title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3168/98 af Luciano VECCHI til Kommissionen. Humanitære ECHO-aktioner i Nordkorea

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
European Commission
North Korea
aid system
economic recession
humanitarian aid
international aid
non-governmental organisation

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 3167/98 de Anita POLLACK à la Commission. Contrôle de sécurité dans les parcs d'attractions

eurovoc_concepts:
European standard
consumer protection
leisure park
safety standard
standardisation
technical standard

formats: html pdf print

text: C 135/174 Journal officiel des Communautés européennes FR 14. 5. 1999 Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (12 novembre 1998) Étant donné que les parcs éoliens peuvent nuire à l’environnement du point de vue de la pollution optique et acoustique, ils sont inclus dans les infrastructures visées à l’annexe II de la directive 97/11/CE du Conseil du 3 mars 1997 modifiant la directive 85/337/CEE concernant l’évaluation des incidences de certains projets publics et privés sur l’environnement (1). Les projets de l’annexe II sont soumis à une évaluation d’impact sur l’environnement sur base des critères ou des conditions à fixer par les États membres en fonction de leur taille, leur localisation et leurs caractéristiques spécifiques. La nouvelle directive est à transposer au plus tard le 14 mars 1999 dans les États membres. En outre, et dans la mesure où certains parcs éoliens constituent des «installations industrielles destinées à la production d’énergie électrique», ils sont soumis aux dispositions de l’annexe II , paragraphe 3. a) de la directive 85/337/CEE actuellement en vigueur. (1) JO L 73 du 14. 3. 1997. (1999/C 135/217) QUESTION ÉCRITE E-3155/98 posée par Felipe Camisón Asensio (PPE) au Conseil (19 octobre 1998) Objet: Consommation de gaz naturel Des données récentes mettent en évidence d’une part une baisse sensible de la consommation de gaz naturel, notamment en Allemagne, aux Pays-Bas, en Belgique, en France, en Finlande et en Autriche, d’autre part une forte hausse de cette consommation en Grèce et en Espagne. Le Conseil peut-il fournir une explication socio-économique de ce phénomène? Cela étant, quelles perspectives de consommation de gaz naturel le Conseil prévoit-il en Estrémadure? Réponse (20/21 décembre 1998) La consommation de gaz naturel a varié au cours des années et continuera de le faire en raison de différents facteurs, notamment des conditions météorologiques. Cependant, la tendance générale dans la Communauté européenne indique une croissance régulière. Le Conseil s’attend à ce que cette tendance soit renforcée par l’entrée en vigueur de la directive relative au gaz naturel. Le Conseil n’a pas débattu de la consommation du gaz naturel dans l’une ou l’autre région particulière. (1999/C 135/218) QUESTION ÉCRITE E-3167/98 posée par Anita Pollack (PSE) à la Commission (27 octobre 1998) Objet: Contrôle de sécurité dans les parcs d’attractions Dans sa réponse à la question H-0669/97 (1), la Commission déclarait qu’elle avait donné mandat aux organismes européens de normalisation d’élaborer une norme européenne contenant des spécifications techniques destinées aux attractions dans les champs de foire. Cette norme est-elle maintenant élaborée? La Commission convient-elle que les spécifications techniques sont une bonne chose, mais que le problème central auquel il faut remédier, c’est qu’il convient de dégager des critères minima qui permettront d’assurer une inspection régulière de ces attractions, afin que la sécurité soit observée en tout temps? (1) Débats du Parlement européen (septembre 1997)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3189/98 dell'on. Arthur NEWENS alla Commissione. Aiuti umanitari alla popolazione curda del Kurdistan iracheno

eurovoc_concepts:
Iraq
Kurdistan question
financial aid
food aid
humanitarian aid
petroleum

