title: Euroopan laajuiset verkot vuosikertomus 1997 komissiolta Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle annettu TEN-verkkojen taloudellista tukea koskevan asetuksen N:o 2236/95 16 artiklan mukaisesti

eurovoc_concepts:
activity report
energy grid
trans-European network
transmission network
transport network

text: TV*TV EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 02. 10. 1998 KOM( 1998) 391 lopull. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT VUOSIKERTOMUS 1997 Komissiolta Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Annettu TEN-verkkojen taloudellista tukea koskevan asetuksen N:o 2236/95 16 artiklan mukaisesti TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 1. TIIVISTELMÄ: KATSAUS TEN-VERKKOIHIN 1997 2. ERITYISHANKKEITTEN EDISTYMINEN 2. 1 Energia 2. 2 Televiestintä 2. 3 Liikenne. 3. TEN-VERKKO JA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ JA VERKKOIHIN LIITTYVÄT KOMITEAT 3. 1 Perustamissopimus, suuntaviivat ja muu asiaankuuluva lainsäädäntö 3. 1. 1 Perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohdan ja 129 d artiklan muuttaminen 3. 1. 2 Euroopan laajuisia televerkkoja koskevien suuntaviivojen hyväksyminen 3. 1. 3 Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen 3. 1. 4 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen 3. 1. 5 IDA II-ohjelmaa koskevat ehdotukset 3. 1. 6 Tieliikenteen telematiikka 3. 2 TEN-suuntaviivojen komiteat 3. 2. 1 Energia 3. 2. 2 Televiestintä 3. 2. 3 Liikenne 3. 3 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea 4. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS 4. 1 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea 4. 1. 1 Energia 4. 1. 2 Televiestintä 4. 1. 3 Liikenne -£ 6 8 8 8 8 11 11 11 11 11 11 11 12 12 12 12 12 13 15 15 15 15 16 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 4. 2 IDA 4. 3 EAKR 4. 4 Koheesiorahasto 4. 5 EIP:n lainat 4. 6 EIR:n takaukset 4. 7 EHTY:n lainat 4. 8 ETA:n rahoitusjärjestelmä 4. 9 Jäsenvaltioiden myöntämä rahoitus 4. 10 Unionin ulkopuolisten maitten infrastruktuuritoimien rahoitus 5. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS: MUITA KYSYMYKSIÄ 5. 1 Pontta Essenin erityishankkeille 5. 2 Agenda 2000 ja tulevat rahoitusnäkymät 5. 3 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön edistäminen 5. 3. 1 Neil Kinnockin asiantuntijaryhmä ja ryhmän työn johdosta toteutettavat toimet 5. 3. 1. 1 Julkiset hankinnat 5. 3. 1. 2 Kilpailupolitiikka 5. 3. 1. 3 Rahoitusvälineiden kehittäminen 5. 3. 1. 4 Innovatiivinen ja aloitteellinen tuki 5. 3. 1. 5 Verkosta saatavat 5. 4 Koordinoinnin parantaminen 5. 5 SEM 2000 -ohjelma ja arviointi 6. ULKOSUHTEET 6. 1 Laajentuminen ja hakijamaiden liittymistä edeltävä strategia 6. 2 Suunnitelmallinen vuoropuhelu 7. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT TYÖLLISTÄJINÄ 17 17 19 20 22 23 23 23 23 26 26 26 27 27 28 28 29 29 29 29 29 31 31 32 33 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 8. MUU TEN-HANKKEISIIN LIITTYVÄ YHTEISÖN POLITIIKKA 8. 1 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö , 8. 2 Ympäristö 34 34 34 V TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 1. TAULUKKOLUETTELO UNIONIN RAHOITUS TEN-VERKOILLE ENERGIAN TEN-VERKKOJEN RAHOITUS SITOUMUKSET LIIKENNE: HANKETYYPIT LIIKENNE: TOIMITYYPIT LIIKENNEMUODOT EAKR:N ENERGIASEKTORI YHTEENSÄ 1997 EAKR:N LIIKENNESEKTORI YHTEENSÄ 1997 KOHEESIORAHASTON TEN-RAHOITUS YHTEENSÄ JÄSENVALTIOITTAIN KOHEESIORAHASTON TEN-RAHOITUS YHTEENSÄ LIIKENNEMUODOITTAIN EIP:N LAINAT TEN-HANKKEILLE EIR:N LAINATAKUUT TEN-HANKKEILLE PHARE-OHJELMANINFRASTRUKTUURIRAHOITUS 1997 14 15 16 17 17 18 18 19 20 22 23 24 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 1. TIIVISTELMÄ: KATSAUS TEN-VERKKOIHIN 1997 Komissio toimittaa Euroopan laajuisten verkkojen vuosikertomuksen 1997 TEN-verkkojen taloudellista tukea koskevan asetuksen N:o 2236/95 16 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Tarkasteluvuosi oli TEN-verkkojen kannalta tapauksekas. • Yhteisen edun mukaisten hankkeitten edistyminen Useissa TEN-hankkeissa kaikilla kolmella toimintalohkolla saavutettiin vakaata edistystä. • Oikeudelliset näkökohdat: 1. 2. 3. 4. 5. Perustamissopimuksen Amsterdamin sopimuksella. 129 c artiklan 1 kohtaa ja 129 d artiklaa muutettiin Televerkkoj a koskevat suuntaviivat hyväksyttiin. Yhteisen edun mukaisten TEN-energiahankkeiden luettelo sekä näiden hankkeiden eritelmät saatettiin ajan tasalle. Komissio hallintojenvälisen telemaattisen tiedonvaihdon ohjelman (IDA-2) jatkamisesta teki perustamissopimuksen 129 d artiklaan perustuvat ehdotukset teki ehdotukset Komissio muuttamisesta intermodaaliterminaalit. siten, että niihin liikenteen TEN-verkkoa koskevien sisällytetään meri- suuntaviivojen ja sisävesisatamat ja • Rahoitus 6. 7. 8. 9. Komissio julkaisi Agenda 2000 -asiakirjan, jossa vahvistettiin TEN-verkot EU:n ensisijaiseksi rahoituskohteeksi seuraavalla rahoituskaudella sekä tähdennettiin TEN- verkkojen rahoitusvälineiden lähempää koordinointia. Hallitusten j a yksityisen sektorin edustajista koostuva korkean tason asiantuntijaryhmä antoi suosituksensa siitä, kuinka julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä voitaisiin helpottaa liikennehankkeissa. Komissio antoi kaksi tiedonantoa, joista toisessa kuvataan, kuinka komissio aikoo panna täytäntöön työryhmän sille osoittamat suositukset, ja toinen koskee kilpailullisia näkökohtia. Tarkasteltuaan uudelleen TEN-verkkoja tukevaa toimintaansa EIP sisällytti uusia toimenpiteitä Amsterdamin erityistoimintaohjelmaansa. 10. Luxemburgissa pidetty Eurooppa-neuvoston työllisyyshuippukokous suositteli, että kussakin "ensisijaisessa" liikennehankkeessa noudatetaan tästälähin sille laadittua aikataulua samoin kuin asiaankuuluvaa rahoitussuunnitelmaa. TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) • Laajentuminen ja ulkosuhteet 11. Agenda 2000:ssa korostettiin TEN-hankkeiden merkitystä uusien yhteyksien luomisessa jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. 12. Helsingissä kesäkuussa järjestetyssä yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa lisäämällä liikennekäytävien määrää yhdellä, liittämällä käsitteeseen neljä liikennealuetta sekä korostamalla multimodaalisuutta ja älykkäitten liikennejärjestelmien asemaa liikenteen infrastruktuurissa. kolmannessa liikennekäytävien muokattiin käsitettä 13. Komissio antoi tiedonannot unionin ja sen naapurimaiden liikenne- ja energiaverkkojen yhdistämisestä. 14. Liikenteen kokonaisuudessaan käynnissä, kun Wieniin perustettiin tekninen sihteeristö. infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelma (TINA) on nyt TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 2. ERITYISHANKKEITTEN EDISTYMINEN 2. 1 Energia Essenissä pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksyttyjen 10 erityishankkeen tilanne oli vuoden 1997 lopulla seuraava: • Kaikissa luonnonkaasuhankkeissa on edistytty hyvin. - Pyreneiden niemimaan kaasuhankkeista mainittakoon, että Algerian, Marokon ja Espanjan yhdistävä pääkaasuputki Cordobaan asti (hanke h4), yhdysputki Portugaliin (f6) sekä Portugalin pohjois-eteläsuuntainen kaasuputki (e5) ovat toimintakunnossa. Rakennustyöt ovat hyvin pitkällä myös muilla osuuksilla Pohjois-Portugalissa ja Galiciassa. Gasoducto Occidental -kaasuputken (Extremadura-Asturias) rakennustyöt on aloitettu, ja koko hanke suunnitellaan otettavan käyttöön vuonna 1999. - Kreikkalaiseen kaasuhankkeeseen (e6) liittyvä pääkaasuputki on toimintakunnossa, ja korkeapainehaaraputket sekä nestekaasuasema ovat rakenteilla. - Venäjän, Valko-Venäjän, Puolan ja EU:n välisen kaasuputken (h7) osalta yhteys Saksan itäosan ja Puolan länsiosan välillä on nyt toimintakunnossa, ja muut osat Saksassa ja Valko-Venäjällä ovat rakenteilla. • Valtaosassa sähköhankkeita on kohdattu tai kohdataan parhaillaan lupamenettelyyn paikalliset liittyviä syntyvät ympäristönsuojelu] ärjestot vastustavat hanketta, mikä heijastuu paikallisten ja kansallisten viranomaisten toimissa. Ongelmia on edelleen seuraavissa hankkeissa: ongelmia. Ongelmat yleensä siitä, että - Ranska-Italia (b6) - Ranska-Espanja (Cazaril-Aragon) (b7) Liitteessä I kuvataan tilanne kaikissa yhteisön suuntaviivoihin sisältyvissä 74:ssä yleistä etua koskevassa hankkeessa. 2. 2 Televiestintä Useimmat vuosina 1995 ja 1996 rahoitetuista 28 Euro-ISDN-hankkeesta etenevät tyydyttävästi, ja kymmenen hankkeen on määrä valmistua ennen vuoden 1997 loppua (ks. liite II). Riippumattomat asiantuntijat tekivät hankkeista teknisen arvion 20. -23. lokakuuta. Perustana oli kunkin hankkeen alustavien tai lopullisten (toimitettavissa olevien) tulosten tekninen arviointi. 2. 3 Liikenne Jotkin niistä Essenissä vahvistetuista 14:stä erityisestä liikennehankkeesta, jotka vaativat merkittävää julkisen sektorin rahoitusta, ovat edistyneet huomattavasti. TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Tilanteesta annetaan kattava kuvaus liitteessä III. Erikseen on mainittava seuraavat myönteiset seikat: 1. Pohjois-eteläsuuntaiset suurnopeusjunakuljetukset yhdistetyt kuljetukset ja (a) (b) Uudella Leipzig/Halle-Erfurt-radalla on aloitettu työt uudella rataosuudella. Itävallan Inntalin rataosuuden suunnittelu etenee aikataulussa, ja alustavat työt voitaneen aloittaa vuonna 1998. (c) Myös Brennerin tunnelia koskevassa päätöksenteossa on edistytty. 2. Kaikilla PBKAL-suurnopeusradan osuuksilla on edistytty huomattavasti. (a) (b) (c) (d) Belgian osuuden läntiset osat avattiin liikenteelle joulukuussa 1997, jolloin matkustusaika Brysselin ja Pariisin sekä Brysselin ja Lontoon välillä lyheni 20 minuuttia. Työt on aloitettu myös itäisellä rataosuudella Brysselistä Saksan rajalle. Kölnin-Frankfurtin sujuvat nopeammin, ja rataosuus suunnitellaan avattavan keväällä 2001. rataosuudella työt ennakoitua liikenteelle Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan rataosuuden lopulliset tekniset tutkimukset on tehty, ja niiden perusteella rakennustyöt voitaisiin aloittaa suunnitelman mukaisesti vuonna 1998. LCR- yhteenliittymän rahoitusvaikeudet on kuitenkin ratkaistava, jotta hanke voisi edetä aikataulussa. Eteläinen suurnopeusjuna: Barcelonan rataosuuden osilla (Catalayud-Ricla ja Zaragoza-Lleida). työt on aloite itu useilla Madridin- Itäinen suurnopeusjuna: Ranskan hallitus on päättänyt aloittaa lopulliset tutkimukset (Avant-projet détaillé) sekä rakentaa Vairesin ja Vandièresin välille uuden yhteyden, jonka toiminta aloitettaneen alkuvuodesta 2000. aloitettiin 1. kesäkuuta Alankomaissa satamarataosuudella. Betuwelijn rahtiliikenherata. on työt Betuwelijn-rautatien liikennekapasiteetin suuren tutkimukset ovat Lyonin-Triesten suurnopeusratahanketta koskevat meneillään. Italian ja Ranskan hallitukset sopivat 3. 10. 1997 radan kansainvälistä osuutta koskevasta kolmivuotisesta tutkimusohjelmasta, johon osoitetaan 55 miljoonaa ecua. 3. 4. 5. 6. TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 7. Kreikan moottoritiehankkeet: (a) osuudella. joudutettu useilla PATHE-tiehankkeen yksityisen Töitä on (pohjois- eteläakseli) sektorin (Elefsina- yhteistyöhankkeina Stavros-Spata-Immitos / Ateenan kehätie) sekä Rio-Antirio-sillan rahoitusjärjestelyt on saatu lähes valmiiksi, ja valmistelut ovat hyvässä vauhdissa. toteutettavien ESSI-hankkeen Julkisen ja (b) Egnatia-hankkeessa (itä-länsiakseli) on järjestetty uusia osuuksia koskevia tarjouskilpailuja. 8. 9. Dublinin ja Belfastin välinen Enterprise-junayhteys avattiin virallisesti 21. 10. Yhteyden ansiosta matkustusaika lyheni 1 tuntiin 55 minuuttiin, ja koko Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer-hanke on nyt saatu lähes valmiiksi. Malpensan lentoasemalla työt etenevät aikataulussa, ja uusi lentoasema (ensimmäinen vaihe) on tarkoitus avata lokakuussa 1998. 10. Öresundin kiinteän yhteyden työt etenevät aikataulussa, ja työt saadaan loppuun vuoteen 2000 mennessä. Tanskanpuoleiset yhteystiet saadaan valmiiksi vuonna 1998. 11. Pohjolan kolmion multimodaaliliikennekäytävä (a) (b) (c) El 8-tien kunnostustyöt Turun lähellä ja Helsingin kehätiellä on saatu lähes päätökseen, ja E6-tiellä on aloitettu Sunningen salmen ylitystyöt Ruotsin länsiosassa. Ratatyöt jatkuvat Suomen rautatieverkon eteläisellä pääradalla sekä Ruotsin eteläisellä pääradalla ja länsirannikon radalla. Tukholma-Arlandan lentoaseman uuden kiitotien geologiset työt ja Helsinki-Vantaan lentoaseman uusien Schengen-tilojen työt ovat edistyneet. 12. Newryn-Dundalkin liikennekäytävää Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux maantiehanketta) koskevat tutkimukset on saatu päätökseen, ja päätös seuraavista toimista odotetaan tehtävän lähiaikoina. Englannin ja Walesin alueella sijaitsevista osuuksista tehdään tutkimuksia, ja rakennustyöt ovat käynnissä Skotlannin osuudella. Liikenteenhallinnan odotetaan tämän ansiosta paranevan koko yhteydellä. (osa Länsirannikon päälinjaa koskevissa tutkimuksissa on arvioitu eri mahdollisuuksia parantaa reitin ohjaus- ja valvontajärjestelmää ja saada siitä yhteentoimiva koko Euroopan alueella. Linjan nykyaikaistamiseen tähtäävät rakennustyöt on aloitettu. 10 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N: o 2236/95) 3. TEN-VERKKOJA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ JA VERKKOIHIN LIITTYVÄT KOMITEAT 3. 1 Perustamissopimus, suuntaviivat ja muu asiaankuuluva lainsäädäntö 3. 1. 1 Perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohdan ja 129 d artiklan muuttaminen Kun Amsterdamin sopimus tulee voimaan, perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohdan kolmatta luetelmakohtaa muutetaan pyrkimyksenä helpottaa edelleen unionin rahoituksen myöntämistä yksityisen sektorin hankkeille. Teksti kuuluu tällöin seuraavasti: yhteisö "voi erityisesti toteuttamiskelpoisuutta koskevilla selvityksillä, lainatakuilla tai korkotuella tukea sellaisia jäsenvaltioiden tukemia yhteistä ensimmäisessä jotka luetelmakohdassa tarkoitetuissa suuntaviivoissa". yksilöidään hankkeita, koskevia etua Lisäksi muutetaan 129 d artiklaa siten, että kaikki TEN-verkkoja koskevat lainsäädännölliset kun alistetaan yhteispäätösmenettelyä noudatetaan nykyisin vain suuntaviivojen osalta. yhteispäätösmenettelyyn, ehdotukset 3. 1. 2 Euroopan laajuisia televerkkoja koskevien suuntaviivojen hyväksyminen Pitkittyneen sovittelumenettelyn jälkeen suuntaviivat hyväksyttiin 17. kesäkuuta. 1 3. 1. 3 Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen Suuntaviivoja muutettiin 29. toukokuuta saattamalla yhteistä etua koskevien hankkeitten luettelo ajan tasalle. 2 Komissio teki 11. heinäkuuta päätöksen yhteistä etua koskevien hankkeiden erittelemisestä. 3 3. 1. 4 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen suuntaviivojen muuttamisesta Komissio julkaisi 17. joulukuuta ehdotuksen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien sisällytetään merisatamat, sisävesisatamat ja intermodaaliterminaalit ja että Essenin Eurooppa- neuvoston hyväksymän erityishankkeen nro 8 otsaketta muutetaan (Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan välinen multimodaalinen yhteys). 