetpriori- teter blandt foranstaltningerne udadtil i 1999. Foruden planen om at skabe et økonomisk område, hvilket er et vigtigt element i Euro-Middelhavs-partnerskabet, vil et af de vigtigste mål fortsat være at støtte fredsprocessen i Mellemøsten. Hvad angår forbindelserne med Rusland, Ukraine og de nye uafhængige stater som helhed vil støtte til reformer og økonomisk genopretning — i betragtning af udviklin- gen i disse landes socioøkonomiske og politiske situation — blive prioriteret højt, bl. a. gennem partnerskabs- og samarbejdsaftaler og anvendelse af Tacis-programmet. Desuden skal forbindelserne med landene i Kaukasus og Centralasien fortsat styrkes, og der skal også fremover ydes støtte til regionalt samarbejde. Også indsatsen for at opnå en stabilisering på Balkan skal videreføres, det gælder både det tidligere Jugoslavien og Albanien. Med hensyn til USA er det vigtigste mål at få iværksat det transatlantiske økonomiske partnerskab, der blev vedtaget på EU/USA-topmødet i London i maj 1998. Desuden skal der følges op på foranstaltningerne vedrø- rende Helms-Burton- og D’Amato-lovene. Samarbejdet med Latinamerika vil fortsat indtage en fremtrædende plads blandt EU’s interesser, idet der i juni 26. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 366/9 1999 vil blive afholdt et topmøde i Brasilien mellem EU og Latinamerika/Caribien. Desuden vil tilnærmelsesstrate- gien blive fortsat, navnlig gennem handelsforhandlinger med Mexico, Chile og Mercosur på den ene side og en styrkelse af forbindelserne med Det Andiske Fællesskab og Mellemamerika på den anden side. strategisk og overordnet karakter. Kommissionen bestræ- ber sig således på at give institutionen de bedst mulige kort på hånden, så den kan løse fremtidens problemer og fuldt ud spille sin rolle i EU-sammenhængen, bl. a. ved at være lydhør over for borgerne og derigennem finde frem til Fællesskabets generelle interesser og ved tilsvarende at udøve sin initiativret. Hvad angår Asien må vi først se på, hvilken lære vi kan drage af den finansielle og økonomiske krise. I denne forbindelse vil EU fortsætte med at støtte de interne reformer og åbningen af økonomierne gennem en styr- kelse af dialogen og en tilpasning af samarbejdet med de berørte lande, bl. a. på det sociale og det finansielle område. ASEM-processen vil være vigtig i den forbin- delse. Også Kina, Japan og Korea vil være vigtige elemen- ter i forbindelserne med Asien. Hvad angår de internationale handelsforhandlinger bliver det vigtigste at forberede den nye forhandlingsrunde inden for rammerne af WTO, der skal begynde i år 2000. Udviklingspolitikken vil også være en af Kommissionens vigtigste opgaver i 1999. Hovedvægten vil blive lagt på koordination af Fællesskabets og medlemsstaternes ind- sats og på udnyttelse af disses indbyrdes komplementari- tet. De fortsatte forhandlinger om en fremtidig partner- skabsaftale mellem EU og AVS-landene vil naturligvis få en fremtrædende plads. Forbindelserne med de oversøiske lande og territorier og med Sydafrika og forberedelsen af Europa-Afrika-topmødet, der er planlagt til år 2000, vil også være vigtige elementer i Kommissionens indsats i 1999. Kommissionen vil desuden forsøge at skabe større sam- menhæng i sin polititik vedrørende menneskerettighe- derne, der udgør et vigtigt element i forbindelserne mel- lem EU og tredjelande. Den humanitære bistand til kri- seofre, et håndgribeligt udtryk for europæisk solidaritet, vil fortsat blive ydet på et upartisk grundlag og på en sådan måde, at effektivitet og kvalitet sikres. 