text: 28. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 182/51 (1999/C 182/062) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3189/98 di Arthur Newens (PSE) alla Commissione (27 ottobre 1998) Oggetto: Aiuti umanitari alla popolazione curda del Kurdistan iracheno Può la Commissione specificare le varie forme di aiuti comunitari inviati annualmente alla popolazione curda del Kurdistan iracheno da quando sono state istituite le zone di sicurezza, nonché confrontarli agli aiuti forniti da altri donatori? Risposta data dalla sig. ra Bonino in nome della Commissione (11 dicembre 1998) Dal 1991 la Comunità è il principale fornitore di aiuti umanitari all’Iraq con un contributo pari a 240 Mecu. Tali aiuti sono stati destinati a tutti i gruppi vulnerabili. Nel 1991, prima dell’istituzione dell’Ufficio umanitario della Comunità europea (ECHO), sono stati concessi all’Iraq 111,5 Mecu (profughi e sfollati: 94 Mecu; conflitto in Iraq: 5 Mecu; guerra del Golfo: 12,5 Mecu). Dal 1992 il contributo complessivo di ECHO all’Iraq è pari a 116,17 Mecu (87,03 Mecu per il nord e 29,14 Mecu per il centro e per il sud). Un ulteriore contributo per un importo di 13 Mecu è stato quasi interamente destinato al nord del paese. La principale fonte di aiuto umanitario per l’Iraq è il programma «petrolio in cambio di cibo», basato sulla risoluzione n. 986/1995 del Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite, che consente la vendita di petrolio per un valore di 2 milardi USD per un periodo di 180 giorni. Tale importo è ripartito nel modo seguente: 1,320 miliardi USD per l’aiuto umanitario, 260 milioni USD per il nord (13 %) e 1,060 miliardi USD per il centro e il sud del paese (53 %). I restanti 780 milioni USD sono destinati alle operazioni delle Nazioni Unite in Iraq e per la ricostruzione dopo la guerra del Golfo (34 %). I primi profitti delle vendite di petrolio sono stati versati il 15 gennaio 1997 sul conto presso terzi per l’Iraq delle Nazioni Unite. Il 3 giugno 1998, conformemente alla risoluzione n. 1153 del Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite, è stato deciso di consentire la vendita di petrolio per un importo pari a 5,260 milioni USD. Con uno stanziamento di 5,256 miliardi USD il programma «petrolio in cambio di cibo» fornisce ogni anno aiuti per 455 USD pro capite al nord (3 milioni di abitanti) e 293 USD al centro e al sud dell’Iraq (19 milioni di abitanti). (1999/C 182/063) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3198/98 di Honório Novo (GUE/NGL) alla Commissione (27 ottobre 1998) Oggetto: Risposte all’inchiesta destinata al settore della pesca dell’UE Come è noto, alcuni mesi fa la Commissione ha deciso di realizzare un’inchiesta presso diverse organizzazioni, sindacali e imprenditoriali, del settore della pesca dell’Unione europea. Detta inchiesta aveva, tra gli altri obiettivi, lo scopo di consultare il settore della pesca dell’UE in merito agli orientamenti politici da seguire nella politica comune per la pesca dopo il 2002. Alla fine di giugno, nel corso di un seminario organizzato a Lisbona nell’Expo 98, il Direttore generale della pesca della Commissione europea ha affermato che la tendenza prevalente nelle risposte pervenute fino a quel momento si orientava al mantenimento della sovranità esclusiva degli Stati rivieraschi dell’Unione europea in materia di accesso alle risorse delle rispettive acque territoriali di 12 miglia e inoltre a favore dalla loro estensione oltre il limite di 12 miglia


title: Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan hallituksen välisenä kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan talousyhteisön ja Guinean vallankumouksellisen kansantasavallan hallituksen välisessä Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1999 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta

eurovoc_concepts:
Guinea
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2317/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Οκτωβρίου 1998 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1667/98 και για έναρξη διαρκούς διαγωνισμού για εξαγωγή 126 559 τόνων κριθής που έχει στη διάθεσή του ο σουηδικός οργανισμός παρεμβάσεως