4 siten, että niihin 3. 1. 5 IDA H -ohjelmaa koskevat ehdotukset Nykyinen IDA-ohjelma päättyi vuoden 1997 lopulla, ja sen vuoksi komissio ehdotti 12. joulukuuta uutta ohjelmaa. Uudessa ohjelmassa määritellään hallintojenvälisen telemaattisen tietojenvaihdon Euroopan laajuisiin verkkoihin 1 2 Päätös 1336/97, 17. 6. 1997, EYVL L 183, s. 12. Päätös 1047/97, 29. 5. 1997, EYVL L 152, s. 12. 3 EYVL L 225, 15. 8. 1997. 4 KOM(97)681. 11 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) liittyvät suuntaviivat ja yhteistä etua koskevat hankkeet sekä ehdotetaan toimenpideohjelmaa, jolla varmistettaisiin näiden verkkojen yhteentoimivuus ja käytettävyys. 5 Ehdotukset perustuvat perustamissopimuksen 129 d artiklaan. 3. 1. 6 Tieliikenteen telematiikka Komissio antoi 20. toukokuuta 1997 neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedonannon, jossa ehdotetaan strategiaa telematiikan soveltamiseksi Euroopan tieliikenteeseen sekä eräitä alustavia toimia. 6 Neuvosto katsoi kokouksessaan 17. kesäkuuta, että tiedonanto oli hyvä perusta tuleville toimille. 3. 2 TEN-suuntaviivojen komiteat 3. 2. 1 Energia Energiaverkkojen suuntaviivoja käsittelevä komitea kokoontui 30. huhtikuuta 1997. Tärkein kokouksessa käsitelty asia oli yhteistä etua koskevien hankkeitten teknisiin erittelyihin liittyvä komission ehdotus. Komitea antoi ehdotukselle laatimasta tukensa. Lisäksi komitea keskusteli komission yksimielisen valmisteluasiakirjasta, jossa käsitellään mahdollisia ratkaisuja energiahankkeitten lupamenettelyongelmiin. 3. 2. 2 Televiestintä Komitea kokoontui televerkkoja koskevien suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen ensimmäiseen kokoukseensa 12. marraskuuta. Komitea antoi yksimielisen myönteisen lausunnon luonnoksesta komission päätökseksi Euroopan laajuisten televerkkojen monivuotisen työohjelman perustamisesta sekä vuoden 1998 TEN- televerkkohankkeisiin liittyvien avointen ehdotuspyyntöjen sisällöstä. 3. 2. 3 Liikenne Liikenneverkkojen suuntaviivoja käsittelevä komitea kokoontui 28. ja 29. huhtikuuta. Tärkein käsiteltävä asia oli suuntaviivojen 18. 3 artiklassa tarkoitetun toteutuskertomuksen ja 21. 1 artiklassa edellytetyn suuntaviivojen tarkistamista koskevan kertomuksen laatiminen. Komitea keskusteli lisäksi maantieteellisen liityntäkohtien (GIS) perustamisesta, satamien ja muiden tietojärjestelmän strategisesta sekä sisällyttämisestä ympäristöarvioinnista. TEN-verkkoihin liikenteen 5 KOM(97)661. 6 KOM(97) 223. 12 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 3. 3 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea kokoontui viisi kertaa vuonna 1997. Monialaisessa kokoonpanossaan komitea kokoontui kerran, marraskuussa, keskustelemaan muiden muassa komission vuosikertomuksesta Luxemburgin Eurooppa-neuvostolle sekä Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan asetuksen 16 artiklan mukaisesta vuosikertomuksesta. Komitean työstä on annettu aloittainen selvitys jäljempänä osassa 4. 13 Taulukko 1: YHTEISÖN RAHOITUS TEN-HANKKEILLE VUONNA 1997 (miljoonaa ecua) Ala Tukityyppi Valine 1993-19947 19957 19967 19977 YHTEENSA tahan saakka LIIKENNE Lainat Takaukset Suorat avustukset E I P89 (14:n erityishankkeen osuus) E1R89 E A K R9 10 Koheesiorahasto ENERGIA TELEVIESTENTA Avustukset, korkotuet, lainatakuut ja tutkimusten osarahoitus TEN-budjettikohta B5-700 (14:n erityishankkeen osuus) Lainat Takaukset Suorat avustukset E I P89 E I R89 EAKR910 Tutkimusten osarahoitus TEN-budjettikohta B5-710 Lainat Takaukset Suorat avustukset E I P89 EIR 89 E A K R9 10 Toteutettavuus- ja validointitutkimusten osarahoitus TEN-budjettikohta B5-720 3 847 2 483 75,9 884,0 1 887,0 385 180 1082 207,7 675,7 0 3 105 156,1 294,7 21,9 3 819 1603 85,2 115,0 1 108 240 181,5 910 11,90 87,8 12,2 839 19,40 0 22,6 | TELEMAATTISET VERKOT Suorat avustukset TEN-budjettikohta B5-721 71,8 47,36 3 504 1 189 303 2 639 1088 280 211 1415 270 1265 8,9 1602 9 173 16,1 44 4 943 1601 55 527,4 1 901 352 211 854 3,75 277,3 24,2 1880 276 0 26,6 46,7 16113 6 876 I 519,1 1 4 165,4 I 5 984 1 1 257 | 783,5 4 262 493,35 2 305,8 | | | | 45,3 1 7 426 460,5 467,7 87,2 210,06 ^ Kohdennetut määrärahat 8 Allekirjoitetut sopimukset. TEN-hankkeet ja niiden oheishankkeet. 9 1 ° Sisältää yleensä vuosiksi 1996-1999 sidotut määrärahat. 14 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 4. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS Edellä taulukossa 1 annetaan yleiskuva unionin rahoituksesta TEN-verkoille. 4. 1 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea 4. 1. 1 Energia Komitea kokoontui 19. syyskuuta ja hyväksyi kokouksessaan 16 energia-alan toteutettavuus- ja muuta hanketta, joille komissio puolestaan ehdottaa yhteensä 18 miljoonan ecun avustuksia. Tarkempia tietoja annetaan liitteessä IV. Kun otetaan huomioon komitean vuonna 1996 hyväksymiä ehdotuksia koskevat rahoitussitoumukset, sitoumusten määrä vuonna 1997 on noin 24 miljoonaa ecua. Taulukko 2: Energian TEN-verkkojen rahoitussitoumukset 1995 1996 1997 milj. ecua 6,5 5,7 % 5 3% 47% milj. ecua 3,7 5,2 % 42% 58% milj. ecua % 9,2 38% 15,0 62% SAHKO KAASU 'M^M^W^^^M^MmMt \'t < " '> '100%' Ml 4. 1. 2 Televiestintä Komitea kokoontui televiestintää käsittelevässä kokoonpanossaan 25. kesäkuuta, ja kokouksessaan se ilmaisi myönteisen kantansa yhteisön tuen antamiseen vuonna 1997 valituille hankkeille. Kannan perusteella valittiin 41 tuettavaa hanketta. Hankkeita oli esitetty kolmen erillisen ehdotuspyynnön yhteydessä. tehtyyn Euro-ISDN-päätök:een. Huomioon Ensimmäinen ehdotuspyyntö julkaistiin maaliskuussa 1997, ja se perustui vuonna 1995 kuitenkin mahdollisimman pitkälle myös myöhemmin hyväksyttyjen suuntaviivojen myötä muuttunut tilanne. Yhteisön rahoitustukea päätettiin antaa kahdelletoista yhteistä etua koskevalle hankkeelle yleisten palvelujen, pk-yrityksille suunnattavien palvelujen sekä terveydenhuollon televiestintäsovellusten alalla. otettiin Loppuvuodesta 1996 julkaistun seuraavan, koulutusalan multimediaa koskevan yhteisen ehdotuspyynnön perusteella valittiin kolmetoista yhteistä etua koskevaa sekä kouluverkkojen hanketta. Hankkeet käsittelevät mm. etäopiskelua multimediaviestintäj ärj estelmiä. 15 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) lisäksi yhteisön rahoitustukea päätettiin antaa viidelletoista Edellisten alueelliselle hankkeelle yhdestätoista jäsenvaltiosta. Hankkeilla edistetään sähköistä kaupankäyntiä matkailualan pk-yrityksissä, ja ne valittiin vuoden 1996 puolivälissä julkaistun ehdotuspyynnön perusteella. Yhteisön rahoitustuki kaikille näille 40 hankkeelle on yhteensä 21 miljoonaa ecua. Kaikki hankkeet on lueteltu liitteessä V. 4. 1. 3 Liikenne Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea piti vuonna 1997 kaksi liikennettä käsittelevää kokousta. Komitea puolsi 125:tä hanketta ja tutkimusta, joille komissio ehdotti kaikkiaan 352 miljoonan ecun rahoitustukea. Valituista toimista noin 50:ssä kyse oli aiemmin toimen jatkamisesta (tai täydentämisestä). Tarkat tiedot on annettu liitteessä VI. tuetun Komissiolle toimitettiin kaikkiaan jopa 311 rahoitustukihankemusta, joista monessa kyse oli varsin pienistä summista. Helpottaakseen hakemusten taakkaansa komissio suostutteli käsittelystä komitean asettamaan tulevien liikennehankkeitten rahoitustuelle 500 000 ecun alarajan. Hyvin perustelluissa tapauksissa rajaa voidaan poikkeuksellisesti alentaa. ja hallinnoinnista aiheutuvaa Kuten taulukosta 3 käy ilmi, komissio keskittää suurimman osan käytettävissä olevista varoista (60 %) edelleen 14:lle Essen-erityishankkeelle (näihin kuuluu myös raideliikenteen hallinta). Muiden yhteistä etua koskevien hankkeitten osuus (25 %) on kasvanut huomattavasti vuoteen 1996 verrattuna. Liikenne: Taulukko 3 - Hankelajit (ml 9 miljoonaa Essenin Eurooppa-neuvoston vahvistamat 14 erityishanketta ecua raideliikenteen hallintaan) Liikenteenhallinta (kaikki liikennemuodot paitsi rautatieliikenne) Muut tarkeat yhteista etua koskevat hankkeet (paitsi 14 erityishanketta) Tuki 97 (milj. ecua) 211 % -97 60 -96 75 52 15 18 89 25 7 YHTEENSA 352 100 100 Toimenpidetyypeittäin jaotellusta taulukosta 4 ilmenee, että suorien avustusten ja korkotuen osuus kasvoi vuonna 1997 merkittävällä tavalla (suorat avustukset 53 % ja korkotuki 66 %), kun taas toteutettavuustutkimusten osuus väheni huomattavasti eli 36 %. 16 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Liikenne: Taulukko 4 - Toimenpidetyypit Toteutettavuustutkimukset / tekninen tuki Suorat avustukset Korkotuet YHTEENSA Tuki 97 (milj. ecua) 175 140 37 352 % -97 50 40 10 100 -96 68 26 6 100 Kuten taulukosta 5 ilmenee, ylivoimaisesti suurin osa liikennealalle asetuksen 2236/95 mukaisesti myönnetyistä yhteisön varoista käytetään rautatiehankkeisiin (58 %). Seuraavina tulevat maantiehankkeet (18 %) ja liikenteenhallinta (15 %). Lentoasemien saama tuki (6 %) on kasvanut merkittävästi edellisvuodesta. Taulukko 5: Liikennemuodot Rautatieliikenne (ml. liikenteenhallinta) Maantieliikenne Sisavesiliikenne Meriliikenne/satamat Lentoasemat Liikenteenhallinta paitsi rautatieliikenne) (kaikki liikennemuodot Tuki 97 (milj. ecua) 204 62 4 9 21 52 % 1997 58 18 1 2 6 15 1996 62 13 1 1 1 22 YHTEENSA 352 100 100 4. 2 IDA (sähköpostihankkeet, monialaiset eurooppalaisten IDA-hankkeita laitosten tuki, alakohtaiset toimet) rahoitetaan TEN-rahoitustukiasetuksesta erillään. Esityksen kattavuuden nimissä ne kuitenkin mainitaan tässä. Komissio hyväksyi vuonna 1997 kaikkiaan 37,5 miljoonan ecun rahoitustuen erilaisille IDA-ohjelmasta tuettaville toimille. Tarkempia tietoja on annettu liitteessä VII. f~>imet, 4. 3 EAKR Kuten edellä olevasta taulukosta 1 käy ilmi, selvästi suurin osa unionin TEN- hankkeille myöntämistä avustuksista on peräisin Euroopan aluekehitysrahastosta taulukossa annetaan (EAKR) ja koheesiorahastosta. Seuraavissa kahdessa suunnatusta EAKR:n tarkempia rahoituksesta vuonna 1997. Yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteessä IX. liikennehankkeisiin tietoja energia- ja 17 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Taulukko 6: EAKR. n energiarahoitus yhteensä 1997 Jasenvaltiot Suunniteitu EAKR:n rahoitus 1994-1999 (milj. ecua) Sitoumukset vuoteen 1997 (milj. ecua) Sitoumukset 1997 (milj. ecua) Viitteet ja huomautukset ESPANJA KREIKKA ITALIA PORTUGALI YHTEENSA kausi 1994-1999 1997 92,7 203,0 55,8 304,0 655,5 75,1 189,5 16,2 123,0 403,8 174,8 80,5 - 22,0 277,3 Taulukko 7: EAKR:n liikennerahoitus yhteensä 1997 YHTEENSA Suunniteitu EAKR:n rahoitus 1994-1999 (milj. ecua) Sitoumukset vuoteen 1997 (milj. ecua) Sitoumukset 1997 (milj. ecua) Viitteet ja huomautukset KREIKKA IRLANTI ITALIA PORTUGALI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA SUOMI LUKENNE YHTEENSA kausi 1994-1999 1163,2 364,5 1045,0 213,0 123,8 7,4 2916,9 640,1 133,0 384,5 - - 3,7 1161,3 1997 358,4 52,5 33,8 72,6 6,4 3,7 527,4 c1) Seuraavat ohjelmat ja hankkeet saivat vuonna 1997 eniten EAKR-rahoitusta. Energia • maakaasun käyttöönotto Kreikassa • maakaasun käyttöönotto Portugalissa sekä Portugalin verkon liittäminen Espanjan verkkoihin INTERREGII -ohjelman puitteissa • Algeria-Marokko-EU-kaasuputkiston Espanj an osuus j a ulottaminen muutamiin Andalusian kaupunkeihin • maakaasun käyttöönotto uusilla Espanjan alueilla (putkistohanke maan länsiosassa sekä Valencia-Orihuela-Cartagena-hanke) 1 ' Kokonaismäärässä otettu huomioon vain ne jäsenvaltiot, joista on käytettävissä TEN-verkkoja koskevat arviot. 18 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Huelvan ja Cartagenan nestekaasuasemien parannustyöt. Liikenne: Kreikan PATHE- ja VIA EGNATIA -moottoritiet Ateena-Thessaloniki-rautatie valtatiet Italiassa valtatiet Irlannissa rautatiehankkeet Portugalissa. 4. 4 Koheesiorahasto Taulukossa 8 esitetään TEN-liikennehankkeille koheesiorahastosta myönnetyt vuosittaiset maksusitoumukset kussakin saajajäsenvaltiossa vuodesta 1993. Lukuihin sisältyvät kunakin vuonna hyväksyttyjä hankkeita koskevat sitoumukset sekä uudet vuosimaksuerät jo aiemmin hyväksytyille hankkeille. Taulukko 8: TEN-hankkeitten rahoitus koheesiorahastosta. Kokonaisrahoitus jäsenvaltioittain JÄSENVALTIOT 1993 1994 1995 1996 ESPANJA 606,4 498,9 610,2 678,8 PORTUGALI 160,8 200,2 240,5 221,5 KREIKKA IRLANTI 105,1 134 159,7 202,4 86 96 97,2 121,8 jmi Taulukosta 9 käy selville vuosiv+aisten maksusitoumusten jakautuminen liikennealan mukaan. Siitä näkyy selväsii tiehankkeiden edelleen jatkuva valta- asema koheesiorahaston rahoituksen kohteena kyseisten jäsenvaltioiden tarpeita ja painopistealoja vastaavasti. Määrät sellaisenaan kertovat kuitenkin siitä, että myös muiden liikennemuotojen kuten rautateiden ja satamien rahoitus on merkittävää. Liitteessä IX esitetään koheesiorahastosta myönnettävän avun uusin tilanne koheesiomaita välittömästi koskevan viiden erityishankkeen osalta. Näitä ovat eteläinen suurnopeusjuna, Kreikan moottoritiet, Portugalin ja Espanjan sekä muun EU:n sekä tieliikenneyhteys Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maat. Cork-Dublin-Belfast-rautatieyhteys multimodaaliyhteydet, 19 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Hankkeen nro 8 (Portugalin ja Espanjan sekä muun EU:n multimodaaliyhteydet) alaa muutettiin vuonna 1997 Dublinin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1996 sovitulla tavalla. Tämän erityishankkeen nimi on nyt "Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan multimodaalikäytävä". Koska hanke on nyt laajempi, koheesiorahaston avustuksen määrä vuonna 1997 ja myöhempinä vuosina on huomattavasti suurempi kuin kaudella 1993-1996. Taulukko 9: TEN-hankkeitten rahoitus koheesiorahastosta - Yhteensä liikennemuodoittain 1993 1994 1995 1996 1997 Yhteensä 1993- 1996 672,6 70 619,6 66 832,5 75 959,5 78 707,6 57 3791,8 Ala Maantiet ja moottoritiet »* iff pf "$&& IIMHII. 1. ,HI4|' Rautatiet 162,2 16 278,5 29 178,4 16 222 18 407,7 33 1248,8 Satamat 16,1 31 Lentoasemat 91,7 Vesiliikenne- järjestelmät 15,6 67,4 23,7 5,5 23 15,7 21,3 110,3 4,2 158,8 241,4 29,3 Yhteensä r mm ]pKT '>iB XiftVr HM 4. 