5. KOMMISSIONEN: EN MODERNE OG EFFEKTIV INSTI- TUTION Institutionerne skal underkastes en reform, hvis de effek- tivt skal kunne udføre de opgaver, de har fået betroet, i et samfund i forandring. Kommissionen er bevidst om denne situation. Den er derfor gået i gang med et omfattende udredningsarbejde, der skal danne grundlag for en dybtgående, gradvis reform af institutionens struk- turer og den måde, den arbejder på. Reformen tager sigte på at udforme fremtidens Kommission og har derfor en Desuden skal Kommissionen være i stand til at forvalte det høje integrationsniveau, som EU er nået op på; man må jo ikke glemme, at de forvaltningsopgaver, som den har fået pålagt i forbindelse med de forskellige politikker, udgør en væsentlig del af dens arbejde, og at borgerne og medlemsstaterne har store forventninger til dette. Denne indsats er koncentreret om følgende tre områder: — Kommissionens aktiviteter skal hele tiden tilpasses dens politiske prioriteter — den organisatoriske struktur skal indrettes efter disse prioriteter — den interne forvaltning skal decentraliseres, gøres mere ansvarlig, kontrolleres bedre og forenkles. Kommissionen vil i 1999 ufortrødent fortsætte med at forberede fremtidens Kommission, hvilket kræver en stor indsats fra alle medarbejdernes side. Med det formål vil den gå videre med at gennemføre de forskellige initiativer, især SEM 2000 og MAP 2000. Kommissionen vil i første halvdel af 1999 udarbejde en samlet oversigt over de prioriterede foranstaltninger, den ny Kommissions struk- tur og organisationen af dens tjenestegrene, som kan forelægges for den nye formand, der udpeges allerede i juli 1999. Kommissionen vil i højere grad koncentrere de begræn- sede midler om iværksættelsen af de politiske prioriteter, og den vil derfor se på, hvorledes den bedst kan afpasse sine aktiviteter efter de budgetmidler og det personale, som Parlamentet og Rådet som budgetmyndighed stiller til dens rådighed. Kommissionen vil aktivt videreføre sin politik for åben- hed og gennemskuelighed, der i øvrigt er knæsat som generelt princip i Amsterdam-traktaten. Den vil i 1999 fremlægge et lovgivningsforslag, der skal gennemføre traktatens bestemmelser om borgernes adgang til Europa- Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter. C 366/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 98 Endelig vil Kommissionen opfylde formandens løfte til Europa-Parlamentet om at fremsætte forslag om opret- telse af en selvstændig struktur, der skal efterforske eksternt og internt bedrageri. Kommissionen er allerede begyndt at udarbejde et sådant forslag. De øvrige opga- ver, som UCLAF udfører — udarbejdelse af forslag til retsakter og koordination med medlemsstaterne i forbin- delse med bekæmpelsen af bedrageri, der skader EU’s finansielle interesser — vil fortsat i overensstemmelse med traktaten blive udført af Kommissionen i nært samar- bejde med den nye struktur