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency
quantitative restriction

formats: pdf print

text: L 289/16 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 28. 10. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2317/98 TGS EPITQOPGS tgr 27gr Ojtybq(cid:148)ou 1998 cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1667/98 jai cia (cid:146)maqng diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) cia enacyc(cid:147) 126 559 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o sougdij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paqelb(cid:145)seyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 2131/93 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2193/96 (4), jahoq(cid:148)fei tir diadijas(cid:148)er jai tour (cid:149)qour pyk(cid:147)seyr tym sitgq(cid:150)m pou bq(cid:148)sjomtai stgm jatow(cid:147) tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1667/98 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2043/98 (6), (cid:145)moine diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia tgm enacyc(cid:147) 108 187 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o sougdij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· (cid:149)ti g Sougd(cid:148)a emg- l(cid:146)qyse tgm Epitqop(cid:147) cia tgm pq(cid:149)hesg tou oqcamislo(cid:151) paq(cid:146)lbas(cid:147)r tgr ma aun(cid:147)sei jat(cid:145) 18 372 t(cid:149)mour tgm pos(cid:149)tgta pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma am(cid:146)khei se 126 559 t(cid:149)mour g sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta jqih(cid:147)r pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147) jai (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o sougdij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum apohelatopoighe(cid:148)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, sumep(cid:150)r, ma tqopopoighe(cid:148) juq(cid:148)yr to paq(cid:145)qtgla I tou jamo- mislo(cid:151) (EJ) aqih. 1667/98· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1667/98 tqopopoie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. To (cid:145)qhqo 2 amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to aj(cid:149)kouho je(cid:148)lemo: «(cid:129)qhqo 2 1. O diacymisl(cid:149)r avoq(cid:145) l(cid:146)cistg pos(cid:149)tgta 126 559 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r cia enacyc(cid:147) pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, ejt(cid:149)r ap(cid:149) tir Gmyl(cid:146)mer Pokite(cid:148)er tgr Aleqij(cid:147)r, tom Jamad(cid:145) jai to Lenij(cid:149). Sto paq(cid:145)qtgla I amav(cid:146)qomtai oi peqiow(cid:146)r stir 2. opo(cid:148)er e(cid:148)mai apohgjeul(cid:146)moi 126 559 t(cid:149)moi jqih(cid:147)r. » 2. To paq(cid:145)qtgla I amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 (cid:149)ti, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm a(cid:151)ngsg tym posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum tehe(cid:148) se diacymisl(cid:149), heyqe(cid:148)tai amacja(cid:148)o ma c(cid:148)moum tym tqopopoi(cid:147)seir stom p(cid:148)maja tym peqiow(cid:150)m jai O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 27 Ojtybq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 191 tgr 31. 7. 1993, s. 76. (4) EE L 293 tgr 16. 11. 1996, s. 1. (5) EE L 211 tgr 29. 7. 1998, s. 17. (6) EE L 263 tgr 26. 9. 1998, s. 15. 28. 10. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 289/17 PAQAQTGLA «PAQAQTGLA I T(cid:149)por apoh(cid:147)jeusgr Pos(cid:149)tgta (se t(cid:149)mour) Stallarholmen Motala R(cid:148)k Gamleby (cid:142)ttersta Broddbo 1 Velanda Hova Br(cid:132)nnarp Helsingborg Djur(cid:148)n 2 062 2 807 4 994 2 835 7 584 5 997 7 645 12 981 2 624 37 526 39 504»


title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 98/78/EÜ, 27. oktoober 1998, kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve kohta

eurovoc_concepts:
EU control
exchange of information
financial solvency
holding company
insurance company
investment company