5 EIP:n lainat Euroopan laajuisten verkkojen kehittäminen on yhä EIP:n keskeisiä painopisteitä. Tämä kuvastuu pankin lainatoiminnassa myös vuonna 1997. EIP:n johtokunta hyväksyi uusia lainoja 9 318 miljoonan ecun arvosta, ja rahoitussopimuksia allekirjoitettiin 7 677 miljoonan ecun arvosta. Tämä vastaa kolmannesta pankin toiminnasta jäsenvaltioissa. Vuodesta 1993 pankki on myöntänyt TEN-hankkeille ja niihin liittyville hankkeille kaikkiaan 42 141 miljoonan ecun arvosta lainaa (kasvua edellisvuodesta 28 %) ja allekirjoittanut rahoitussopimuksia kaikkiaan 27 801 miljoonan ecun arvosta (38% enemmän kuin edellisvuoden lopussa). Kyseessä olevien hankkeitten investointikustannukset ovat arviolta kaikkiaan 132 000 miljoonaa ecua. Ks. liite X. EIP myönsi liikenteen TEN-hankkeisiin vuonna 1997 lainaa kaikkiaan 7 033 miljoonan ecun arvosta (7 542 miljoonaa ecua vuonna 1996), jolloin alan toimintaan myönnettyjen lainojen kokonaisarvo on tähän mennessä 28 023 miljoonaa ecua. Allekirjoitettujen rahoitussopimusten arvo oli vuonna 1997 20 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) kaikkiaan 4 943 miljoonaa ecua (3 504 miljoonaa ecua vuonna 1996), ja tähänastinen kokonaisarvo on 16 113 miljoonaa ecua. Essenin Eurooppa-neuvoston ensisijaisiksi katsomille 14:lle liikennehankkeelle myönnettiin uutta lainaa vuonna 1997 kaikkiaan 2 708 miljoonan ecun arvosta, ja kokonaismäärä on yhteensä 11 157 miljoonaa ecua. Rahoitussopimuksia allekirjoitettiin vuonna 1997 kaikkiaan 1 601 miljoonan ecun arvosta (1 189 miljoonaa ecua vuonna 1996), ja niiden tähänastinen kokonaisarvo on 6 876 miljoonaa ecua. Uudet myönnetyt ja allekirjoitetut lainasopimukset koskivat etupäässä PBKAL-suurnopeusjunahankkeen ensimmäistä ja toista vaihetta, Pohjolan kolmiota sekä Kreikan moottoritiehankkeita. Energia-alalla myönnettiin vuonna 1997 kaikkiaan 670 miljoonan ecun arvosta uusia lainoja kaasu- ja sähkö-TEN-hankkeille (875 miljoonaa ecua vuonna 1996). Tähänastinen kokonaismäärä on näin ollen 5 559 miljoonaa ecua. Uusia lainasopimuksia allekirjoitettiin 854 miljoonan ecun arvosta (1 415 miljoonaa ecua vuonna 1996), jolloin kokonaismäärä kasvoi 4 262 miljoonaan ecuun. Kun yhdelle kymmenestä Essenin energiahankkeesta myönnettiin käsiteltävänä vuonna 300 miljoonan ecun laina, hyväksyttyjen lainojen tähänastiseksi kokonaismääräksi saadaan 2 548 miljoonaa rahoitussopimusten ja kokonaismääräksi 2 040 miljoonaa ecua. allekirjoitettujen ecua jotka eivät kuulu lisäksi uusia lainoja myös eurooppalaisiin televiestinnän TEN- Vuonna 1997 EIP myönsi televiestintäverkkohankkeisiin, suuntaviivojen piiriin. Lainoja myönnettiin kaikkiaan 1 616 miljoonan ecun arvosta (1 373 miljoonaa ecua vuonna 1996) ja sopimuksia allekirjoitettiin 1 880 miljoonan ecun arvosta (1 602 miljoonaa ecua vuonna 1996). Tähän mennessä lainoja on myönnetty kaikkiaan 8 559 miljoonan ecun arvosta. Allekirjoitettujen rahoitussopimusten tähänastinen kokonaisarvo on 7 426 miljoonaa ecua. Noin 74%:ssa vuoden 1997 uusista lainasopimuksista ja 85%:ssa myönnetyistä lainoista kyse oli matkapuhelinhankkeista. ja työllisyydestä EIP:tä Eurooppa-neuvosto kehotti kesäkuussa 1997 antamassaan päätöslauselmassa kasvusta laajojen infrastruktuuriverkkojen alalla". Vastauksena tähän pankki uudisti ja vahvisti tukemiseen, mistä osoituksena on pankin sitoutumistaan TEN-verkkojen johtokunnan hyväksymä Amsterdamin erityistoimintasuunnitelma, johon sisältyy muiden muassa TEN-verkkiia ja niihin liittyvää infrastruktuuria koskevia toimenpiteitä: "tehostamaan toimintaansa • Tuetaan hankkeiden valmistelua. • Myönnetään lainoja, joiden takaisinmaksuaika ja lyhennyksetön aika on pitkä. • Korotetaan lainan enimmäismäärää 75 prosenttiin (50 %:n asemesta) hankkeen kustannuksista (poikkeustapauksissa, asianmukaisuus määritellään tapauskohtaisesti). • Laaditaan tarvittaessa yksilöllisiä ratkaisumalleja ensisijaisina pidettäville hankkeille. 21 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Pyritään yhteistyössä komission, EIR:n ja jäsenvaltioiden kanssa luomaan uusia rahoitusvälineitä sekä kannustetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteita. Taulukko 10: EIP:n lainat TEN-hankkeille (miljoonaa ecua) 1993 1994 1995 1996 1997 Liikenne (Essenin hankkeet) Energia (Essenin hankkeet) Televiestintä12 1908 1346 367 207 1005 1939 1 137 715 315 2 100 3 819 1603 910 523 839 3 504 1 189 1415 695 1602 : 'Vf «y'?XgX TO ?^V"W*f55? T*T MMI 4. 6 EIR:n takaukset EIR:n hyväksyttyjen operaatioiden kokonaisarvo oli vuoden 1997 lopulla kasvanut rahaston perustamisesta 3 000 miljoonaan ecuun. Allekirjoitettuja operaatioita näistä oli 2 200 miljoonan ecun arvosta. TEN-hankkeitten osuus tästä oli 1 548 miljoonaa ecua, mikä vastaa 67 prosentin osuutta kokonaismäärästä (liikenne 37 %, energia 30 % ja televiestintä 33 %). Allekirjoitettujen operaatioiden arvo oli vuonna 1997 kaikkiaan 769 miljoonaa ecua (takaukset) ja 33,5 miljoonaa ecua (pääomarahoitus). TEN-hankkeisiin myönnettiin takauksia 336 miljoonan ecun arvosta (82 %), joista 278 miljoonaa ecua puhelinhankkeisiin (kaikki matkapuhelinverkkoja)13 Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa ja Unkarissa. Lisäksi allekirjoitettiin yksi energiahankkeisiin (Portugali, 4 miljoonaa ecua) ja yksi liikennehankkeisiin (Kreikka, 55 miljoonaa ecua) liittyvä operaatio. EIR:n perustamisen jälkeen TEN-hankkeille on myönnetty takauksia yhdeksässä jäsenvaltiossa (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Portugali, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä EU:n ulkopuolella Unkarissa, Slovakiassa ja Norjalle kuuluvissa osissa Pohjanmerta. Operaatioista on annettu tarkempia tietoja liitteessä XI. 12 Nämä televiestintähankkeet eivät kuulu televiestinnän TEN-suuntaviivojen piiriin. 13 Ks. alaviite 12. 22 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Taulukko 11: EIR:n lainatakuut TEN-hankkeille 1994 1995 1996 Liikenne Energia Televiestintä 75,9 207,7 156,1 85,2 11,9 19,4 303 270 4. 7 EHTY:n lainat Vuonna 1997 komissio allekirjoitti ja maksoi kaksi TEN-hankkeisiin liittyvää EHTY-lainaa, joiden yhteisarvo oli 130 miljoonaa ecua. Kyse oli kahdesta liikenteeseen (uusi Tajo-joen ylittävä silta) ja energiaan portugalilaisesta, (maakaasuverkko) liittyvästä hankkeesta. 4. 8 ETA:n rahoitusjärjestelmä Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmästä myönnettiin 7 miljoonan ecun avustus espanjalaisen Lanzaroten lentoaseman parannus- ja laajennushankkeelle. Lisäksi järjestelmän puitteissa hyväksyttiin korkotuki seuraaville lainoille: 156,5 miljoonaa ecua - Ateenan kehätie (osa PATHE-hanketta), 40 miljoonaa ecua - tienparannushankkeet Irlannissa, 68 miljoonaa ecua - Lanzaroten, Teneriffan ja Fuerteventuran lentoasemien laajennushankkeet Espanjassa. 4. 9 Jäsenvaltioiden myöntämä rahoitus on rahoitus useimmissa TEN-hankkeissa Unionin osa kokonaiskustannuksista. Poikkeuksena mainittakoon muutamat "koheesiomaissa" toteutettavat hankkeet. Valtaosa rahoituksesta on peräisin joko jäsenvaltioiden viranomaisilta tai yksityisiltä rahoittajilta, kuten on laita erityisesti energia- ja tähän mennessä ole televiestintähankkeissa. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan kyenneet toimittamaan komissiolle tilastoja TEN-hankkeisiin käyttämistään varoista. pieni vain 4. 10 Unionin ulkopuolisten maitten infrastruktuuritoimien rahoitus Laajentumisneuvottelujen myötä on entistä tärkeämpää ja kiireellisempää yhdistää unionin ja sen itäeurooppalaisten ja Välimeren alueen naapureiden liikenne-, televiestintä- ja energia-TEN-verkot. Koska kumppanimaat ovat suhteellisen köyhiä, tarvitaan kuitenkin huomattavaa taloudellista apua niin koko kansainväliseltä yhteisöltä kuin erityisesti unionilta. Agenda 2000 -asiakirjassaan komissio katsoi, että koska näiden hankkeitten edut ovat yleiseurooppalaisia, unionin on perusteltua huomattavalla taloudellisella tuella. x 4 edesauttaa niiden toteutumista 14 Agenda 2000, Nide I, sivut 11 ja 56-57. 23 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Vuonna 1997 EIP hyväksyi 509 miljoonan ecun arvosta lainoja uusiin keski- ja itäeurooppalaisiin liikenneverkkohankkeisiin ja allekirjoitti 427 miljoonan ecun arvosta toteutettaviin televiestintähankkeisiin hyväksyttiin uusia lainoja 667 miljoonan ecun arvosta ja lainasopimuksia allekirjoitettiin 357 miljoonan ecun arvosta. rahoitussopimuksia. Samoissa maissa Ecofm-neuvosto myönsi ElP. lle tammikuussa 1997 uusia lainavaltuuksia käytettäväksi Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren alueen maiden hyväksi. Neuvoston kehotuksesta EIP perusti tukijärjestelmän helpottamaan hakijoiden jäsenyysvalmisteluja. tukea 31. päivään Järjestelmästä voidaan myöntää tammikuuta 2000 ulottuvalla kaudella kaikkiaan 3 500 miljoonaa ecua. EIP myönsi vuonna 1997 uuden lainan Marokon ja Espanjan sähköverkkojen yhdistämiseen. Tällä kertaa kyse oli hankkeen espanjalaisesta osasta; Marokon puoleista osaa varten pankki antoi rahoitusta vuonna 1994. Lisäksi myönnettiin ja allekirjoitettiin laina Algerian GR2-kaasuputkea varten. Putken kautta johdetaan kaasua kahteen Pohjois-Afhkan ja Euroopan yhdistävään, Italian ja Espanjan kautta kulkevaan putkeen. Keväällä 1997 komissio uudisti Phare-ohjelman investointistrategian Keski- ja Itä-Euroopan maiden osalta. Sen myötä lisätään infrastruktuuri-investointeihin käytettäviä varoja tarkoituksena laajentaa TEN-verkkoja alueelle ja erityisesti unionin jäsenyyttä hakeviin maihin. Uusien rahoitussitoumusten arvo oli vuonna 1997 arviolta 159 miljoonaa ecua, ja suurin osa osoitettiin liikenteen infrastruktuurihankkeisiin. Rahoitussitoumuksiin sisältyy 100 miljoonan ecun osuus, jonka Euroopan parlamentti toivoi osoitettavan infrastruktuurihankkeisiin, jotka koskevat erityisesti liikenteen TEN-verkon laajentamista Keski- ja Itä- Euroopassa Kreetan-Helsingin liikennekäytävien varrella. Taulukossa 12 eritellään maksusitoumukset maittain ja aloittain. Taulukko 12: Phare-ohjelman infrastruktuurirahoitus 1997 Maa LIIKENNE (milj. ecua) ENERGIA (milj. ecua) TELE- VIESTINTA (milj. ecua) Bulgaria Tsekki Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Rajahankkeet 1 YHTEENSA 0 4,16 5 33,7 4,1 4,5 91 0 0 6,3 9,1 - m& 24 0 0 0 0 0 0,8 0 0 0 0 0 -',> &T 0 !'- VT' #1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Yksi Tacis-ohjelman tavoitteista on parantaa infrastruktuuriyhteyksiä entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa, ja ohjelman vuosibudjetista voidaan nyt käyttää jopa 10% rajayhteistyöhön liittyviin investointeihin, esimerkiksi pieniin infrastruktuurihankkeisiin. Vuonna 1997 Tacis-ohjelmasta osoitettiin yli 50 miljoonaa ecua tällaisiin liikenne-ja energiahankkeisiin. Medä-ohjelmasta myönnettävä rahoitus Välimeren alueen maiden ja EU:n yhteyksien parantamiseen on tätä nykyä hyvin vähäistä (mutta erittäin hyödyllistä). Rahoitus rajoittuu pieneen määrään toteutettavuustutkimuksia. 25 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 5. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS: MUITA KYSYMYKSIÄ 5. 1 Pontta Essenin erityishankkeille Essenin Eurooppa-neuvoston valitsemien 14:n erityishankkeen taloudellisten vaikeuksien vuoksi komissio suositteli työllisyyttä käsitelleelle Luxemburgin Eurooppa-neuvostolle,15 että kyseiset jäsenvaltiot laativat yhteistyössä komission kanssa kullekin Essenissä vahvistetulle hankkeelle kestävän aikataulun ja hankkeen rahoitussuunnitelman sitoutumisensa toteuttamiseen. Tämä on välttämätön edellytys määrätietoisen toiminnan aikaansaamiselle yksittäisissä hankkeissa sekä luottamuksen synnyttämiseksi siihen, että verkon tarjoamat hyödyt käytetään hyväksi. Eurooppa-neuvosto hyväksyi lähestymistavan päätelmissään. 16 osoittaakseen poliittisen 5. 2 Agenda 2000 ja tulevat rahoitusnäkymät Agenda 2000 -asiakirjaan sisältyy joukko merkittäviä lausuntoja TEN-verkkojen tulevasta kehittämisestä: (1) (2) (3) Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, että ensisijaisena tavoitteena on kehittäminen. 17 sisäisten asiakirjassa täsmennetään, että Euroopan laajuiset hankkeet ovat yhteisön sisäisen politiikan kannalta avainasemassa. 18 politiikkojen Toisaalla Asiakirjan mukaan Euroopan laajuisilla verkoilla on tärkeä tehtävä uusien yhteyksien luomisessa jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja Itä-Euroopan maihin. 19 todetaan, että on lisärahoitusta nykyisiin Asiakirjassa määrärahoihin nähden. 20 TEN-verkkojen budjettivarojen on kasvettava nopeammin kuin BKTL:n21 ja lisäys olisi suurempi kuin niiden suhteellinen osuus laajentuneen yhteisön BKT:sta edellyttäisi. 22 löydettävä 15 SEC(97)2168,s. 12. 16 Puheenjohtajan päätelmät, SN300/97. 17 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, I osa, Vuoden 2000 jälkeen, s. 17. 18 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 3. luvun 3. kohta, s. 68. 19 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, I osa, 1. luvun 1. kohta, s. 18. 20 Agenda 2000, Nide I, s. 11. 21 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 2. luvun 3. kohta, s. 64. 22 Vaikutustutkimus, III osa, 3. kohta, s. 134. 26 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) (4) (5) (6) Asiakirjassa todetaan, että on ehdottoman tärkeää koordinoida tehokkaasti TEN-verkkojen eri rahoitusvälineitä ja kehittää lisäksi julkista/yksityistä rahoitusta. 23 Hankkeitten valintaperusteista Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, että tulevissa toimissa on tärkeää keskittyä joukkoon keskeisiä, laadukkaita ja selvästi unionin etua koskevia hankkeita ja varmistaa näin, että toimilla on merkittävää vaikutusta. 24 25 Kertomuksessa tähdennetään, että on tarpeen käyttää avustusten lisäksi takuita, osallistumista enemmän muita riskipääoman hankintaan ja osakkuuksia. 26 Asiakirjassa mainitaan lisäksi useaan otteeseen tarve hyödyntää yksityistä pääomaa ja osaamista julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kautta. 27 - korkotukia, tukimuotoja 5. 3 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön edistäminen 5. 3. 1 Neil Kinnockin asiantuntijaryhmä ja ryhmän työnjohdosta toteutettavat toimet liikenneasiain neuvoston Komissio perusti laajuisen liikenneverkon hankkeiden julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta käsittelevän 1996. Ryhmä koostui korkean liikenneinfrastruktuuripalvelujen yksityisen sektorin osapuolten sekä jäsenvaltioiden liikenneministerien nimeämistä julkisen sektorin edustajista. Ryhmä antoi loppukertomuksensa toukokuussa 1997. 28 tukemana Euroopan asiantuntijaryhmän kiinnostuneiden tarjoamisesta syyskuussa tason Komissio tuki ryhmän suosituksia ja antoi 10. syyskuuta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon, jossa kuvaillaan, kuinka komissio aikoo panna täytäntöön työryhmän sille osoittamat suositukset. 29 EIP osallistui aktiivisesti korkean tason asiantuntijaryhmän työhön ja antoi ryhmän suosituksille täyden tukensa. Pankki päätti lisätä yhteistyötään EIR:n ja komission kanssa ja pyrkiä siten yhdistämään käytettävissä olevat rahoituslähteet 23 Vaikutustutkimus, III osa, 3. kohta, s. 134. 24 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 3. luvun 3. kohta, s. 68. 25 Vaikutustutkimus, III osa, 3. kohta, s. 134. 26 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, I osa, 2. luvun 5. kohta, s. 26. 27 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 2. luvun 2. kohta, s. 63. 28 Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän loppukertomus (VII/321/97). 29 KOM(97)453. 