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3261/98 van Sérgio RIBEIRO Duitse verzekering tegen het risico van hulpbehoevendheid

eurovoc_concepts:
Germany
administrative cooperation
free movement of persons
migrant worker
pension scheme
public awareness campaign
residence
social security
social-security contribution
transfer of pension rights

text: C 320/34 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 6. 11. 1999 (1999/C 320/045) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3261/98 van Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) aan de Commissie (28 oktober 1998) Betreft: Duitse verzekering tegen het risico van hulpbehoevendheid Op 5 november 1996 heb ik de Commissie een vraag (E-3178/96 (1)) gesteld over het besluit van de Duitse autoriteiten om het recht op de „Pflegeversicherung” in te trekken voor degenen die het Duitse grondgebied hebben verlaten hoewel zij hiervoor wel premies hebben betaald. Het gaat hier met name om burgers uit de andere lidstaten van de Gemeenschap die in Duitsland hebben gewoond. Op 21 januari 1997 heeft de Commissie geantwoord dat zij in afwachting was van het arrest van het Hof van Justitie dat was verzocht een uitspraak te doen over de vraag of de Duitse Pflegeversicherung met het Gemeenschapsrecht in overeenstemming is (zaak C-160/96, Molenaar). Op 5 maart 1998 heeft het Hof van Justitie in zijn arrest het volgende verklaard: „De artikelen 19, lid 1, 25, lid 1. en 2. 8, lid 1, van verordening (EEG) 1408/71 (2) van de Raad van 14 juni 1971 (. ) zoals gewijzigd en aangevuld bij verordening (EEG) 2001/83 (3) van de Raad van 2 juni 1983 beletten echter wel dat voor het recht op een toeslag als het Pflegegeld, dat een uitkering bij ziekte vormt, als voorwaarde geldt dat de verzekerde op het grondgebied van de lidstaat van aansluiting woont”. Kan de Commissie op grond hiervan mededelen welke stappen zij heeft ondernomen of gaat ondernemen om de gelijke behandeling van werknemers in Duitsland te verwezenlijken? (1) (2) (3) PB C 138 van 5. 5. 1997, blz. 32. PB L 149 van 5. 7. 1971, blz. 2. PB L 230 van 22. 8. 1984, blz. 86. Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (29 januari 1999) In zijn arrest van 5 maart 1998 in de zaak C-160/96 Molenaar heeft het Hof van Justitie de betreffende „Pflegeversicherung” als uitkeringen bij ziekte beschouwd. Naar aanleiding van deze uitleg kunnen allen die alleen recht hebben op een Duits pensioen en in een andere lidstaat woonachtig zijn, gebruik maken van het recht op uitvoer van de prestatie (artikel 28 van Verordening (EEG) 1408/71 van de Raad van 14 juni 1971 betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen, alsmede op hun gezinsleden, die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen (1)). Als de betreffende persoon echter recht heeft op twee of meer pensioenen, moet eerst bepaald worden welke lidstaat verantwoordelijk is voor de uitkeringen bij ziekte. Als de betreffende persoon in een lidstaat woont die ook een pensioen uitbetaalt, is deze lidstaat verantwoordelijk (artikel 27 van Verordening (EEG) 1408/71). In die omstandigheden is het niet uitgesloten dat een persoon die recht heeft op een Duits pensioen maar bijv. in de lidstaat van herkomst woont en daar ook een pensioen krijgt uitbetaald, niet het recht heeft om de Duitse „Pflegeversicherung” uit te voeren. Als de betreffende persoon in Duitsland werkt, valt hij volgens artikel 3 van Verordening (EEG) 1408/71 nu al op dezelfde voorwaarden als de Duitse staatsburgers onder de Duitse wetgeving. In haar Actieplan voor het vrij verkeer van werknemers (2) heeft de Commissie zich verbonden om te komen met voorstellen ter verbetering van het algemene wettelijke kader (waaronder de hervorming van de regelgeving betreffende de coördinatie van de stelsels van sociale zekerheid), ter bevordering van de samenwerking tussen de overheid in de lidstaten en ter verbetering van de voorlichting van de Europese burger. PB L 149 van 5. 7. 1971. (1) (2) COM(97) 586 def


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3248/98 del Ernesto CACCAVALE a la Comisión. Monopolio de Telecom en el sector de la telefonía urbana

eurovoc_concepts:
Italy
competition
consumer protection
dominant position
liberalisation of the market
monopoly
telecommunications industry
telephone
telephone charges
urban area

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3254/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Recrutamento do pessoal da Agência Europeia do Ambiente (AEA)

eurovoc_concepts:
Community body
EU national
European Environment Agency
administrative autonomy
nationality
personnel administration
recruitment