text: 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 31998L0078 L 330/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 5. 12. 1998 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 98/78/EÜ, 27. oktoober 1998, kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (2) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 57 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) tegutsedes asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras (3) ning arvestades, et: (1) vastavalt nõukogu 24. juuli 1973. aasta esimesele direktii- vile 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elu- kindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- normide kooskõlastamise kohta (4) ja 5. märtsi 1979. aasta esimesele nõukogu direktiivile 79/267/EMÜ otsese elu- kindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- normide kooskõlastamise kohta (5) peavad kindlustusselt- sidel olema solventsusmarginaalid; (1) EÜT C 341, 19. 12. 1995, lk 16 ja EÜT C 108, 7. 4. 1998, lk 48. (2) EÜT C 174, 17. 6. 1996, lk 16. (3) Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 1997. aasta arvamus (EÜT C 339, 10. 11. 1997, lk 136), nõukogu 30. märtsi 1998. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 204, 30. 6. 1998, lk 1), Euroopa Parlamendi 16. sep- tembri 1998. aasta otsus (EÜT C 313, 12. 10. 1998) ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta otsus. vastavalt nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivile 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elu- kindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlasta- mise kohta, millega muudetakse direktiive 73/239/EMÜ ja 88/357/EMÜ, (6) ja nõukogu 10. novembri 1992. aasta direktiivile 92/96/EMÜ otsese elukindlustustegevusega seo- tud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega muude- takse direktiive 79/267/EMÜ ja 90/619/EMÜ, (7) on kindlustustegevuse alustamiseks ja jätkamiseks vaja ühte ametlikku tegevusluba, mille annavad välja asutused liik- mesriigis, kus on kindlustusseltsi registrijärgne asukoht (päritoluliikmesriik); see tegevusluba võimaldab kindlus- tusseltsil tegutseda kogu ühenduses asutamisõiguse või tee- nuste osutamise vabaduse alusel; päritoluliikmesriigi päde- vad asutused vastutavad kindlustusseltside finantsseisundi, sealhulgas nende maksejõulisuse järelevalve eest; (3) kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve meetmed peaksid võimaldama kind- lustusseltside üle järelevalvet teostavatel asutustel teha kindlama otsuse nimetatud kindlustusseltside finantssei- sundi kohta; täiendava järelevalve puhul tuleb arvesse võtta ka teatavad ettevõtjad, kelle üle praegu ühenduse direktii- vide kohast järelevalvet ei teostata; käesolevas direktiivis ei eeldata mitte mingil juhul, et liikmesriigid peaksid teos- tama järelevalvet kõnealuste ettevõtjate üle eraldi; (4) EÜT L 228, 16. 8. 1973, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direk- (6) EÜT L 228, 11. 8. 1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 95/26/EÜ (EÜT L 168, 18. 7. 1995, lk 7). tiiviga 95/26/EÜ. (5) EÜT L 63, 13. 3. 1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktii- (7) EÜT L 360, 9. 12. 1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direk- viga 95/26/EÜ. tiiviga 95/26/EÜ. 152 (4) ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd kindlustusseltsid tegutsevad ühisel kindlustusturul ükstei- sega otseselt konkureerides ja seetõttu peavad kapitalinõu- deid käsitlevad eeskirjad olema samaväärsed; seepärast ei saa täiendava järelevalve määratlemisel kasutatavate kritee- riumide üle lasta otsustada ainult liikmesriikidel; ühiste põhinõuete vastuvõtmine on igati ühenduse huvides, sest see aitab vältida konkurentsi moonutamist; kõrvaldada tuleb teatavad lahknevused liikmesriikide õigusaktide vahel, mis käsitlevad kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside suhtes kohaldatavaid usaldatavusnorma- tiive; (9) kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi, kolmanda riigi kindlustusseltsi sidustütarettevõtjast kindlustusseltsi maksejõulisust võivad mõjutada selle grupi rahalised