27 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) entistä tehokkaammin, kehittämään käytössä olevia rahoitusvälineitä edelleen (esim. lainat, joiden takaisinmaksuaika ja lyhennyksetön aika on pitkä) sekä tarvittaessa luomaan uusia välineitä. lokakuussa Komissio esitti ryhmän kertomuksen kesäkuussa liikenneasiainneuvostolle ja tiedonannon ja Ecofin-neuvostolle. liikenneasiainneuvostolle Liikenneasiain neuvosto hyväksyi yksimielisesti joukon päätelmiä, joissa se kehottaa jäsenvaltioita mahdollisuuksien mukaan ja kaikin asianmukaisin keinoin edistämään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. 5. 3. 1. 1 Julkiset hankinnat Ryhmä suositteli, että komissio laatii erityisiä suuntaviivoja, joiden avulla voitaisiin selkeyttää liikenneinfrastruktuuria koskevien sopimusten myöntämisen yhteydessä noudatettavia julkisia hankintamenettelyjä. Yksityisen sektorin huolenaiheita ja tiettyjä EU:n hankintasääntöjen erityiskohtia on tutkittu sellaisen lainsäädännöllisen kehyksen edistämiseksi, jonka keskeisiä tekijöitä olisivat joustavuus, avoimuus, neuvottelut ja tarjouspyynnöt. Korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmät ovat merkittävä panos julkisia hankintoja koskevasta vihreästä kirjasta käytävässä kuulemismenettelyssä. Komissio aikoo esittää lähiaikoina julkisia hankintoja koskevan tiedonannon, joka muodostaa kehyksen julkisista hankinnoista annetun lainsäädännön soveltamista infrastruktuurihankkeisiin koskeville suuntaviivoille. Tiedonannossa käsitellään julkisia rakennusurakoita koskevan direktiivin (93/37/ETY) ja vesi-ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevan direktiivin (93/38/ETY) välistä sektorin suhdetta yhteistyöhankkeita koskevien sopimusten muita osa-alueita. ja yksityisen julkisen sekä 5. 3. 1. 2 Kilpailupolitiikka osapuolet ovat Ryhmän havaintojen mukaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön epävarmoja EU:n kilpailulainsäädännön potentiaaliset vaikutuksista. Komissio antoikin 30. syyskuuta tiedonannon, jossa selvennetään komission uusiin kilpailusääntöjen liikenneinfrastruktuureihin liittyviin hankkeisiin. 30 soveltamiseksi suosituksia Kuten julkisten hankintojen kohdalla, komission on mahdotonta ehdottaa yleisiä sääntöjä noudatettavaksi myöskään unionin kilpailulainsäädäntöön liittyvien poikkeusten myöntämisessä laajamittaisille liikenteen infrastruktuurihankkeille. Niinpä komissio kehottaa kaikkia osapuolia ottamaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa yhteyttä komission yksiköihin, jolloin hankkeitten kilpailuun liittyvistä näkökohdista voidaan keskustella ja ratkaista mahdolliset ongelmat. 30 EYVL C 298, 30. syyskuuta 1997. 28 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 5. 3. 1. 3 Rahoitusvälineiden kehittäminen Ryhmä katsoi, että rakenteeltaan toissijaiset lainat ja alkuvaiheen lainajärjestelyt tarjoaisivat keinon selvitä toiminnan alkuvaiheen epävarmojen kassavirtojen aiheuttamista riskeistä. Tiedonannossaan komissio korosti, että tällaisia välineitä on jo rajoitetusti käytössä. Komissio ehdotti sen vuoksi, että niiden käytettävyyttä parannettaisiin yhteisön rahoituslaitosten yhteydessä yhteisön varojen tuella, jos se osoittautuu tarpeelliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi, ja helpotettaisiin näin aitojen markkinoiden syntymistä. Komissio ilmoitti myös, että se aikoo tutkia yhdessä ElP. n ja EIR:n kanssa TEN-hankkeisiin kohdistetun välirahaston perustamista. Komissio on aloittanut rahoitusmarkkinoiden kanssa alustavat keskustelut tällaisen rahaston perustamisesta. 5. 3. 1. 4 Innovatiivinen ja aloitteellinen tuki Kuten asiantuntijaryhmä suositteli, komissio aikoo tehdä aloitteita EIP:n ja EIR:n teknisen tuen avulla, jotta voitaisiin varmistaa Euroopan laajuisille verkoille varattujen määrärahojen ja yhteisön rahoituslaitosten myöntämien julkisten varojen mahdollisimman tehokas ja yhteensovitettu käyttö. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi luonnollisesti tuettava näitä aloitteita. Komissio aikoo kannustaa ja helpottaa yksityisen sektorin osallistumista hankesuunnitteluun varhaisessa vaiheessa sekä varmistaa, että tuen myöntäminen yhteisön eri rahoitusvälineiden kautta tapahtuu koordinoidusti ja yksittäisille hankkeille parhaiten soveltuvalla tavalla. 5. 3. 1. 5 Verkosta saatavat ja Euroopan laajuiset edut sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta Ryhmä suositteli, että hankkeita arvioitaessa olisi otettava huomioon Euroopan laajuiset ja verkosta saatavat edut ja että luotaisiin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva Euroopan laajuinen tietokanta. Komissio aikoo tiivistää yhteisiä menetelmiä koskevaa tutkimustaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä tutkia mahdollisuuksia perustaa Euroopan laajuinen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta. 5. 4 Koordinoinnin parantaminen Samalla kun komissio antoi syyskuussa 1997 tiedonantonsa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten täytäntöönpanosta, se ryhtyi toimiin TEN-verkkojen rahoitusta käsittelevien yksikköjensä (asia koskee myös yhteistyötä EIP:n, EIR:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa). Toimilla pyritään vahvistamaan strategista painopisteasettelua, tukemaan ja helpottamaan yksittäisten hankkeitten aloitteellista rahoituskoordinointia sekä parantamaan tiedonvaihtoa eri rahoituslähteitten välillä. sisäisen koordinoinnin parantamiseksi 5. 5 SEM 2000 -ohjelma ja arviointi SEM 2000 -ohjelmassaan (moitteeton ja tehokas hallinto) komissio korostaa toimiensa arvioinnin merkitystä. Komissio keskustelikin marraskuussa TEN- 29 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) rahoitustukikomitean kanssa suunnitelmistaan laatia liikenteen TEN-hankkeitten rahoitustuen väliarviointi vuonna 1998. Lisäksi komissio käynnisti päätöksen 2717/9531 10 artiklan mukaisesti Euro-ISDN-verkon arviointitutkimuksen esitettäväksi parlamentille ja neuvostolle vuoden 1998 puolivälissä. 31 EYVL L 282, 24. marraskuuta 1995. 30 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 6. ULKOSUHTEET 6. 1 Laajentuminen ja hakijamaiden liittymistä edeltävä strategia Laajentumisen valmisteluihin ja parlamentille kaksi tiedonantoa, joista toisessa käsiteltiin energian TEN- verkkojen32 ja toisessa liittyviä näkökohtia. liikenteen TEN-verkkojen33 ulkosuhteisiin liittyvästi komissio antoi neuvostolle joulukuussa Berliinissä käsitelleessä konferenssissa korostettiin verkkojen kehittämisen merkitystä yhteisön energiatoimitusten kannalta ja myös yleensä kansainvälisen yhteistyön ja kehityksen kannalta. energiaverkkoja järjestetyssä Unionin ja Mustanmeren alueen maiden edustajat hyväksyivät joulukuisessa kokouksessaan Bukarestissa muistion, jossa määritetään Balkanin alueella toteutettavia, yhteistä etua koskevia ensisijaisia energiahankkeita, joilla unionin ja Mustanmeren alueen energiaverkot yhdistetään. luotua järjestämiseen liikennekonferenssin liikennekäytäväkäsitettä muokataan järjestetyn Komissio osallistui painokkaasti Helsingissä kesäkuussa 1997 ja kolmannen yleiseurooppalaisen onnistuneeseen toteuttamiseen. Konferenssiin osallistui yli tuhat liikennealan päättäjää ja asiantuntijaa. Konferenssi suositteli, että edellisessä Kreetan konferenssissa jo perustettuihin yhdeksään käytävään muutamia laajennuksia, että perustetaan uusi, entisen Jugoslavian alueen kautta kulkeva kymmenes liikennekäytävä ja että otetaan käyttöön uusi yleiseurooppalaisten liikennealueiden käsite. Lisäksi konferenssi vahvisti em. käsitteitten multimodaalisuutta sisällyttämällä niihin lentoliikenteen (kansainväliset lentoasemat) ja vesiliikenteen (tärkeät meri- ja sisävesisatamat). Konferenssi korosti myös telemaattisten ja muitten älykkäitten sovellusten liikenneinfrastruktuurin kehittämisessä. yleiseurooppalaisen merkitystä tekemällä (TINA) infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelmaan Liikenteen liittyvä johtavien virkamiesten ryhmä kokoontui marraskuussa ja tarkasteli siihenastista edistystä käsittelevää väliraporttia. Alueelliset ryhmät ovat jo tehneet suuren työn kerätessään ja analysoidessaan tietoja olemassa olevasta infrastruktuurista. Samoin on saatu valmiiksi TINA-mer. ettelyssä käytettävä analyysimenetelmä, ja koskevat liikennevirtoja tutkimukset ovat käynnissä. TINA-ohjelmalle perustettiin Phare-ohjelman rahoituksella Wieniin tekninen sihteeristö, ja prosessi on nyt täydessä vauhdissa. Ensimmäisiä tuloksia odotellaan vuonna 1998. infrastruktuurikustannuksia yksikkökohtaisia ja 32 KOM (97) 125, 26. maaliskuuta 1997. 33 KOM (97) 172,23. huhtikuuta 1997. 31 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) Kun otetaan huomioon Keski-ja Itä-Euroopan maiden hallinnolliset ongelmat, ne hyötynevät erityisesti osallistumisestaan IDA-ohjelmaan ja muihin Euroopan tason tarkasteluvuonna keskusteluja telematiikkaohjelmiin. Komissio kävi kyseeseen tulevien KIE-maiden viranomaisten kanssa. Komissio aikoo laajentaa televiestinnän TEN-verkkoa Keski- ja Itä-Euroopan maihin, vastikään itsenäistyneihin entisen Neuvostoliiton maihin sekä Välimeren maihin Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmien yhteydessä toteutettavin yhteistoimin. Keskeistä toiminnassa ovat seuraavat seikat: • Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren maiden ottaminen mukaan televiestinnän TEN-hankkeisiin painottaen unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa jäsenyysvalmistelujen painopisteisiin liittyviä televiestinnän TEN- hankkeita • menestyksekkäiden TEN-hankkeitten jatkaminen myöntämällä muista kuin televiestinnän TEN-hankkeitten määrärahoista osoitettavaa täydentävää tukea esimerkiksi infrastruktuuriverkkoon tehtäviin investointeihin • kiinteitä, ja matkaviestintäverkkoja yhteenliitettävyys- ja yhteenkäytettävyyshankkeitten laatiminen satelliittivälitteisiä koskevien • potentiaaliselle käyttäjäkunnalle suunnattu tiedotus. Komissio on laatimassa asiaa koskevaa valmisteluasiakirjaa. Komissio antoi 4. joulukuuta 1996 neuvostolle kertomuksen Euroopan unionin ja aloitteen välisestä yhteistyöstä. 34 Kertomuksessa Keskieurooppalaisen mainitaan TEN-verkot yhtenä useasta erityisalasta, joilla unioni on halukas tekemään yhteistyötä aloitteeseen kuuluvien keskieurooppalaisten maiden kanssa. Jotta voitaisiin lisätä Keski- ja Itä-Euroopan maihin niiden jäsenyyttä edeltävään strategiaan liittyviä infrastruktuuri-investointeja, komissio on määritellyt, millä tavalla se koordinoi toimiaan EIP:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin sekä Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa. Lokakuussa 1997 komissio perusti työryhmän laatimaan varauspuitesopimuksen ja etsimään sopivia hankkeita osapuolten ja komission Phare-tukiohjelman rahoitusta varten. 6. 2 Suunnitelmallinen vuoropuhelu Toukokuun 27. päivänä 1997 järjestettiin yhdessä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa energiakysymyksiä käsitellyt ministeritason kokous, jossa keskusteltiin energiaverkkojen ulkosuhteisiin liittyvistä eri näkökohdista. EU:n ja KIE-maiden liikenneministerit keskustelivat 9. lokakuuta pitämässään kokouksessa mm. Helsingin yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin tuloksista saavutetusta sekä edistymisestä. infrastruktuuritarpeiden arviointiprosessissa liikenteen 34 KOM (96) 601, 4. joulukuuta 1996. 32 TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus No 2236/95) 7. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT TYÖLLISTÄJINÄ työllisyyshuippukokoukselle osoitetussa komission Kuten Luxemburgin tiedonannossa työllisyys2'5 todetaan, TEN-hankkeilla on huomattava merkitys Yhteisön politiikat ja liikenne-, televiestintä- ja keskipitkän aikavälin työllisyysstrategiassa, koska tehokas energiainfrastruktuuri on elintärkeä EU:n kilpailukyvyn ja siten pitkän aikavälin kasvun ja pysyvien työpaikkojen kannalta. EU:n teollisuus tarvitsee tehokkaita kuljetusjärjestelmiä ja televerkkoja ja varmoja energiantoimituksia sekä pitääkseen kustannukset alhaisina että voidakseen tarjota parempia palveluja. Vaikka työpaikkojen luomisen kannalta merkittävintä onkin TEN-hankkeiden vaikutus kilpailukykyyn keskipitkällä aikavälillä, hankkeet luovat rakennusvaiheessaan huomattavasti myös tilapäisiä työpaikkoja. Komissio jatkaa työllisyyden ja TEN-hankkeiden muiden tulosten arviointia ja raportointia ottaen huomioon Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskevat määräykset ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan sekä käyttäen hyväkseen tilastotietoja TEN-hankkeiden toteuttamisessa. Erityisesti tietoyhteiskunnassa tarvitaan yksityisen ja julkisen sektorin jatkuvia toimia markkinoiden laajentamiseksi erityisesti julkisen edun mukaisilla aloilla. Lisäksi olisi tärkeää parantaa Internetin kautta tarjottavien yleisten palvelujen laatua tukemalla erityisesti multimediaan liittyvien satelliittijärjestelmien kehittämistä. 35 SEC(97)2168. 33 LLN-vuosikertomus 199/ (Asetus N:o 2236/95) 8. MUU TEN-HANKKEISIIN LIITTYVÄ YHTEISÖN POLITIIKKA 8. 1 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö sellaisten asema helpottaisi "hankeyksiköiden" Eurooppalaisen yhtiön perustamista, jotka vastaisivat laajojen infrastruktuurihankkeitten organisoinnista ja toteuttamisesta. Asemansa avulla ne voisivat rakennusvaiheen alettua muuttua voittoa tuottaviksi yksiköiksi. Unionin tasolla ei tällä hetkellä ole käytettävissä sopivaa oikeuskeinoa, mikä suotta lisää hankkeitten kustannuksia ja haittaa kehitystä. Davignonin kertomuksen keväisen julkaisemisen jälkeen sosiaaliasioita käsittelevä neuvosto keskusteli asiasta 15. joulukuuta pitämässään kokouksessa, ja keskusteluj a j atketaan vuonna 1998. 8. 2 Ympäristö Komissio jatkoi koko vuoden työtään laatiakseen menetelmän, jolla voitaisiin tehdä kokonaisista liikennekäytävistä yksittäisten hankkeitten asemesta. Tutkimukset odotetaan saatavan päätökseen vuoden 1998 aikana. ympäristöarvio TEN-verkoista strateginen sekä Agenda 2000 -asiakirjassa tähdennetään, että Euroopan laajuisten verkkojen laajentaminen edistäisi kestävää kehitystä ja että laajentamisen lisäksi olisi luotava järkevämpiä liikennejärjestelmiä, joissa hyödynnetään kaikkia uuden teknologian etuja ilmastonmuutokseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. liikenneruuhkiin, saastumiseen ja 34 1. LIITE I: EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN EDISTYMINEN 1997 2. LIITE II: TEN-TELEVIESTINTÄHANKKEITTEN EDISTYMINEN 3. LIITE III: ESSENIN 14 ERITYISHANKKEEN EDISTYMINEN 4. LIITE IV: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT ENERGIAHANKKEET 1997 5. LIITE V: VUONNA 1997 RAHOITETUT TELEVIESTINNÄN TEN- HANKKEET 6. LIITE VI: VUONNA 1997 ASETUKSEN N:0 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT LIIKENNEHANKKEET 7. LIITE VII: VUONNA 1997 RAHOITETUT IDA-HANKKEET 8. LIITE VIII: KESKEISET EAKR:N TUKEMAT TEN-HANKKEET 1997 9. LIITE IX: KESKEISET ALUE- JA KOHEESIORAHASTOJEN VUODEN 1997 LOPPUUN MENNESSÄ TUKEMAT TEN-HANKKEET 10. LIITE X: EIP:N LAINAT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE 1997 11. LIITE XI: EIR:N TAKUUT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE 1997 2 10 11 13 18 21 26 28 31 32 35 1 3f 1. LIITE I: EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN EDISTYMINEN 1997 Lyhyt esitys suuntaviivoihin sisältyvien yhteistä etua koskevien hankkeitten edistymisestä vuoden 1997 loppuun mennessä SÄHKÖVERKKOHANKKEET YHTEISTÄ STilA KOSKIVAT HANKKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET a1 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: Pohjois-Jriannin yhdistäminen Skotlantiin merenalaisella kaapelitta Magee-Coyltonsaari Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto: 2000. Rakennerahastot 81 miljoonaa ecua. a4 KREIKKA-ITALIA; Kreikan verkon liittäminen merenalaisella kaapelilla italialaiseen verkkoon Luoteis-Kreikan ja Kaakkois-ltallan kautta Ipiros-Puglia Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi Essenin huippukokouksessa (joulukuu1994). Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto: 2000 REGEN (35 miljoonaa ecua); INTERREG II (78,5 miljoonaa ecua); ElP-laina (100 miljoonaa ecua). «7 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: Mansaaren kuningaskuntaan merenalaisetta kahelilla verkon liittäminen Yhdistyneeseen Luoteis-Englanti-Mansaari Toteutettavuustutkimukset ja merenpohjatutkimus. Käyttöönotto: 1999. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. bt SAKSA-TANSKA: Saksani verkon (UCPTE) ja Tanskan Itäisen verkon {NORDEL. } yhdistäminen merenalaisella kaapelilla Bjaeverskov-Bentwisch Toiminnassa vuodesta 1996. b4 RANSKA-BELGIA: Maiden verkkojen yhteyden valmistuminen KoilHs^Ranskan ja Etelä-Belgian kautta Moulaine-Aubange Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1999. fc$ RANSKA-SAKSA: Maiden verkkojen yhteyksien vahvistaminen 3É YHTEISTA ETUA KOSKEVAT H ANKKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET Vigy (FR)-Marlenheim (FR)-Uchtelfangen (DE) Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1999. m RANSKA-rfA^IA; Maiden verkKojöri yhteydet JftaktoiMtaifttftaii ja LuotetMtäJiäh Kautto Grand Tle-Piossasco. Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi Essenin huippukokouksessa (joulukuu1994). Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2000. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. b7 RANSKA-ESPANJA: Maiden verkkojen maartpöätlinen ytiteys Lounais-Ranskan Ja Pohjois- Espanjan kautta Cazaril-Aragdn tai vaihtoehtoinen reitti/suunnitelma. Sisaitaa liitannan Sallente-Sentmenat-yhteyteen. Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi Essenin huippukokouksessa (joulukuu1994). 75 % Espanjan osuudesta rakennettu. Hanke keskeytetty. Toteutettavuustutkimukset uusilla reiteillä käynnissä. Käyttöönottoa (1998) lykätty. TEN-budjettikohta: 1995,1996 ja 1997 päätökset tutkimusten yhteisrahoituksesta. bS BELGIA-LUXEMBURG: Maiden verkkojen välinen yhteys i Aubange-Bertrange Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2000. |b1Ö 1 ESPANJA-PORTUGALI: Maiden vilisten yhteyksien vahvtetr mlnen |a valmistuminen Pohjois» Portugaimiaiuotei^Esp^nJan alueiden kautta 1 Mesdn-Lindoso Aldeadavila-Douro International Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi Essenin huippukokouksessa (joulukuu 1994). Toiminnassa vuodestal 996. Rakennerahastot (Espanja): 3 miljoonaa ecua ElP-laina: 26 miljoonaa ecua Alustavat toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2004. blO(a) ESPANJA-PORTUGALI: Maiden välinen uusi yhteys Portugalin eteläosan ja Lounals-Espanjan kautta Balboa-Sines Alustavat toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 3 3^ YHTEISTA ETUA KOSKEVAT HANKKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET Ill ^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^l^^^^^^^^^^^^^l Petäjäskoski-Letsi (Ruotsi) Pikkarala-Keminmaa-Svartbyn (Ruotsi) Linjojen siirtokapasiteetin lisääminen kompensaatiolaitteitten avulla. Tutkimukset loppuvaiheessa. Käyttöönotto 1997. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. b12 ITÄVALTA-ITALIA: Pohjols-Jtalian ja Itävallan verkon velisten yhteyksien vahvistaminen Lienz-Cordignano Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. b13 IRLANTI-YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (POHJOIS-!RLANT!): Irlannin ja Pohjois-lrlannin välisten yhteyksien vahvistaminen Hankkeen yksityiskohtia ei ole vielä määritelty. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. ilil B^^HH^l^^HB^Hi^H^MH^BBIi^H^H^^^B^^^^HH St Peter-lsar Alustavat toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. MS ALANKOMAAT-YHDISTYNYT KtPNÖASKUMTA: Kaakkoja-Englannin ja Alankomaiden keskiosan verkkojen liittäminen merenalaisella kaapelilta Rotterdamin alue-Kaakkois-Englanti Toteutettavuustutkimukset. Merenpohjatutkimus 1998. Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. c2 TANSKA: Maan läntisen verkon (UCPTE) ja Itäisen verkon (NORDEL) liittäminen merenalaiselta kaapelilla Fyn-Sjaelland Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi Essenin huippukokouksessa (joulukuu 1994). Hankepäätös tehty. Hankkeen rahoitus ei vielä lopullisesti selvillä. Käyttöönottoa (1997) lykätty. lilt ^^^^H^^^^^^^^^^^^^^^^^BKi^^^^^^^^^^^^^^^^^^R Zvvolle-Meeden-Eemshaven Toiminnassa vuodesta 1996. c4 RANSKA? Yhteyksien vahvistaminen maan koilllso sissa 4 9? YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAT HANKKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET Sierrentz-Mulbach Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1999. cB ITALIA: Maan pohjoisosan itä-tänsiakselin sekä pohjois-eteläakselln yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen Itä-länsiakselin yhteydet: - Vado Ligure-Morigallo. Caorso-San Damaso Rondissone-Castelnuovo/Scrivia Turbigo-Rho Turbigo-Baggio Gorlago~San Fiorano San Fioranon sähköasema Turbigo-Piedilago Piedilagon pumppuasema Pohjois-eteläakselin yhteydet: Tavarnuzze-Poggio a Caiano-Calenzano Pietrafitta-Santa Barbara - Santa Barbara-Tavarnuzze Tavarnuzzen sähköasema. Matera-Santa Sofia Galatina-Taranto Nord Pian della Speranza/Roma Nord-Montalto/Suvereto Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toiminnassa. Toiminnassa. Rakenteilla. Käyttöönotto 1999. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2000. Rakenteilla. Käyttöönotto 1997. Rakenteilla. Käyttöönotto 1997. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Rakenteilla. Käyttöönotto 1997 Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2000. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1998. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1998. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1998. Hyväksymis. , :nettelyt. Käyttöönotto 1998. c5(a) ITALIA; Maan yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen luoteisosan ita>IÄnsiak$eiln sekä maan keskiosan pohjois-etetöakseJIn Itä-länsiakselin yhteydet: - Chivasso-Magenta - Colunga-Calenzano Pohjois-eteläakselin yhteydet: - Pietrafitta-Villavalle Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000- 2002. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000- 2002. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000- 2002. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 39 YHTEtSTA ETUA KOSKEVAT H AN KKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET c6 ESPANM: Mann pohjoisosan atueiden sekfi vaiimeren akseiin alueiden yhteyksten vahvistaminenjakehitt^minen Pohjoiset yhteydet: - Soto-Penagos-Gueftes-ltxaso - Aguayo-"Penagos-Barcina" Vdlimeren akseiin yhteydet: - Almeria-Rocamora - Pinar-Tajo - Caparacena-'Tajo-Almeria" - Sentmenat-Bescano - Bescano-'Vic-Baixas" Hyvaksymismenettelyt. Jotkin osuudet rakenteitla. KayttOOnotto 2000. TEN-budjettikohta: 1995ja 1997 paatOs tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toiminnassa tammikuusta 1997. Rakenteilla. KayttOOnotto 1997. Rakenteilla. KayttOOnotto 1997. ElP-laina 25 miljoonaa ecua. Toiminnassa tammikuusta 1997. Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto 2004. TEN-budjettikohta: 1996 paatOs tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto 2004. TEN-budjettikohta: 1996 paatOs tutkimusten yhteisrahoituksesta. o7 POftTUGALi: Maan pohjois- ja kesftiosan verkkojen yhteenkytkemisaksi Espanjan verkkoon tarvtttavlen yhteykslen vahvlstaminen Pego-Rio Maior II Hyvaksymismenettelyt. KayttOOnotto 1998. Recarei-Douro International Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto 2001. TEN-budjettikohta: 1995 paatOs tutkimusten yhteisrahoituksesta. Arachthos-Ptolemai's Alustavat toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto vuoden 2000 jaikeen. c9 IRLANTI: Yhteykslen vahvlstamJnen maan luoteisosissa Yhteydet Donneganin kreivikunnassa. I Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto vuoden 2000 jaikeen. TEN-budjettikohta: 1997 paatos tutkimusten yhteisrahoituksesta. 4 O YHTEISTA ETUA KOSKEVAT H ANKKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET c10 ESPANJA: Maan koillis- la länslosah yhteyksien vahvistaminen ja kehittimihen erityisesti yhteyksJon liittämiseksi tuulivoimalla tuotetun sähkön tuotantoverkkoon Koilliset yhteydet: - Alava, Aragon ja Navarra Läntiset yhteydet: - Galicia Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 011 RUOTSI: Sisäisten yhteyksien vahvistaminen ia kehittäminen Yhteydet Pohjois-Ruotsissa Yhteydet Keski-Ruotsissa Yhteydet Etelä-Ruotsissa Toteutettavuustutkimukset. Toteutettavuustutkimukset. ciZ SAKSA: Yhteyksien kehittäminen mam pohjoisosissa Lyypekki/Siems-Görries-Giistrovv Lyypekki/Siems-Krömmel Hyväksymismenettelyt. Jotkin osuudet rakenteilla. Görries-Gustrovv: käyttöönotto 1996. Valmiiden osuuksien käyttöönotto 1998. d2 SAK&MHJOiA* Maklaa viMJetert yhteyksien vahvistaminen Hagenwerder-Mikulowa Neuenhagen (Saksa)-Vierraden (Saksa)- Krajnik (Puola) Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 1998. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000. d3 SAKSA-NORJA: Pohjols-Saksan (UCPTE) ja Etelä-Norjan ' >ÖRDBLJ verkkojen liittäminen merenalaisella kaapeiiJia Brunsbilttel-Etelä-Norja Hyväksymismenettelyt ja toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2003. d5 frALIA-SVEITSI: Pohjola-Hallan |a Sveitsin yhteyksien vahvistaminen S. Fiorano-Robbia Piedilago-Airolo Rakenteilla. Käyttöönotto 1998. Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. 7 <*/ YHTEISTA ETU A KOSKEVAT H ANKKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET da KRetKKA-BALKANiN MAAT: Kreikan yhteyksien parantaminen Albaniaan, Bulgariaan ja entiseen Jugoslaviaan sekä yhteyksien palauttaminen entiselleen entisen Jugoslavian pohjoisosaan ja UCPTE-verkkoon Philippi (Kreikka)-Plovdiv tai Maritsa 3 (Bulgaria) Amintaio (Kreikka)-Bitola (FYROM) Thessaloniki (Kreikka)-Mostar (Bosnia)-Melina (Kroatia) Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Alustavat toteutettavuustutkimukset. d9 KREfKKA-TURKKt: Maiden väliset yhteydet Koillis-Kreikan kautta Kreikanpuoleinen osuus: - Thessaloniki-Philippi - Philippi—Kreikan ja Turkin raja Turkinpuoleinen osuus. Rakenteilla. Käyttöönotto 1998. Alustavat toteutettavuustutkimukset. Alustavat toteutettavuustutkimukset. l l lf YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA-NORJA: KoHlis-/ltä-Englannin ja Etelä^Norjan (NORDEL) Hankkeen yksityiskohtia ei ole vielä määritelty. 5 1 11 A i p^ • : V ; V : - ; V M - I : ¥ 1 J H Y. « < : I : S ' # M W -^ Eemshaven-Lista 1 11 J;< - : : | § | | | | £^ Pinar-Tetouan Toteutettavuustutkimukset. Merenpohjatutkimukset 1998. Käyttöönotto 2004. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. i* Etel^orjah (HOR£)EL) välinen NorNed-kaapelihanke. Toteutettavuus- ja merenpohjatutkimukset. Käyttöönotto 2001. TEN-budjettikohta: 1996 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. :: välinen i sy*iey|:!} meronaiajse jt| Rakenteilla. Käyttöönotto 1997. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. INTERREG: 12,5 miljoonaa ecua. 8 4JL YHTEIST A ETU A KOSKEVAT H ANKKEET HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET <fi4 frMmffimvmv*vwt: $AK$A^UOU~VENÄ^-V^Ö^^ TANSKA-VALKO-VENÄJÄ: Maiden verkkojen vilisten yhteyksien vahvfstamineh ja kehittäminen iimajolrtojeh $»M merenalaisten kaapelien välityksellä Eteia-Suomi-Viipuri-Pietari Ruotsi-Suomi (merenalainen kaapeli) Ruotsi-Puola (merenalainen kaapeli). Saksa-Puola-Liettua-Valko-Venaja-Venaja (ita-iansi-suurtehoyhteys). Puola-Liettua Muut yhteydet: ei vieia maaritelty. Yleinen Itämeren reunavaltiot -hankkeen toteutettavuustutkimus meneillään. TEN- budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toiminnassa. Toteutettavuustutkimus kapasiteetin lisäämisestä. TEN-budjettikohta: 1996 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. ElP. n lainatakuuta haettu. Toiminnassa. Toteutettavuustutkimus valmiin yhteyden käytön lisäämisestä. TEN-budjettikohta: 1996 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 1995 ja 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 1996 ja 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. ^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^B1!^^^^^^^^^^^^^^B Grundfors-Narvik Keski-Ruotsi-Keski-Norja. Kaakkois-Ruotsi-Oslon alue Hyväksymismenettelyt. Alustavat toteutettavuustutkimukset. Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. d16 EU-VM,KO^VENÄJÄ-VHrlÄJA-lll«RAINA: Laajennetun UCPTE^verkon Ja kolmansien maiden verkkojen yhteyksien liitäntöjen kehittäminen Itä-Euroopassa, sekö atommin Itävallan ja Unkarin, Itävallan ja Tiekin sekä Saksan ja Tsekin välillä toimineiden HVDC-tasasuuntaaja^asemien uudelleensijoittaminen ja UCPTE- ja CENTREL-jarjestelmien yhteydet. UCPTE-/CENTREL-jarjestelmien ja Balkanin maiden yhteydet Laajennetun UCPTE-jarjestelman seka Valko-Venajan, Venajan ja Ukrainan yhteydet ja liitannat mukaan lukien toimivien HVDC-tasasuuntaaja-asemien uudelleensijoittaminen Toiminnassa joulukuusta 1995. Toteutettavuustutkimukset: järjestelmien yhteenliitetyn toiminnan vakavoittaminen. TEN- budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten yhteisrahoitu ksesta. Toteutettavuustutkimukset. PHARE: Albanian, Bulgarian ja Romanian välisen yhteyden tutkimusrahoitus. Toteutettavuustutkimukset. PHARE/TACIS: liitäntätutkimuksen rahoitus. TEN-budjettikohta: 1997 päätös yhteisrahoituksesta Wien Sudost- ja Durnrohr-tasasuuntaaja-asemien uudelleensijoittamista koskevalle tutkimukselle. g bo 2. LIITE II: TEN-TELEVIESTINTÄHANKKEITTEN EDISTYMINEN Lihavoiduin kirjasimin merkityt hankkeet on saatu päätökseen. Sopimus Nimi paa- sopimuspuoli Kokonais- kustannukset / EU:n rahoitus (1 000 ecua) Sopimuskauden alku/loppu TI 1. 1/95 TI 1. 2/95 TI 2. 51/95 TI 2. 52/95 TI 2. 8/95 TI 1. 71. 3/96 TI 2. 31/95 Euro-Label-profiilit Euro-ISDN: siirtymisvaihe Euro-ISDN etätyössä TELTEST INFORMS TEN-TREND VIRTUE TI 2. 32/95 TI 2. 33/95 TI 2. 71/95 TI 2. 72/95 PLATO WIRE SENECA TARGET TI 1. 31/96 MOSAIC TI 1. 31. 1/96 DCC TI 1. 21. 3/96 PADEIA TI 13/95 TI 1. 51. 1/96 TI 1. 51. 2/96 TI 1. 51. 3/96 Euro-ISDN BB TAGIS NO PROBLEMS GTS TI 1. 61. 5/96 DYP TI 2. 1/95 PH-NET TI 2. 2/95 TI 1. 11. 3/96 Euro-Traficom MEDSALUS TI 1. 41. 2/96 INFOCITIES TI 1. 6/95 TI 2. 61/95 TI 23. 62/95 TI 2. 63/95 EGL-EK IEMP PROTONET SPORTNET TI 2. 