text: C 135/182 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 14. 5. 1999 (1999/C 135/229) PERGUNTA ESCRITA E-3254/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) à Comissão (28 de Outubro de 1998) Objecto: Recrutamento do pessoal da Agência Europeia do Ambiente (AEA) A imprensa europeia tem-se referido repetidamente e em grande detalhe ao modo como a Comissão Europeia aborda as questões relacionadas com o recrutamento de pessoal para os seus serviços bem como para os organismos descentralizados que supervisiona. Trata-se de um assunto muito sério que afecta a imagem da UE junto dos cidadãos europeus e em que seguramente são descabidos os «sarcasmos» a que se referiu a Comissária Sra Bjerregaard, habitualmente bastante circunspecta, em resposta à minha pergunta no E-2566/98 (1). Tanto mais que, após os recentes acontecimentos escandalosos que conduziram à anulação de concursos para recrutamento de pessoal e a manifesta ausência de transparência dos processos de recrutamento, se esperava uma abordagem mais séria deste problema por parte da Comissão e dos Comissários. Pergunta-se à Comissão se, para além das «recomendações», quiçá ineficazes, que dá à AEA em matéria de processos de recrutamento, tenciona tomar iniciativas concretas para eliminar os desequilíbrios na repartição por nacionalidades dos seus funcionários, bem como se tenciona informar-se analítica e pormenorizadamente junto do Director executivo da AEA para que, em todos os actos de recrutamento se evite a exclusão de candidatos de países sub-representados no pessoal desta agência. (1) Ver p. 73. Resposta dada pela Comissária Bjerregaard em nome da Comissão (25 de Novembro de 1998) A Comissão remete o Senhor Deputado para as respostas dadas às suas perguntas escritas E-1007/98 (1) e E-28/98 (2) e à pergunta escrita E-3236/97 do Sr. Papayannakis (3), nas quais se explica que a Agência é um organismo independente no âmbito do Regulamento (CEE) 1210/90 do Conselho, de 7 de Maio de 1990, que institui a Agência Europeia do Ambiente e a Rede Europeia de Informação e de Observação do Ambiente (4), e que a Comissão não tem competências em termos de questões de pessoal ou de recrutamento de pessoal para a Agência. A Comissão confirma que chamará a atenção da direcção da agência para as preocupações do Senhor Deputado e lhe solicitará um relatório, com especial referência aos procedimentos de recrutamento previstos para 1999. (1) (2) (3) (4) JO C 402 de 22. 12. 1998, p. 56. JO C 304 de 2. 10. 1998, p. 19. JO C 158 de 25. 5. 1998. JO L 120 de 11. 5. 1990. (1999/C 135/230) PERGUNTA ESCRITA E-3278/98 apresentada por Eva Kjer Hansen (ELDR) à Comissão (30 de Outubro de 1998) Objecto: Utilização por parte da Comissão do no 2 do artigo 171o Poderia a Comissão informar que utilização tem feito do no 2 do artigo 171o, nomeadamente quantas vezes e em que circunstâncias utilizou esta disposição até ao momento presente? Quantas multas passou a Comissão e que quantia total recebeu a esse título?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2328/98 της Επιτροπής της 28ης Οκτωβρίου 1998 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1253/98 για τον καθορισμό του ισοζυγίου προβλέψεων των Αζορών και της Μαδέρας σε δημητριακά προϊόντα που υπάγονται στο ειδικό καθεστώς που προβλέπεται στα άρθρα 2 έως 10 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1600/92 του Συμβουλίου