64/95 TELEBUSINESS di FT Expertel OVUM TELES WRC IDATE Empirica EUROSPACE 2000 DT EADTU SEMA North West Institute Banca Roma CSC Ploenzke AG Telecom Finland SSE Global One INFONOVA Eur. Dynamics Electronic Trade Center Commune di Bologna ARS Telefonica de Espana Haagin kaupunki FT Expertel OMP INTRASOFT INTERSPOR T PRODUTEC 740/740 491/491 315/158 2058/1. 029 2118/1,126 5,896/2,948 1,366/678 1,180/590 1,260/630 759/397 977/488 4. 96/6. 97 4. 96/4. 97 4. 96/6. 97 4. 96/7. 97 4. 96/10. 97 2. 97/8/98 4. 96/4. 98 4. 96/4. 98 4. 96/4. 98 4. 96/1097 4. 96/12. 97 1,612/844 5. 97/5. 98 3,360/1,680 1. 97/1. 98 990/495 2. 97/2. 99 208/208 3,600/1,700 3,013/1507 1,107/440 4. 96/4. 97 1. 97/3. 98 1. 97/7. 98 1. 97/1. 98 2,515/1,258 2. 97/1. 99 1,500/750 4. 96/4. 98 2612/1,231 1,026/513 4. 96/4. 98 2. 97/11. 97 10,103/5,000 2. 97/2. 99 321/321 530/264 1,969/984 1,529/764 4. 96/4. 97 4. 96/2. 98 4. 96/2. 98 4. 96/2. 98 971/485 4. 96/2. 98 10 w 3. LIITE I I I: ESSENIN 14 EMTYISHANKKEEN EDISTYMINEN LUPAMENETTELYT TILANNE / TEKNINEN RAHOITUS TOTEUTTAMISVA1HE HUOMIOITA PITUUS (km) 958 KUSTAN NUKSET (milj. ecua) 15102 HANKE Suumopeusjunat /Yhdistetyt 1) kuljetukset, pohjois-etelSyhteys Pariisi-Bryssel- 2) Kdln/Frankfurt-Amsterdam-Lontoo (PBKAL) Rakennuslupia myönnetään vaiheittain eri osuuksille; Brennerin tunnelista aloitetaan tekniset tutkimukset Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaljella 1 176 17 232 Joitain viivästyksiä; kaikki osuudet etenevät nyt suunnitelmien mukaan 3) Suumopeusjuna etelS 1601 14 072 4) Suumopeusjuna Pariisi-ttS- Ranska-Lounais-Saksa (TGVEst) 551 4777 Menettelyt päätöksessä eräillä osuuksilla, muilla osuuksilla aloitettu tekniset tutkimukset Saksan osuudelle saatu luvat; poliittinen päätös tehty Ranskan osuuden ensimmäisen vaiheen rakentamisesta (Vires-Vandieres) 5) Betuwelijn 160 4094 Kaikki poliittiset ja hallinnolliset päätökset tehty Suumopeusjuna / Yhdistetyt 6) kuljetukset - Lyon-Torino-Trieste 73^ 18 260 7) Kreikan moottoritiet 1 580 9 242 8) Multimodaaliliikenneyhteys Portugali-Espanja-Eurooppa 6 212 Lyon-Montmelian-osuus: Declaration d'Utilite Publique; Torino-Venetsia-osuus: lupamenettelyt aloitettu Työt käynnissä useilla osuuksilla; muilla osuuksilla rakennusluvat myönnetty ja tekniset tutkimukset ja tarjouskilpailut käynnissä Menettelyt saatettu loppuun joidenkin osahankkeiden osalta; muilla osuuksilla tekniset tutkimukset käynnissä Perinteinen rautatieyhteys 9) Conk-Dublin-Belfast-Lame- Stranraer 10) Malpensan lentoasema 11) Oresundin kiinteS rautatie- /maantieyhteys 12) Pohjolan kolmion multimodaaliiiikennekaytivS 502 357 Kaikki saatettu loppuun 1047 Etenee suunnitellusti 52,5 4158 Etenee suunnitellusti 1 800 10 070 Rakennusluvat myönnetty yhdelle osuudelle; muilla osuuksilla tekniset tutkimukset meneillään Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaljella 11 Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia jaljella. Julltis- yksrtyinen yhteisrahoitus mahdoilinen Alankomaiden osuudella Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaljella Ranskan osuudella vieia ongelmia Rakennustydt rahoitetaan julkisin varoin, varsinaiseen kayttoon kaavailtu myos yksityista sektoria Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaljella Kolme julkis-yksityista yhteistydhanketta PATHE- moottoritiella EAKRrsta ja koheesio- rahastosta odotetaan huomattavaa avustusta; vieia joitain vaikeuksia Joitain vaikeuksia yhi jaljella Pohjois-lriannin osuudella Rahoitus jarjestetty Rahoitus jarjestetty Beriiini-Leipzig: tydt hyvdssa vauhdissa; Leipzig-Numberg: tydt aioitettu joillakin osuuksilla; Brennerin tunneli vieia tutkimusvaiheessa Rakennustyot ovat edenneet pitkaile Belgian ja Saksan osuuksilla; tyot aioitettu Alankomaiden osuudella Asianomaiset jasenvaltiot aikovat perustaa ETEY:n tekemaan Brennerin tunnelin suunnittelutySt. Joitakin viivastyksia, mutta useimmat rahoitukseen liittymattdmat ongelmat on ratkaistu; Bryssel-Pariisi- suumopeusjunayhteys lahes valmis Rakennustyot kaynnissa Madrid- Barcelona-osuuden kahdessa osahankkeessa Lopulliset tekniset tutkimukset kaynnistetty Ranskan osuudella; Vaires- Vandieres-osuuden tydt aloitettaneen 1999; parannusty6t aioitettu Saksan osuudella Alustavat ty6t aioitettu satamarautatielinjaHa; A15-linjan lopulliset suunnittelutydt lahes paatoksessaan; rakennustydt suunniteltu alkamaan vuoden 1998 puolivaiissa Tyot aioitettu eiaissS keskeisissa solmukohdissa Italiassa; kansainvaiisten osuuksien tekniset tutkimukset kaynnissa Alustavat tydt kaynnissa PATHE- moottoritien kolmessa julkis-yksityisessa yhteistydhankkeessa seka joillakin muilla osuuksilla Tydt kaynnissa osuuksilla Linha do Norte, Beira Baixa (rautatie) ja Lissabon- Valladolid (maantie); tutkimuksia muista hankkeista Osuus Cork-Dublin-Belfast valmistunut; loppuosa valmistuu vuoteen 2000 mennessa Rakennustydt hyvassa vauhdissa, paatettaneen vuonna 2000 Rakennustydt kaynnissa suurimmassa osassa hanketta Tyot kaynnissa E18- ja E6-teilia ja Suomen ja Ruotsin Daarautatievaylilla Kansainvaiinen osuus tutkimusvaiheessa, tutkimuksen suorittaa ETEY Poliittisesti merkittava hanke Rakennustydt hyvin varhaisessa vaiheessa viivastysten jaikeen; hankkeen valmistuminen suunniteltu vuodelle2005 Ranskan ja Italian huippu-kokouksessa 3. 10. kayntiin kansainvaiisen osuuden seuraava tutkimusohjelma Huomattavaa avustusta EAKR:sta ja koheesiorahastosta Suuri joukko erillisia osahankkeita, joista useat yha tutkimusvaiheessa Suurelta osin valmistunut EAKR:n ja koheesiorahaston avustusten ansiosta Avataan vuonna 1998 (1. vaihe) Aikataulussa, valmistuu vuonna 2000 Suuri joukko erillisia osahankkeita HANKE 13) Irianti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux- maantieyhteys 14) Lansirannikon paalinja PITUUS (km) 1 530 KUSTAN- NUKSET (milj. ecua) 3629 Tutkimukset käynnissä eri osuuksilla 850 3000 Tutkimukset käynnissä LUPAMENETTELYT TILANNE / TEKNINEN RAHOITUS TOTEUTTAMISVAIHE HUOMIOITA Epavarmuustekijdita vieia jaljella Rakennustydt lahes paatbksessa Iriannissa; Yhdistyneen kuningaskunnan osuuksilla epavarmuutta Yhdistyneen kuningaskunnan maantieohjelma strategisessa uudelleentarkastelussa Rahoitus turvattu; julkis- yksityinen yhteistyd Linjan uudenaikaistamistydt aioitettu Yksityisten infrastruktuuriyhtididen ja palvelun tarjoajien valista yhteistydta julkisella tuella 12 4. LIITE IV: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT ENERGIAHANKKEET 1997 Komission päätös C (97) 1867, 24. kesäkuuta 1997 (Yhteisrahoitettujen tutkimusten luettelo) tmmt& : Ttitklmuksetvaihelapaftalue E36/96 E37/96 E39/96 I E42/96 I E43/96 E44/96 E45/96 E47/96 E50/96 E51/96 (c10) ESPANJA - Red Electrica de Espana Suurjänniteverkkojen vahvistaminen Aragonissa, Alavassa ja Navarressa erityisesti tuuligeneraattori- kapasiteetin suunnitellun lisäämisen takia. Taloudellisen toteutettavuuden ja ympäristövaikutusten tutkiminen sekä tekninen tutkimus. (c10) ESPANJA - Red Electrica de Espana Suurjänniteverkkojen vahvistaminen Galiciassa erityisesti tuuligeneraattorikapasiteetin suunnitellun lisäämisen takia. Taloudellisen toteutettavuuden ja ympäristövaikutusten tutkiminen sekä tekninen tutkimus. (d16) SAKSA - RWE Energie Alueen sisäiset heilahtelut UCPTE/CENTREL- sähköntuotantojärjestelmässä. Dynaaminen toiminta-analyysi ja korjaavat tutkimukset. IRLANTI - Electricity Supply Board (b13) Sähkönsiirtoverkkojen koordinoitu kehittäminen Irlannin kahdessa osassa. Toteutettavuustutkimus: Irlannin tasavallan osuus. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - (a7) The National Grid Company PLC Sähkön yhteenliitäntä (merikaapeli) Yhdistyneen kuningaskunnan ja Mansaaren välillä. Taloudellisen toteutettavuuden tutkiminen ja tekniset tutkimukset (merenpohjan tutkimista lukuun ottamatta). (b1S) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - The National Grid Company PLC Sähkön yhteenliitäntä (merikaapeli) Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden välillä. Taloudellisen toteutettavuuden tutkiminen ja tekniset tutkimukset (merenpohjan tutkimista lukuun ottamatta). (d10) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - The National Grid Company PLC Sähkön yhteenliitäntä (merikaapeli) Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan välillä. Taloudellisen toteutettavuuden tutkiminen ja tekniset tutkimukset (merenpohjan tutkimista lukuun ottamatta) (d15) RUOTSI - Svenska Kraftnät Sähkönsiirtokapasiteetin lisääminen Ruotsin ja Etelä- Norjan välillä. Alustavat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja teknisten eritelmien tutkimukset. (d16) ITÄVALTA - Österreichische Elektrizitätswirtschafts-AG Wien Sudostin vaihtovirta-tasavirta-vaihtovirta- suurjännitemuuntajan uudelleensijoittaminen. Taloudellinen ja tekninen toteutettavuustutkimus. ITÄVALTA - Österreichische (d16) Elektrizitätswirtschafts-AG Dörnrohrin vaihtovirta-tasavirta-vaihtovirta- suurjännitemuuntajan uudelleensijoittaminen. Taloudellinen ja tekninen toteutettavuustutkimus. TtttkimuSaeo- rafiaitus* fce&otetet* ftsfcrmustett erdifWflfils- {tuhalta ecua) Yfefe&Bn r^ottuatukl f#ose#$te$aa rahoitus* kelpoiaista kustarcfluksiata 490 50 Yftte&sn ?8b0itu;3r lean wtimtm* flanalfe ecua} 245 700 50 350 600 348 870 50 50 50 300 174 435 1000 50 500 800 50 400 1000 50 500 150 50 150 50 75 75 13 ia E54/96 (b13) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - Northern Ireland Electricity PLC 145 50 72,5 E56/96 E57/96 E59/96 E60/96 G7/96 G8/96 G11/96 G20/96 G21/96 G22/96 ITALIA - ENEL S. p. A. ITALIA - ENEL S. p. A. ITALIA - Edison Gas S. p. A. KREIKKA - Public Power Corporation (PPC) KREIKKA - Public Povver Corporation (PPC) SahkOnsiirtoverkkojen koordinoitu kehittaminen Irlannin kahdessa osassa. Toteutettavuustutkimus: Yhdistyneen kuningaskunnan osuus (c5a) Sähkön yhteenliitäntä Chirasso-Magenta (itä-länsi- akseli). Lupamenettelyyn ja ympäristövaikutusten arviointiin liittyvä alustava tutkimus. (c5a) Pohjois-etelä- ja itä-länsi-akseleiden vahvistaminen: Yhteydet Pietrafitta—Villavalle ja Colunga-Calenzano. Ympäristövaikutustutkimukset. (d8) Kreikan ja entisen Jugoslavian välisen nykyisen sähköliitännän jännitteen nostaminen 150:stä 400 kV:iin. Taloudellisen ja teknisen toteutettavuuden ja ympäristövaikutusten tutkiminen. (d8) Uusi sähköliitäntä Kreikan ja Bulgarian välillä. Alustavat tutkimukset ja taloudellisen ja teknisen toteutettavuuden ja ympäristövaikutusten tutkiminen. (h14) Italian osuus Voitan maakaasujohdosta. Yksityiskohtainen reitinsuunnittelu, läpikulkuluvat, hallinnolliset ja ympäristöluvat. (h3) Pohjoismaiden maakaasuverkko. YJeinen toteutettavuustutkimus. (g8(a)) ESPANJA - ENAGAS Maanalainen maakaasuvarasto Jumillassa ja Reusissa (Välimeren akseli). Alustavat seismiset tutkimukset. (h 13) Tärkeimpien maakaasujohtojen järjestelmä PENTA (pohjois-etelä-akseli). Vaihtoehtoisten reittien tekninen toteutettavuustutkimus mukaan lukien kustannusten ja ympäristövaikutusten arviointi. (g13) Eurostorage Baumgarten (ESB): hanke uuden maanalaisen varaston rakentamiseksi kolmen tärkeän kaasusiirtojohdon risteykseen Baumgartenissa. Toteutettavuustutkimus. (f 12) KREIKKA - Public Povver Corporation (PPC) Kreikan ja Albanian kaasuverkkojen liitäntä. Tekninen ja taloudellinen toteutettavuustutkimus mukaan lukien kaasun kysynnän määritteleminen, kaasujohtojen ja niiden reittien suunnittelu ja Luoteis- Kreikan maakaasujohtohankkeen taloudellinen toteutetta vuustutki mus. SUOMI-TANSKA-RUOTSI - Neste Group ITÄVALTA - OMV Aktiengesellschaft ITÄVALTA - OMV Aktiengesellschaft 175 50 87,5 200 250 50 50 100 125 900 50 450 3 340 50 1 670 1200 1 178 92 50 50 50 600 589 46 1 000 50 500 370 50 185 YHTEENSÄ 14 958 50 7 479 Suuntaviivoista annetussa päätöksessä (EYVL L 161, 29. 6. 1996) ja näitä suuntaviivoja muuttavassa päätöksessä (EYVL L 152,11. 6. 1997) käytetty viite. 14 *f? KOMISSION PÄÄTÖS C (97) 3352,10. MARRASKUUTA 1997 (Yhteisrahoitettujen tutkimusten luettelo) ji^NVALm-YRrrvs Hankkii fcmäisfo/ mtrmo \ E64/97 E65/97 (b10(a)) ESPANJA - Red Electrica de Espana S. A. 400 kV:n sähköjohto Balboästa Portugalin rajalle. Toteutettavuus- ja ympäristötutkimus ja tekninen perusselvitys. (b10(a)) PORTUGALI - Rede Electrica Nacional S. A. 400 kV:n sähköjohto Sines-Alquevasta Espanjan rajalle. Arviointi-, ympäristö-, topografia-, suunnittelu- ja maastoonsijoitustutkimus. Tu& kttfpoister* kwmmsm Yfeteteöo thtefeSn tyen toaaUne» ösuu&fejfel* kaEpö&ssta fcuriaantfe tuett U M U A MM KHHHS. $tfre#»«ai?} m (mm 250 50 125,0 1077 50 538,5 E66/97 (d14) SAKSA - Preussen Elektra AG 2170 50 1085,0 Itä-länsisuuntainen sähkön suurtehosiirtojärjestelmä - Itämeren linja Tutkimus (vaihe 2), johon sisältyy teknisiä, taloudellisia, rahoituksellisia, oikeudellisia ja ympäristönäkökohtia. (d16) SAKSA - Bayernvverk Aktiengesellschaft (BAG) Etzenrichtin ja Kaakkois-VVienin korkea- jännitemuuttaja-asemien (HVDC) uudelleensijoittamiseen sopivien sijaintipaikkojen arviointi union ulkopuolisissa Keski- ja Kaakkois- Euroopan maissa. 8 eri sijaintipaikan tekninen- ja arviointitutkimus 7 maassa. (b7) RANSKA - Electricite de France 225 kV:n vaiheensiirtomuuntajan asentaminen Pragneresin sähköasemalle. Tekninen ja toteutettavuustutkimus. (c9) IRLANTI - Electricity Supply Board ESB-siirtojärjestelmän ja ESB-NIE- verkkoyhteyden vahvistaminen pohjoisessa ja lännessä. Tekninen toteutettavuus- ja ympäristötutkimus. I E67/97 E68/97 E69/97 900 50 450,0 200 50 100,0 1370 50 685,0 15 ^9 ^6NVAlTK>-YRfTY$ Tukt- TttfdmuEksers rektetertHoS- mtrwo Hankkoen kuwlste/ tutkimuksen alha ja j&aatueet ORsssaessMna YJifefcfin tgei* prosfci* 05UU»fekJ- kustannak* sfete E71/97 (a7) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - The National Grid Company Plc Yhdistyneen kuningaskunnan ja Mansaaren välinen verkkoyhteys. Toteutettavuustutkimus (2. vaihe), johon kuuluu merenpohjan kartoitus. (tuhatta 6cua) (%) (tuhatta ecua) 2030 50 1015,0 E73/97 (d10) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - The National Grid Company Plc 2700 50 1350,0 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan välinen verkkoyhteys (merenalainen kaapeli). Toteutettavuustutkimus (2. vaihe), johon kuuluu merenpohjan kartoitus. E74/97 (d14) RUOTSI - Vattenfall AB Vaihtoehtoinen suunnitelma Ruotsin ja Puolan väliseksi verkkoyhteydeksi (HVDC). Uusi toteutettavuustutkimus, johon kuuluu merenpohjan kartoitus. E76/97 (c6) ESPANJA - Red Electrica de Espana SA Soton ja Penagosin välisen sähköjohdon uusia reittivaihtoehtoja. Tekninen ja ympäristövaikutustutkimus. 680 50 340,0 110 50 55,0 E77/97 (b13) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - Northern Ireland Electricity Plc 795 50 397,5 G23/97 Irlannin ja Pohjois-lrlannin välisen voimansiirtoverkon koordinoitu kehittäminen. Ympäristövaikutustutkimus. (f11) ITÄVALTA - Steirische Ferngas Aktiengesellschaft Krift-Pyhrn-Liezen-maakaasuputki, joka liittää yhteen TAG- ja WAG-kaasuputket ja vahvistaa Ylä-Steiermarkin kaasuhuoltoa. Yksityiskohtainen toteutettavuustutkimus (tutkimukset, geologiset tutkimukset, tekninen suunnittelu, mittaukset, luonnokset ja luettelot), lupa-asiakirjat, yksityiskohtaiset tarjousasiakirjat, kaasuputken sijoittamissopimusten valmistelu. 797 50 398,5 G25/97 (h6) ITÄVALTA - OMV Aktiengesellschaft TAG lll-kaasuputki Baumgartenista Italian rajalle TAG l:n ja TAG ll:n reittiä pitkin. Tekninen, taloudellinen ja ympäristövaikutuksia koskeva toteutettavuustutkimus. 3000 50 1500,0 16 ^ imtm&m™™**. 4ASgNVAlTtO-YPtnrvB wmfwrnmim. Tufô* -mm*. =fe*f» Mmm G29/97 (g13) ITÄVALTA- Rohöl Aufsuchungs Aktiengesellschaft Puchkirchenin maanalaisen kaasuvaraston laajennus ja sen liittäminen MEGAL- maakaasuputkeen. Yksityiskohtainen toteutettavuustutkimus ja tekninen selvitys porausreikien, laitteiston ja kaasuputken sijainnin määrittämiseksi ja niiden rakentamiseksi, mukaan lukien seismiset, geologiset ja säiliötutkimukset, säiliön simulointi, yksityiskohtainen tekninen suunnittelu, lupa- asiakirjat, tarjousspesifikaatiot, tienkäyttöoikeussopimukset. I ll 5824 50 2912,0 G30/97 (g1) IRLANTI - Marathon International Petroleum G31/97 Ireland Limited (MIPIL) Kinsalen alueen maakaasunvarastointihanke. Toteutettavuustutkimus, johon kuuluu seisminen tutkimus ja koeporaus. (g8) ESPANJA - Enagas S. A. Maanalainen maakaasuvarasto Huetessa. Yksityiskohtainen toteutettavuustutkimus (vaiheet 1 ja 2), johon kuuluu ensimmäisen koeporaus sekä geologinen ja seisminen säiliötutkimus. YHTEENSÄ 9900 50 4950,0 4195 50 2097,5 35 998 17 999 Suuntaviivoista annetussa päätöksessä (EYVL L 161, 29. 6. 1996) ja näitä suuntaviivoja muuttavassa päätöksessä (EYVL L 152,11. 6. 1997) käytetty viite. 17 r, 5. LIITE V: VUONNA 1997 RAHOITETUT TELEVIESTINNÄN TEN-HANKKEET ' Vuoden 1996 hankkeet (Ehdotuspyyntö EYVL C 107 ja 573,13. 4. 1996. Päätös E/2016/96, 18. 10. 1996) HANKE INFOCITIES Kaupunkien tietoverkko TEN-TREND Teleworking Remote Enterprise Network -verkon kehittaminen PAIDEIA Koulutus MOSAIC Menetelmat ja keinot virtuaalimuseoiden perustamiseksi ja yllapitamiseksi TAGIS Euroopan palveluihin laajuinen paasy yleisiin ISDN:aan perustuviin MEDSALUS Euro-ISDN ammatillisessa etayhteistyossa; Valimeren alueen verkko terveydenhoidon osaamisen jakamiseksi NO PROBLEMS Non proprietary reliable electronic mail systems DCC Yhteinen digitaalinen foorumi kulttuurisisaltoa varten GTS Yleiset televiestintapalvelut DYP: Pk-yritysten sahkoinen kaupankaynti i Kokonais- I EU:n kustannukset 10 103 rahoitus 5 000 5 896 2 948 990 495 i~613 84T~~ 3~600 1700 f026 513 3 013 3 360 Tl07 I~507 i~680 440 2 515 1 258 Vuoden 1997 hankkeet (Ehdotuspyyntö EYVL C 84,15. 3. 1997) Hanke Kokonais- TEN-rahoitus TEN-TELEMED: Telelaaketieteen Euroopan laajuinen verkko TELE-REMEDY: Synnynnaisen sydantaudin etadiagnosoinnin hallinto ja koulutus: kustannustehokas telelaaketieteellinen ratkaisu MELIC: Multimedia-terveystietoa kansalaisille TELEPOLIS: Laskutus-jaselvityspohjainen kompensointijarjestelmasisallontuottajille TEN-ICO-SAT-NET: Euroopan laajuiset verkot ICO- satelliittiverkon kautta EURO-JOINT: Liitostekniikan Euroopan laajuinen neuvontaverkko automaatioalan pk-yrityksille NABUCCO Yritysyhteys- ja yritysyhteisty6verkko pk-yrityksille _ _ _ __ Interaktiivinen yhteistyoohjelmisto yrityksille ja kumppaneille HMS-STEADY: Postilaitosten hybridipostipalvelu IBUT-ONE: ISDN-online-TV. Kayttajatutkimus NITOURA: Uusi mahdollisuudet AGR. EL. MA Maatalouden puu- ja elainjalostustuotteitten online-tietokanta ja maaseudun tietotekniikka uudet kustan nukset 3 678 4 285 2 659 2018 1 400 1 600 1814 1 009 2 033 5l2 2 334 1 167 1 723 80() _ 248 346 300 _ 124 150 150 298 149. o. Vuoden 1997 hankkeet (Ehdotuspyyntö EYVL C 381,7. 12. 1996, päätökset N:o 2018,17. 10. 1997 ja N:o 2289,13. 11. 1997) kustan- nukset (tuhatta * Kokonais- EU:n rahoitus (Televiestinnan T E N. verkkojen maarsLrahat (tuhatta ecua) 587 401 1439 925 902 2217 566 2lTi 1800 340 688 722 1863 789 762 438 705 1005 306 1219 874 162 688 624 1168 682" EASUSAE Ammatillisen koulutuksen atk-ohjelmistovalineet multimediatuotannon sisallontuottajille "VES Virtuaalinen Eurooppa-koulu ETUDE Ammattiliittojen eurooppalainen etSopetus ASTEP Kehittynyt atk-ohjelmisto opetus- ja arviointitoimintaan LILIENTHAL Offline- ja online-multimediaetaopetus eurooppalaisessa lentajakoulutuksessa NETLOGO Eurooppalainen koulutuksen interaktiivinen web-sivusto EXE Ekstranet-koulutus, tehokas telemaattisten ja hypermediavalineitten kSyttd koulutuksessa MENTOR Opetuksen, tulosten ja tutkimuksen multimediakoulutusverkko VALASPI Videokokousten kaytto kielten varhaisopetuksessa, kokeilu SCHEMA Sosiaalinen hoitotyd ja korkeakoulutus marginaalialueilla IN-TELE Internet-perustainen opetus ja oppiminen EUN European Multimedia Schoolnet POST-DOC Tohtorintutkinnon jalkeinen koulutus Euroopassa Ainoastaan televiestinnän TEN-budjettikohdasta maksettavien kustannusten kokonaismäärä. Nämä usean multimediaopetukseen liittyvän ohjelman yhteisen ehdotuspyynnön perusteella valitut hankkeet saavat tukea myös muista EU:n budjettikohdista. 19 £2 Vuoden 1997 hankkeet: Alueellinen matkailu - Pk-yritysten sähköinen kauppa (Ehdotuspyyntö EYVL C 162,6. 6. 1996) Alue Carinthia, Itavalta Bornholm, Tanska Pohjois-Karjala, Suomi Korsika, Ranska Sachsen, Saksa Brandenburg, Saksa Mecklenburg-Vorpommern, Saksa Kreeta, Kreikka Toscana, Italia Veneto, Italia Azorit ja Madeira, Portugali Kastilia ja Leon, Espanja Galicia, Espanja Pohjois-Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta Kokolrlanti | Kokonaiskustannukset (tuhatta ecua) 855 100 240 390 460 380 460 EU:n rahoitusosuus (tuhatta ecua) 130 30 120 195 230 190 230 599 340 400 258 270 470 710 758 | 300 170 200 129 135 200 200 360 20 £<(• 6. LIITE VI: VUONNA 1997 ASETUKSEN N:O 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT LIIKENNEHANKKEET tutkimus; P = hanke; AP = lentoasema; AT = lentoliikenteen hallinta; C = yhdistetyt kuljetukset; I = sisävesiväylä; M = moottoritie; MM = multimodaaliyhteys; MT = maantieliikenteen hallinta; P = satama; R = rautatie; TM = liikenteenhallinta; VT = alusliikenteen hallinta; SP = erityishanke; DG = suora avustus; FS = toteutettavuustutkimus; IR = korkotuki Hanke Hanke- tyyppi Muoto Hanketuki Luokka \r\ Wien-Schwechatin lentoasema: Schengen-sopimuksen edellyttamSt terminaalinlaajennustyOt Wienin alueellisen valvontakeskuksen puheensiirtojarjestelman ja etavalvontayksikon uusiminen Pontebbanan rautatielinjan osahanke Gloggnitz-MOrzzuschlag: Semmeringin tunnelin koeporaus (ks. myos AU/96/003) Tonavan rautatielinjan osuus Wien-ltavallan ja Slovakian raja: PARNDORF-KITTSEE-osuuden parannustyot Brennerin akseli: suunnittelututkimukset Unterinntalin osuudella (ks. myos AU/95/114a ja AU/96/001) Tonavan rautatielinjan osuus St. Polten-Wien: ymparistovaikutustutkimukset uuden kaksiraiteisen linjan rakentamisesta tavoitteena neliraiteinen linja Bruxelles-National-lentoasema (Zaventer, ;: Maayhteystutkimus Charleroi: Brysselin sis§vesivSyla (rake. nustyot) Toteutettavuus-, ymparistdvaikutus- fa tekniset tutkimukset: Antwerpenin pohjoisen kehatien R1 (A1 -moottoritie) sulkeminen Leipzig-Halle-lentoasema: maaperan mekaniikkaa koskevat tutkimukset ja kartoitukset Koln/Bonn-Konrad Adenauer -lentoasema: suumopeusjunaterminaali 2, vaihe 1 Berlin-Brandenburgin kansainvalinen lentoasema: maankayttotutkimus ja maantie- ja rautatieyhteystutkimukset Uusi Stuttgart 21 -rautatieyhteys: geologiset ja hydrogeologiset tutkimukset, koeporaus (tutkimus) Havel-Oder-sisavesivayla: Niederfinowin lahella olevan o Jden leventaminen Elben sisavesivayla, Dresden-Friedrichstadtin satama: infrastruktuurin laajentaminen Numberg-Amberg-Waidhaus (-Praha) -moottoritie (A6): uudet osuudet Lohma-Waidhaus ja Pfreimd-Woppenhof Moottoritien laajentaminen 6-kaistaiseksi Kamenin ja Hannoverin valill§ (A6): liittyma Herford-Nordrhein-Westfalenin ja Niedersachsenin raja Toteutettavuustutkimukset (tekniset, taloudelliset, rahoitukselliset, oikeudelliset, ymparistolliset): kiintea" yhteys Warnowjoen yli Rostockissa (ks. myos DE/96/018) Toteutettavuustutkimus: Berliinin ja Saksan ja Puolan rajan (ja Varsovan) seka Berliinin ja Saksan ja T§ekin (ja Prahan) valinen suurnopeusjunayhteys: nykyisen ja uuden teknologian kSytto P P P P s s s p s s p s s p p p p s s AP AT R R R R AP 1 M AP AP AP R 1 1 M M M R 1,00 0,90 1,30 Muu TM Muu 3,00 9,00 0,90 Muu SP Muu 0,50 1,20 7,00 Muu Muu Muu 1,60 2,00 1,00 3,50 0,80 2,00 6,51 4,00 Muu Muu Muu Muu Muu Muu Muu Muu 0,46 Muu 0,34 Muu Tuki- muoto DG DG DG DG FS FS FS DG FS FS DG FS FS DG DG DG DG FS FS 21 Uusi suurnopeusjuna Halle/Leipzig-Erfurt: Leipzigin ja Leipzigin lentoaseman vaMinen osuus; PBKAL: uusi suurnopeusyhteys K6ln-Rhein/Main: osuus Kdnigswinter Nord-Hochheim/FI6rsheim/Hattersheim; Los C Limburg-Weilbach/Massenheim Tiedonhankinta GLONASS/GNSS-jarjestelmaa" varten (Saksa/EU) TEN-telematiikkajarjestelmat: tutkimus ItSmeren alueen kuljetuslogistiikasta ERTMS (Euroopan rautatieliikenteen hallintajarjestelma): toteutettavuustutkimus Euroopan turvallisuudenhallinta- ja rautatieliikennehallintajarjestelmien yhtenaistSmiseksi Pohjois-Atlantin automaattisen riippuvaisen valvonnan viestintaverkko (ADS-B) (NAAN) (WP0/WP1) Koopenhaminan itasatamatunnelia koskevat selvitykset Koopenhaminan sataman tulovayla Selvitykset ja yksityiskohtainen suunnittelu: suurnopeusrautatieyhteydet Koopenhamina-Ringsted (rataosuus) ja Arhus-Fredericia (rataosuus). Rakennustybt: tanskalaiset yhteysreitit Oresundiin Oresundin kiintean yhteyden rakentaminen REDAN, vaihe I l/l 11 - lentoliikenteen tietoverkko Madrid-Barajasin lentoasema: maankaytto- ja liikennetutkimus Tutkimus lennonjohtojarjestelman modemisointiohjelmasta Tutkimus Zaragozan neljSnnesta" kehatiesta" Levante-Somport-moottoritien osuutta Segorbe-Teruel koskeva tutkimus Espanjalaisten satamien logistiikkajarjestelma (ZAL) Madrid-Zaragoza-osuutta koskevat tutkimukset ja suunnitelmat, vaihe II Madrid-Valladolid-osuutta koskevat tutkimukset ja suunnitelmat, vaihe I Fuentes de Onoro-Valladolid-osuutta ja Galician Atlantin puoleista haaraa koskevat tutkimukset ja suunnitelmat Valimeren liikennekaytavaa koskevat tutkimukset ja suunnitelmat Sevilla-Cadiz-yhteytta koskevat tutkimukset ja suunnitelmat Esitutkimukset Murcian alueen suurnopeusyhteyksien yhdistamisesta: Valimeren kaareen ja Madridiin Valvonta-analyysin tukijarjestelma (Surveillance Analysis Support System, SASS) Satelliittinavigoihti: (EGNOS-) Itainen Valimeri Toteutettavuustutkimus: ainoana navigointikeinona toimivan jarjestelman kSyttoonotto Keski-Euroopan liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttoonotto (CENTRICO) - vaihe 3 Keski-Euroopan liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus (CENTRICO) - vaihe 3 Pohjois-Euroopan liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttoonotto -VIKING (vaihe 2) Pohjois-Euroopan liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus - VIKING (vaihe 2) P P s s s s s s s p p p s s s s s s s s s s s s s s p s p s R R GT MM RT AT M P R R R AT AP AT M M P R R R R R R AT GT GT MT MT MT MT 16,00 24,95 SP SP 0,50 0,80 9,00 TM TM SP 1,00 0,50 0,70 1,00 TM Muu Muu Muu 5,50 10,00 0,80 1,50 3,40 1,00 1,70 0,75 3,60 3,20 0,80 0,50 1,00 0,50 2,80 0,60 5,50 3,53 3,17 1,19 5,46 SP SP TM Muu Muu Muu Muu Muu SP SP SP Muu Muu Muu TM TM TM TM TM TM TM DG DG FS FS FS FS FS FS FS IR IR DG FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS DG FS DG FS 22 Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus SERTI-alueella (vaihe 3) Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttoonotto SERTI-alueella (vaihe 3) Lounais-Euroopan liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus (ARTS) Lounais-Euroopan liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttbbnotto (ARTS) ATM-ARTEMIS (taytantobnpano) Mauriennen moottoritien (A43) korkealla sijaitsevan osuuden rakennustydt: Orellen tunneli, Sorderettesin tunneli ja pont des Chevres -silta Port 2000 le Havre (tutkimukset) ItSinen suurnopeusjuna (valmistelevat tybt) Itainen suurnopeusjuna (tekniset tutkimukset) Etelaista suumopeusjunayhteytta koskevat tutkimukset: Perpignanin ja Espanjan rajan vaiinen rataosuus VTMIS-jarjestelman taytantobnpano VTMIS-jarjestelmaa koskevat tutkimukset Attikan kehatieta koskevat tutkimukset (Elefsina-Stavros-Spatan lentoasemamoottoritie ja Imittosin lantinen kehamoottoritie). Patraksen ohitustieta koskevat tekniset tutkimukset; tieyhteydet uuteen satamaan ja Patraksen kaupunkiin Tietutkimus: Siatista—Kristallopigi Tutkimukset: uusi kaksiraiteinen suurnorcusyhteys (normaali raidevali) vanhasta Korintista 40 km kohdalle Patraksen- Korintin rautatieta Tutkimus tiemaksujen elektronisest? Keraamisesta Kreikan moottoriteilla Tutkimus moottoriteiden liikenteenhallinnasta Kreikassa Tutkimus S-tyyppisen SSR Mode S -jarjestelman kaytbsta Italiassa (MOSDI) Malpensa 2000 Bologna-G Marconin lentoasema: lentoliikenne-ja maaliikennealueiden parannustybt Veronan ja Venetsian valisen rataosuuden (suurnopeusjuna / yhdistetyt kuljetukset) loppuunsaattamista koskeva tutkimus Toteutettavuustutkimus: rataosuus (suurnopeusjuna / yhdistetyt kuljetukset) Venetsia-Trieste (-Ljubljana) Tekninen infrastruktuuri rautatieyhteydelle Venetsia-Tarvisio (Pontebbana) Tekninen infrastruktuuri Adriatica-rautatieyhteyden osuudelle Bolognasta Abruzzon-Molisen rajanylityspaikalle Ulottuman ja sahkbisen voimansiirron parantaminen linjalla Genova-lselle: vaihe a) Genova-Novara, vaihe b) Novara-Domodossola-lselle Veronan rautatieasema-alueen parannustybt (suora yhteys Brenner-linjaan) Luxemburg-Findelin lentoasema: terminaalin laajennusta koskevat tutkimukset s P s P P P s p s s p s s s s s s s s p p s s p p p p s MT MT MT MT AT M P R R R VT VT M M M R MT MT AT AP AP R R R R R R AP 3,10 2,25 0,50 0,63 1,40 10,00 TM TM TM TM TM Muu 0,50 9,40 3,60 0,50 0,29 0,07 8,00 Muu SP SP SP TM TM SP 0,70 0,25 1,00 SP SP Muu 0,20 0,50 1,00 4,00 1,91 3,00 TM TM TM SP Muu SP 0,60 3,40 8,00 8,10 SP Muu Muu Muu 4,00 1,25 SP Muu FS DG FS DG DG DG FS DG DG FS DG FS FS FS FS FS FS FS FS IR DG FS FS DG DG DG DG FS 23 Luxemburgin rautatieverkon sahkbistaminen Maaliikenteen kehittynyt ohjaus- ja valvontajarjestelma (A-SMGCS): tutkimus ja alustava kayttbbnotto Amsterdam-Schipholin lentoasema: viidetta kiitotieta koskevat tutkimukset PBKAL-yhteyden Alankomaiden osuutta koskevat tekniset ja suunnittelututkimukset Betuwelijn-yhteytta koskevat tekniset ja suunnittelututkimukset 1997 Satamatutkimus: Groningenin merisatamat (Delfzijl ja Eemshaven) "Turntable Groningen Seaports" Meriliikennepalvelun (VTS) parantaminen Alankomaissa Santa Marian uusi lennonjohtokeskus Lissabonin uusi ilmatila- ja puheyhteyshallintajarjestelma GETALIS Lissabonin lentoaseman laajennustutkimukset, vaihe 1 (1997) Lissabonin uusi lentoasema: sijaintia koskevat tutkimukset, vaihe 1 (1997) Setubalin sataman yleissuunnitelma Pohjoinen linja: signaali- ja televiestintajarjestelman