eurovoc_concepts:
Azores
Madeira
aid system
cereals
supply balance sheet

text: 29. 10. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 290/23 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2328/98 TGS EPITQOPGS tgr 28gr Ojtybq(cid:148)ou 1998 cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1253/98 cia tom jahoqisl(cid:149) tou isofuc(cid:148)ou pqobk(cid:146)xeym tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar se dglgtqiaj(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta pou up(cid:145)comtai sto eidij(cid:149) jahest(cid:150)r pou pqobk(cid:146)petai sta (cid:145)qhqa 2 (cid:146)yr 10 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1600/92 tou Sulbouk(cid:148)ou G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1600/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 15gr Ioum(cid:148)ou 1992, cia eidij(cid:145) l(cid:146)tqa up(cid:146)q tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar (cid:149)som avoq(cid:145) oqisl(cid:146)ma ceyqcij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 562/98 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 10, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti oi pos(cid:149)tgter tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou epyveko(cid:151)mtai tou eidijo(cid:151) jahest(cid:150)tor evodiaslo(cid:151) jahoq(cid:148)fomtai sto pka(cid:148)sio tym pqobk(cid:146)xeym pou jahoq(cid:148)fomtai peqiodij(cid:150)r jai amahey- qo(cid:151)mtai sumaqt(cid:147)sei tym basij(cid:150)m amacj(cid:150)m tgr acoq(cid:145)r jai kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tir topij(cid:146)r paqacyc(cid:146)r jai ta paqado- siaj(cid:145) qe(cid:151)lata sumakkac(cid:150)m· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1600/92, ta l(cid:146)tqa aut(cid:145) jak(cid:151)ptoum cia ta aqwipek(cid:145)cg aut(cid:145) tir am(cid:145)cjer amhq(cid:150)pimgr jatam(cid:145)kysgr jai letapo(cid:148)gsgr se pqo(cid:152)(cid:149)mta pou apaqihlo(cid:151)mtai sto paq(cid:145)qtgla tou pqoama- veqh(cid:146)mtor jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti oi am(cid:145)cjer aut(cid:146)r aniokoco(cid:151)mtai j(cid:145)he wq(cid:149)mo sto pka(cid:148)sio tou isofuc(cid:148)ou pqobk(cid:146)xeym pou d(cid:151)matai ma amaheyqe(cid:148)tai jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tgr peqi(cid:149)dou, am(cid:145)koca le tgm en(cid:146)king tym amacj(cid:150)m tym m(cid:147)sym· (cid:149)ti cia tgm aniok(cid:149)cgsg tym amacj(cid:150)m tym biolgwami(cid:150)m letapoi(cid:147)- seyr (cid:147) susjeuas(cid:148)ar tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou pqooq(cid:148)fomtai cia tgm topij(cid:147) acoq(cid:145) (cid:147) ta opo(cid:148)a en(cid:145)comtai paqadosiaj(cid:145) pqor tgm up(cid:149)koipg Joim(cid:149)tgta lpoqe(cid:148) ma c(cid:148)mei newyqist(cid:149) isof(cid:151)- cio pqobk(cid:146)xeym· (cid:149)ti, cia tgm evaqloc(cid:147) tym diat(cid:145)neym tou (cid:145)qhqou 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1600/92 o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1253/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3) (cid:146)wei jahoq(cid:148)sei, cia tgm peq(cid:148)odo 1998/99, to pqobkep(cid:149)lemo isof(cid:151)cio evodiaslo(cid:151) tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar se pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m· (cid:149)ti cia ma ijamopoigho(cid:151)m oi am(cid:145)cjer aut(cid:147)r tgr tekeuta(cid:148)ar peqiow(cid:147)r pq(cid:146)pei ma tqopopoighe(cid:148) to em k(cid:149)cy isof(cid:151)cio pqobk(cid:146)xeym evodiaslo(cid:151)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei sumep(cid:150)r ma tqopopoighe(cid:148) o jamomi- sl(cid:149)r (EJ) aqih. 1253/98. (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 To paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1253/98 amti- jah(cid:148)statai ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm 1g Iouk(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 28 Ojtybq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 173 tgr 27. 6. 1992, s. 1. (2) EE L 76 tgr 13. 3. 1998, s. 6. (3) EE L 173 tgr 18. 6. 1998, s. 10. L 290/24 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 29. 10. 98 PAQAQTGLA «PAQAQTGLA Isof(cid:151)cio evodiaslo(cid:151) tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar se pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m cia tgm peq(cid:148)odo 1998/99 Peqiow(cid:147) Lakaj(cid:149)r aqtopoi(cid:147)silor s(cid:148)tor Lakaj(cid:149)r jtgmotqovij(cid:149)r s(cid:148)tor Sjkgq(cid:149)r s(cid:148)tor Jqih(cid:147) Aqab(cid:149)sitor B(cid:151)mg S(cid:151)moko Af(cid:149)qer Lad(cid:146)qa 34 000 25 000 S(cid:151)moko 59 000 — — — 500 5 000 5 500 35 000 2 500 75 500 35 000 37 500 110 500 1 000 2 200 3 200 146 000 69 700 215 700»


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3245/98 del Graham WATSON a la Comisión. Aromaterapia

eurovoc_concepts:
alternative medicine
approval
aromatic plant
market approval
marketing
medical plant
plant health legislation
vegetable oil

text: C 142/110 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 5. 1999 (1999/C 142/136) PREGUNTA ESCRITA E-3245/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisión (28 de octubre de 1998) Asunto: Aromaterapia Con respecto a los debates que actualmente tienen lugar sobre la medicina natural con vistas al establecimiento de una reglamentación más estricta de esta industria, ¿qué opina la Comisión de las posibles repercusiones de la misma en la industria de la aromaterapia? ¿Es consciente la Comisión de que la industria de la aromaterapia podría resultar perjudicada si se adoptaran medidas como la restricción de la venta de aceites esenciales únicamente en farmacias y/o por parte de los médicos facultativos? ¿Puede asegurar también la Comisión que la industria de la aromaterapia estará representada en las comisiones pertinentes, de manera que no se vea relegada a un segundo plano en el debate sobre una reglamentación más estricta? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisión (25 de noviembre de 1998) La Comisión no tiene noticias de ningún proyecto legislativo que afecte directamente al sector de la aromaterapia. La regulación de la distribución de aceites esenciales a los consumidores es competencia de los Estados miembros y, por lo tanto, la venta de estos productos se rige por la legislación nacional. Algunos de los productos usados en la aromaterapia se ajustan a la definición de «medicamento» que figura en el artículo 1 de la Directiva 65/65/CEE, de 26 de enero de 1965, relativa a la aproximación de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas, sobre especialidades farmacéuticas (1). Si esos productos se fabrican industrialmente, sólo pueden ser comercializadas después de haber obtenido una autorización con arreglo a la legislación farmacéutica comunitaria. Los «debates que actualmente tienen lugar sobre la medicina natural» a los que se refiere Su Señoría se ocupan esencialmente del problema de si los requisitos para demostrar la calidad, seguridad y eficacia de un medicamento deben aplicarse a la medicina natural de igual manera que a cualquier otro medicamento. En caso de que la Comisión decidiera (en el futuro) elaborar una propuesta específica sobre este tema, se llevarían a cabo amplias consultas con todos los interesados. (1) DO L 22 de 9. 2. 1965. (1999/C 142/137) PREGUNTA ESCRITA E-3246/98 de John McCartin (PPE) a la Comisión (28 de octubre de 1998) Asunto: Ley de remodelación urbana de 1998, Irlanda ¿Puede señalar la Comisión qué ciudades y pueblos están incluidos en la Ley de remodelación urbana de 1998, presentada por el Gobierno irlandés a la Comisión el pasado mes de septiembre e indicar si también se han incluido en ella a algunas áreas regionales próximas a aeropuertos y, en tal caso, cuáles? ¿Cuándo espera la Comisión que se adopte una decisión sobre esta ley para que pueda entrar en vigor en Irlanda? Respuesta del Sr. van MiertVan Miert en nombre de la Comisión (2 de diciembre de 1998) Un estudio preliminar del expediente notificado indica que el Gobierno irlandés todavía no ha concluido el proceso de selección de las áreas afectadas por la citada ley. Estas áreas, a las que pueden aplicarse uno o varios de los incentivos ofrecidos en el régimen, serán pequeñas zonas situadas en diversas ciudades y pueblos. La lista final se enviará a la Comisión cuando se acabe el proceso de selección. También se deduce del estudio del expediente que ninguna zona regional próxima a un aeropuerto está incluida en la ley en cuestión


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3252/98 af Karin RIIS-JØRGENSEN Gensidig anerkendelse af solfangere - DIN 4757 ctr. ISO 9806

eurovoc_concepts:
European standard
ISO
approval
harmonisation of standards
intra-EU trade
mutual recognition principle
quality control of industrial products
solar collector
standardisation