ja automaattisen suurnopeusvalvontajarjestelman asentaminen. Alberg. -Alfarelos, Pamp. -Quintans-Ovar Beira Baixa -linja: modernisointitutkimukset Pohjoinen linja: signaali- ja televiestintajarjestelmia koskevat tutkimukset osuudella Quintans-Ovar Itameren telematiikkajarjestelma TEDIM Helsinki-Vantaan lentoasema: keskiterminaalin rakentaminen (vaihe II) Pohjolan kolmioon kuuluvia suomalaisia tieosuuksia (E18) koskevat tutkimukset Pohjolan kolmioon kuuluvien suomalaisten tieosuuksien (E18) rakentaminen ja parantaminen Euro-Jaameri-kaytavaa koskevat tutkimukset Suomessa Pohjolan kolmion satamainfrastruktuurin kehittaminen Suomessa Pohjolan kolmioon kuuluvia rautateita koskevat tutkimukset Pohjolan kolmioon kuuluvien suomalaisten rautatieosuuksien rakentaminen ja parantaminen Pohjolan kolmioon liittyvan uuden jaanmurtajan hankkiminen STuomeen Oresundin liityntateiden rakentaminen Ruotsissa Lerbo-Torp-tien (E6) parannustybt Ruotsissa Tutkimukset uuden kaksiraiteisen rautatien rakentamiseksi valille Helsingborg-Landskrona-Kavlinge Selvitykset kaksiraiteisen rautatien rakentamiseksi Varbergin kaupungin ja Hamran valille (7,5 km) OSK: Oresundin kiintean yhteyden rakentaminen (liittyy hankkeeseen nro 85) "Jaanmurtaja 2000" ADS/CPDLC-jarjestelmien integroitua kayttba koskevat toimintaa edeltavat tutkimukset Liikenteenhallinta- ja liikennetiedotustutkimukset Walesissa P s s s s s p p p s s s p s s s p s p s s s p p p p s s p s s s R AT AP R R P VT AT AT AP AP P R R R MM AP M M MM P R R MM C M R R R MM AT MT 1,00 2,00 2,55 10,00 10,00 0,35 0,60 2,00 1,00 1,20 0,74 1,00 0,70 Muu TM Muu SP SP Muu TM TM TM SP SP SP SP 1,25 1,55 0,60 1,40 0,90 3,30 0,50 0,70 0,50 3,70 3,00 5,00 2,50 2,00 1,40 10,00 0,50 0,80 0,40 SP SP TM SP SP SP Muu SP SP SP Muu SP SP SP SP SP Muu TM TM DG FS FS FS FS FS DG DG DG FS FS FS DG FS FS FS DG FS IR FS FS FS IR DG DG DG FS FS IR FS FS FS 24 A75 Stranraerista Gretnan valtatiehen: The Glen Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maantieyhteytta koskevat englantilaiset tutkimukset Yhdistyneen kuningaskunnan satamat - tutkimuksia Lansirannikon paaradan modernisointi Lontoon ja Skotlannin vaiilia; mm. tybt henkilbjunien matkanopeuden nostamiseksi 200 kilometriin tunnissa Kanaalitunnelin rautatieyhteys Toteutettavuustutkimus ja siihen liittyva suunnittelu: lansirannikon paaradan modernisointi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen liikenteenhallinta- ja liikennetiedotuspalvelujen kayttbbnotto Alppien alueella (CORVETTE) (vaihe 2) Tutkimus Euroopan laajuisten liikenneverkkojen liikenteenhallinta- ja liikennetiedotuspalveluista Alppien alueella Tutkimus Rooman kansallisen liikennetiedotuskeskuksen (ROMANTIC) kayttbbnotosta EURO VDL Mode 2 - vaihe 1 Tukholma-Arlandan lentoasema: kiitotie 3 -hanketta koskevat tutkimukset Strateginen ymparistbarvio pohjoiskaytavahankkeesta Ranskassa Euroopan laajuisten verkkojen strateginen ymparistbarvio - Tonavankaytavaa koskeva esittelytutkimus Strateginen ymparistbarvio: Penniinit ylittava liikennekaytava Yhdistyneessa kuningaskunnassa Strateginen ymparistbarvio: Adrianmeren k% lava osuudella Ravenna-Venetsia Italiassa 8,33 kHz. n kanavavaiiin perustuvan jarje telman kayttbbnotto - vaihe 1 P s s P s s p s s s s s s s s p M M P R R R MT MT MT AT AP MM MM MM MM AT 1,30 1,70 0,70 1,60 SP SP Muu SP 24,00 7,40 1,10 SP SP TM TM TM TM SP Muu Muu Muu Muu Muu 1,35 1,00 1,00 0,80 0,07 0,04 0,15 0,05 0,50 352,00 DG FS FS DG FS FS DG FS FS FS FS FS FS FS FS DG IA 4 25 7. LIITE VII: VUONNA 1997 RAHOITETUT IDA-HANKKEET Hanke Alkuperatnen taiousarvto 1997 Siirrot~/+ Lopullinen talousarvio 1 I SIGL ANIMO PHYSAN SHIFT FIS IDES AGRIGATE SIMAP CCN/CSI EBTI QUOTA 935 750 935 750 98 500 -98 500 0 886 500 -309 167 577 333 1 083 500 -1 083 500 0 0 0 413 600 413 600 112 585 112 585 2 462 500 -2 245 642 216 858 4 100 000 -100 000 4 000 000 1 180 000 -246 000 934 000 160 000 -6 000 154 000 SCENT CIS / FISCAL 1 900 000 1 900 000 SEED - Excise control 0 0 TARIC TRANSIT VIES 1 500 000 264 000 1 764 000 4 000 000 1 900 000 4 000 000 1 900 000 Tullihankkeitten tuki 0 88 000 88 000 Kayttbbnotto ja tuki EY:ss8 1 014 550 282 000 1 296 550 X. 500 Directories 246 250 -210 000 36 250 STATEL DSIS EXTRACOM SERT EIONET EMCDDA EMEA 738 750 -176 401 562 349 2 536 375 1 171 787 3 708 162 738 750 400 250 1 139 000 935 750 -477 261 458 489 200 000 180 000 380 000 0 0 400 000 300 000 700 000 26 & RESMA Kaanndskeskus 300 000 -280 900 19 100 650 000 -290 000 360 000 Tiedotus ja markkinointi 640 250 71 260 711 510 Lainsaadanndllinen kehys 200 000 100 000 300 000 Laadunvarmistus 394 000 575 787 969 787 Toimialakohtainen tuki 100 000 -100 000 0 TESTA Arkkitehtuuri 1 740 000 2 645 000 4 385 000 213 750 -43 750 170 000 Tietosisaltbjen yhteenkaytettavyys 246 000 -246 000 0 Kansalllset telemaattiset jarjestelmMt 300 000 189 640 489 640 Sahkbposti- ja asiakirja-arkistojen kayttbbnotto Teknisia saaddksia koskeva tietojSrjestelma IMP ITCG 492 825 861 275 1 354 100 541 750 -21 550 520 200 0 572 246 572 246 295 500 49 960 345 460 FOURCOM 689 500 10 650 700 150 CARE ' EURES TESS FIDES REITOX InstituutioidenvSlisen viestinnSn viralliset aslakirjat 1 182 000 -740 100 441 900 726 000 -173 000 553 000 1 970 000 -1 570 000 400 000 246 000 -4 000 242 000 49 250 49 250 1 250 000 124 040 1 374 040 YHTEENSA 31244000 39 234 309 27 C, 8. LIITE VIII: KESKEISET E A K R :N TUKEMAT TEN-HANKKEET 1997 J&senvaltio ESPANJA: INTERREG IIB MUUT KREIKKA: INTERREG IIB PORTUGALI: INTERREG II BE MUUT YHTEENSA: 1. Maakaasu Sitoumukset vuoteen 1997 (milj. ecua) Sitoumukset 1997 (milj. ecua) Suunniteltu EAKR:n rahoitus 1994- 1999 (milj. ecua) kausi 1994-1999 1997 Viitteet ja huomautukset 80,0 70,4 183,7 140,0 164,0 567,0 183,7 123,0 376,7 2. Sähkö 51,0 120,9 sitoumus tehty 1996 sitoumus tehty 1996 80,5 sitoumus tehty 1996 - 22,0 274,4 Jasenvaltio Suunniteltu EAKR:n rahoitus 1994- 1999 (milj. ecua) Sitoumukset vuoteen 1997 (milj. ecua) Sitoumukset 1997 (milj. ecua) Viitteet j a huomautukset kausi 1994-1999 1997 ESPANJA: INTERREG II Espanja- Marokko KREIKKA: INTERREG IIB ITALIA: INTERREG IIB YHTEENSA: 12,7 4,7 1,8 2,9 sitoumus tehty 1996 sitoumus tehty 1997 20,0 55,8 88,5 5,8 16,2 26,7 _ _ 24> 28 Ct 3. Maantiet Sitoumukset vuoteen 1997 (milj. ecua) Sitoumukset 1997 (milj. ecua) Maantiet Suunniteltu EAKRtn rahoitus 1994- 1999 (milj. ecua) kausi 1994-1999 1997 KREIKKA: PATHE VTA EGNATIA IRLANTI: ITALIA: YHDISTYNYT KUNINGAS- KUNTA: SUOMI: YHTEENSA: 907,0 316,7 249,0 40,8 5,8 1732,3 501,0 332,7 168,3 133,0 - 2,9 - 4. Rautatiet 280,0 141,0 139,0 52,5 28,8 6,4 2,9 369,9 Viitteet ja huomautukset sitoumus tehty loppuvuodesta 1996 sitoumukset tehty 1996 (4) Rautatiet KREIKKA: PORTUGALI: SUOMI: YHTEENSA: Suunniteltu EAKRrn rahoitus 1994- 1999 (milj. ecua) Sitoumukset vuoteen 1997 (milj. ecua) Maksu- sitoumukset 1997 (milj. ecua) kausi 1994-1999 1997 Viitteet j a huomautukset 215,0 213,0(2) 1,6 1069,4 118,2 - 0,8 503,5 sitoumus tehty loppuvuodesta 1996 63,5 72,6 0,8 136,9 (4) 5. Lentoasemat Lentoasemat Suunniteltu EAKRrn rahoitus 1994- 1999 (milj. ecua) Sitoumukset vuoteen 1997 (mi'j. ecua) Sitoumukset 1997 (milj. ecua) Viitteet ja huomautukset ITALIA: YHTEENSA: 5,0 54,0 - - 5,0 5,0 sitoumus tehty 1997 (4) kausi 1994-1999 1997 4 Kokonaismäärässä otettu huomioon vain ne jäsenvaltiot, joista on käytettävissä TEN-verkkoja koskevat arviot. 29 C~3 6. Satamat Satamat Suunniteltu EAKRrn rahoitus 1994- 1999 (milj. ecua) Sitoumukset vuoteen 1997 (milj. ecua) Sitoumukset 1997 (milj. ecua) Viitteet ja huomautukset KREIKKA: YHTBENSA: 94-1999 kausi 19 40,0 107,0 20,9 • ;' - 1997 14,9 ' • '. ::r;: w ;::"';:. 30 £(/> 9. LIITE IX: KESKEISET ALUE- JA KOHEESIORAHASTOJEN VUODEN 1997 LOPPUUN MENNESSÄ TUKEMAT TEN-HANKKEET A. Essenin erityishankkeet - koheesiorahaston rahoitus HANKE Sitoumukset 1993-1997 Sitoumukset yhteensU vuoden 1997 lopussa 1993 1994 1995 1996 1997 milj. ecua milj. ecua milj. ecua milj. ecua milj. ecua YhteensS 1993-1997 milj. ecua milj. ecua 8,02 0,00 8,02 45,35 26,42 71,77 0,00 0,00 0,00 13,06 9,21 22,27 0,00 0,00 0,00 0,00 40,74 40,74 0,00 0,00 0,00 124,07 0,00 124,07 157,6 0,00 157,6 59,67 65,4 125,07 165,6 0,00 165,6 242,15 141,77 383,92 299,8 0,00 299,8 242,15 16432** 406,47 23,82 0,00 23,82 28,80 0,00 28,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 128,83 4,93 133,76 181,45 4,93 186,38 565,24 4,93 570,17 11,87 20,60 21,47 0,00 1,1 55,04 55,04 8,50 123,9 40,19 111,8 30,83 93,04 30,16 154,23 44,24 461,77 153,82 944,76 236,53 1568,02 Nro 3: Etelainen suurnopeusjuna Madrid-Barcelona-Perpignan Madrid-Victoria-Dax Hanke nro 3 yhteensa" Nro 7: Kreikan moottoritiet Patras Atccna Thessaloniki Via lignatia Hanke nro 7 yhtcensJi Nro 8: Portugalin ja Espanjan ja muun Euroopan multimodaaliyhteys *** Portugalin osuus Espanjan osuus Hanke nro 8 yhteensM Nro 9: Cork-Dublin-Belfast- Larne-rautatieyhteys Radanparann usty 6 Nro 13: Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux Nl/N7-maantiekaytava Irlannissa ERITYISHANKKEET YHTEENSA Koheesiorahaston avustusten kokonaismäärä kautta koskevat komission päätökset. joulukuun 1997 loppuun mennessä tehdyt, vuoden 1999 lopussa päättyvää ** Kreikan hallituksen odotetaan hakevan 100 miljoonan ecun lisäavustusta hankkeeseen nro 7 osoitettavaksi vuosina 1998 ja 1999 kokonaisuudessaan Via Egnatian käytävään. *** Hankkeen nro 8 alaa muutettiin vuonna 1997 Dublinin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1997 sovitulla tavalla. Tämän erityishankkeen nimi on nyt Portugalin ja Espanjan sekä mmm Euroopan multimodaalikäytävä. Koska hanke on nyt laajempi, koheesiorahaston avustuksen määrä vuonna 1997 ja myöhempinä 'josina on huomattavasti suurempi kuin kaudella 1993-1996. 31 i£ ÏTE X: EIP:N LAINÂT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE 1997 Tilanne 31. joulukuuta 1997 (miljoonaa ecua) LIIKENTEEN TEN-VERKOT HyvSksytyt lainat 93 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 94 95 96 97 1. ESSENIN ENSISIJAISET HANKKEET J A NIIHIN LilTTYVAT HANKKEET SUURNOPEUSJUNA / YHDISTETYT KUUETUKSET, POHJOIS - ETELALINJA (DE/AT/IT) PBKAL-SUURNOPEUSJUNA (FR/BE/DE/NL/UK) ETELAINEN SUURNOPEUSJUNA (ES/FR) ITAlNEN SUURNOPEUSJUNA (FR/DE/LX) BETUWELIJN: YHDISTETYT KUUETUKSET (NUDE) SUURNOPEUSJUNA / YHDISTETYT KULJETUKSET, RANSKA - ITALIA KREIKAN MOOTTORITIET PORTUGALIN JA ESPANJAN VALINEN MOOTTORITIE - laajempi hanke RAUTATIEYHTEYS CORK - DUBLIN - BELFAST [- LARNE - STRANRAER] (IE/UK) MALPENSAN LENTOASEMA (IT) TANSKAN JA RUOTSIN VALINEN KIINTEA RAUTATIE- JA MAANTIEYHTEYS (DK/SE) POHJOLAN KOLMIO (NO/SE/FI) IRLANNIN, YHD. KUNINGASKUNNAN JA BENELUX-MAIDEN MAANTIEYHTEYS (UK/IE) LANSIRANNIKON PAALINJA (UK) 2. MUUTTEN-HANKKEET 2. 1 Maantieverkko LO i 2. 2 Rautatieverkko 2. 3 Sisavesiverkko ja sisavesisatamat 2. 4 Merisatamat 2. 5 Lentoasemat 2. 6 Yhdistettyjen kuljetusten verkko 2. 7 Meriliikenteen tieto- ja ohjausverkko 2. 8 Lentoliikenteen ohjausverkko 2. 9 Paikantamis- ja navigointiverkko 11. 157 1. 346 1. 137 1. 603 1. 189 1. 6 0t 384 2. 332 370 286 350 230 34 598 44 20 128 149 50 119 450 159 66 390 417 38 300 104 283 464 143 534 104 60 11 802 2. 216 2. 315 3. 342 1. 409 674 1. 191 1. 432 32 190 10 35 671 13 436 182 32 152 833 857 299 139 5 83 2. 332 2. 060 44 295 1. 841 1. 738 131 16. 866 6. 153 6. 211 662 3. 611 29 171 805 562 241 59 224 200 38 Yhteensa* 6. 876 350 1. 455 807 2. 003 44 228 801 1. 090 99 9. 237 4. 110 3. 145 457 1. 376 28 121 YHTEENSA EU:SSA 28. 023 1. 908 1. 939 3. 819 3. 504 4. 943 16. 113 3. HANKKEET KESKI- JA ITA-EUROOPASSA 3. 1 Maantieliikennekaytavat 3. 2 Rautatieliikennekaytavat 3. 3 Satamat 3. 4 Lentoasemat ja lennonvalvonta 2. 381 1. 151 876 89 265 469 168 247 54 397 153 138 15 91 553 315 238 270 176 40 54 427 262 75 20 70 2. 116 1. 074 738 89 215 YHTEENSÄ | 30. 4041 2. 377 2. 336 4. 089 4. 057 5. 370" 18. 229 EIP (miljoonaa ecua) ENERGIAN TEN-VERKOT Hyväksytyt lainat 93 Tilanne 3 1. joulukuuta 1997 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 94 97 96 95 Yhteens 1. ESSENIN ENSISIJAISET HANKKEET JA NIIHIN LIITTYVÄT HANKKEET 2. 548! 207 315 523 695 300 2. 040 1. 1 Hankkeet Euroopan unionissa KREIKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ RANSKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ RANSKAN JA ESPANJAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ ESPANJAN JA PORTUGALIN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ TANSKAN ITÄISTEN JA LÄNTISTEN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ KREIKAN MAAKAASUVERKKO PORTUGALIN MAAKAASUVERKKO PORTUGALIN JA ESPANJAN KAASUVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ l CO 1. 2 Hankkeet naapurimaiden kanssa ALGERIAN, MAROKON JA EU:N VÄLINEN KAASUJOHTO VENÄJÄN, PUOLAN JA EU:N VÄ'. NEN KAASUJOHTO 2. MUUTTEN-HANKKEET 2. 1 Euroopan laajuinen sähköverkko 2. 2 Euroopan laajuinen kaasuverkko YHTEENSÄ EU:SSA 3. HANKKEET NAAPURIMAIDEN KANSSA 3. 1 Euroopan laajuinen sShkoverkko 3. 2 Euroopan laajuinen kaasuverkko 1. 261 1001 57 526 354 224 1. 287 941 346 153 333 352 8461 7 153 102 224 200 200 161 162 190 190 50 200 102 343 343 300 300 56 207 357 224 1. 194 8521 343| 3. 011 1. 3141 1. 6971 160 160 401 142 259 387 91 296 720 256 464 554 298 256 2. 222 947 1. 275 T339 3&7 7 i S —M mg—SST T5B5 80 80 80 80 80 80 5. 6391 367 795 910 1. 415 854 II 4. 342| (miljoonaa ecua) TELEVIESTINNÄN TEN-VERKOT Hyvaksytyt lainat 93 Tilanne 31. joulukuuta 1997 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 94 97 96 95 Yhteensl 1. HANKKEET EUROOPAN UNIONISSA 8. 559 1. 005 2. 100 839 1. 602 1. 880 7. 426 1. 1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 5. 466 954 2. 006 786 881 486 1. 2 Matkaviestinliikenne 1. 3 Sateiliitit ja asemat 2. 522 51 571 72 22 53 421 1. 394 300 5. 113 1. 991 322 2. HANKKEET NAAPURIMAIDEN KANSSA 1. 562 110 300 130 115 357 1. 012 EIP \ 2. 1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 1. 202 110 300 130 100 312 •Q \ 2. 2 Matkaviestinliikenne 2. 3 Sateiliitit ja asemat 360 15 45 952 60 | YHTEENSÄ | 10. 1211 1. 115 2. 400 969 1. 717 2. 237 [| o\438| H. LIITE XI: EIR:N TAKUUTTEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE 1997 LIIKENNE Pvm Hanke Maa Maara* % kokonais- maarasta 17. 12. 97 Rion-Antirion-silta Kreikka Välisumma TELEVIESTINTÄ 55 55 16 16 Pvm Hanke Maa Maara* % kokonais- maarasta 31. 7. 97 MATAV EU:n ulkopuolinen 26,03 29. 8. 97 Omnitel (senior) Italia 2. 10. 97 Digifone Irlanti 15. 10. 97 Omnitel (toissijainen) Italia 23. 10. 97 Bouygues Telecom Ranska 16. 12. 97 Mobistar Belgia 51,49 25,97 51,49 113,43 8,09 Välisumma 276,50 82 ENERGIA Pvm Hanke Maa Maara* % kokonais- maarasta 5. 6. 97 Lusitaniagas Portugali Välisumma 3,71 3,71 1 1 8 hanketta * Miljoonaa ecua. TEN-hankkeet yhteensä t 3 « 3 ^ o ^ ^i 35 % ISSN 1024-4492 KOM(98) 391 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 10 09 16 Luettelonumero : CB-CO-98-406-FI-C ISBN 92-78-37398-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 1 -/