text: 6. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 320/33 (1999/C 320/044) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3252/98 af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen (28. oktober 1998) Om: Gensidig anerkendelse af solfangere (cid:24) DIN 4757 ctr. ISO 9806 Vedrørende gensidig anerkendelse af standarder bedes Kommissionen oplyse, om den finder det rimeligt, at en solfanger, som er testet i én medlemsstat (Danmark) og har opnået en godkendelse her (ISO 9806), på ny kræves testet/godkendt (DIN 4757) ved salg til en anden medlemsstat (Tyskland). Det bør tages i betragtning, at normerne/standarderne DIN 4757 og ISO 9806 stort set er identiske, og at både Danmark og Tyskland desuden har indgået aftaler om gensidig anerkendelse af prøveresultater (gennem European Accreditiation Organisation). En underkendelse af andre medlemsstaters testresultater på området betyder i Tyskland, at den sælgende virksomhed indirekte tvinges til at acceptere en tysk test, da tyske subsidier ellers bortfalder, og prisen reelt bliver ukonkurrencedygtig på det tyske marked. Finder Kommissionen det rimeligt, at der kræves en national test for at opnå nationale subsidier? Finder Kommissionen det rimeligt, at visse medlemsstater, herunder regioner, fortsat kan påberåbe sig »særlige« omstændigheder i form af »væsentlige forhold«, der adskiller sig fra øvrige medlemsstater/regioner? Det ønskes uddybet, hvorledes Kommissionen reelt forsøger at harmonisere reglerne på området, således at vareudveksling for fremtiden kan foregå uden dobbeltkontrol i overensstemmelse med det indre marked. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (14. januar 1999) Det følger af princippet om gensidig anerkendelse, at en medlemsstat ikke har ret til at hindre afsætningen af en vare med oprindelse i en anden medlemsstat, hvor beskyttelsesniveauet med hensyn til brugere af denne vare svarer til det niveau, de nationale bestemmelser skal sikre eller skabe. Hvis der er tale om et lige så højt beskyttelsesniveau, bryder en medlemsstat princippet om rimelighed, hvis den kræver, at sådanne importerede varer bogstaveligt og nøjagtigt opfylder de samme bestemmelser eller de samme tekniske krav, som gælder for indenlandsk producerede varer. Hvis der ikke findes nogen harmoniserede regler, står det en medlemsstat frit for at kræve, at en vare, som allerede har opnået godkendelse i en anden medlemsstat, på ny skal testes og godkendes. Den medlemsstat, hvor varen skal indføres, har dog pligt til at hjælpe med at lempe de kontrolforanstaltninger, der finder sted i forbindelse med samhandel i EU. Medlemsstaternes myndigheder har således ikke ret til unødvendigt at kræve tekniske eller kemiske analyser eller laboratorietest, hvis de samme analyser eller test allerede er foretaget i en anden medlemsstat, og resultaterne er tilgængelige for myndighederne i de øvrige medlemsstater eller kan stilles til rådighed, hvis det ønskes. En frivillig industrinorm som sådan (som den omtalte Deutsche Industrie-Norm (DIN)) kan ikke betragtes som en statslig foranstaltning, der kan anfægtes. Endvidere fremgår det af de foreliggende oplysninger, at ISO 9806 ikke synes at svare til den tyske norm DIN 4757. Hvis en national bestemmelse kræver, at en vare skal gennemgå en national test for være berettiget til nationale subsidier, vil Kommissionen dog undersøge sagen nærmere. I den forbindelse vil Kommissionen have brug for mere detaljerede oplysninger for at kunne undersøge sagen fuldt ud. Det anbefales derfor, at en erhvervsdrivende, der er berørt af kravet om, at en solfanger skal testes på ny og opnå godkendelse fra de tyske myndigheder, sender den relevante dokumentation til Kommissionen med henblik på en vurdering på grundlag af de ovennævnte generelle principper om gensidig anerkendelse. For at kunne harmonisere visse forhold i forbindelse med solfangere har Kommissionen givet Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) et standardiseringsmandat med henblik på udarbejdelse af europæiske standarder på dette område. Dette arbejde udføres af CEN’s tekniske udvalg 312, og det forventes at en europæisk standard bliver vedtaget næste år


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3246/98 del John McCARTIN a la Comisión. Ley de remodelación urbana de 1998, Irlanda

eurovoc_concepts:
Ireland
project evaluation
town
urban area
urban centre
urban renewal