vahendid, millesse ta kuulub, ja rahaliste vahendite jaota- mine kõnealuses grupis; pädevatel asutustel peaks olema võimalik teostada täiendavat järelevalvet ja võtta vajalikke meetmeid selle kindlustusseltsi suhtes, kelle maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda; (5) vastuvõetud lähenemisviisi kohaselt peab kooskõlastamine toimuma sellises ulatuses, mis on oluline, vajalik ja piisav, et saavutada kõnealuses valdkonnas usaldatavusnormatii- vide täitmise kontrolli süsteemide vastastikune tunnusta- mine; käesoleva direktiivi eesmärk on eelkõige kaitsta kind- lustatud isikute huve; (10) pädevatel asutustel peaks olema juurdepääs kogu teabele, mis on täiendava järelevalve teostamiseks vajalik; kindlus- tusseltside järelevalve eest vastutavate asutuste ning nime- tatud asutuste ja muude finantssektorite järelevalve eest vastutavate asutuste vahel peaks toimuma koostöö; (11) grupisisesed tehingud võivad mõjutada kindlustusseltsi finantsseisundit; pädevatel asutustel peaks olema võimalik teostada üldist järelevalvet selliste grupisiseste tehingute teatavate liikide üle ja võtta vajalikke meetmeid selle kind- lustusseltsi suhtes, kelle maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda, (6) teatavad käesoleva direktiivi sätted määratlevad miini- mumnõuded; päritoluliikmesriik võib oma pädevatelt asu- tustelt tegevusloa saanud kindlustusseltside suhtes kehtes- tada rangemad eeskirjad; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: (7) (8) käesolevas direktiivis sätestatakse kõigi selliste kindlustus- seltside täiendav järelevalve, kes osalevad vähemalt ühes kindlustusseltsis, edasikindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis, ja teistsuguste eeskirjade kohaselt selliste kindlustusseltside järelevalve, kelle emaettevõtja on kind- lustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts, kolmanda riigi kindlustusselts või segakindlustusvaldusettevõtja; kindlus- tusjärelevalve juhtpõhimõtteks jääb pädevate asutuste poolt üksikkindlustusseltside üle teostatav järelevalve; kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside jaoks on vaja arvutada korrigeeritud maksejõulisus; ühen- duse pädevad asutused kasutavad erinevaid meetodeid, et võtta arvesse kindlustusandjate gruppi kuulumise mõju kindlustusseltsi finantsseisundile; käesolevas direktiivis sätestatakse sellise mõju arvutamiseks kolm meetodit; tun- nustatakse põhimõtet, et usaldatavusnormatiivide seisuko- hast on need meetodid samaväärsed; Artikkel 1 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) kindlustusselts — ettevõtja, kes on saanud ametliku tegevusloa vastavalt direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 6 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklile 6; b) kolmanda riigi kindlustusselts — ettevõtja, kellel peaks olema direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 6 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklile 6 vastav tegevusluba, kui tema registrijärgne asukoht oleks ühenduses; c) edasikindlustusselts — ettevõtja, kes ei ole kindlustusselts ega kolmanda riigi kindlustusselts ja kelle põhitegevus on võtta vastu kindlustusseltside, kolmandate riikide kindlustusseltside või teiste edasikindlustusseltside loovutatud riske; 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 d) emaettevõtja — emaettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ (1) artikli 1 tähenduses ja iga ettevõtja, kellel on pädevate asutuste arvates valitsev mõju mõne teise ettevõtja üle; Artikkel 2 Kindlustusseltside täiendava järelevalve kohaldamise juhud e) tütarettevõtja — tütarettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 tähenduses ja iga ettevõtja, kelle üle emaettevõtjal on pädevate asutuste arvates ülekaalukas mõju. Kõiki tütarettevõtjate tütar- ettevõtjaid käsitletakse samuti esialgse emaettevõtja tütarette- võtjatena; 1. Lisaks direktiivide 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ sätetele, mil- lega on ette nähtud kindlustusseltside järelevalve eeskirjad, sätes- tavad liikmesriigid, et järelevalvet kõigi selliste kindlustusseltside üle, kes on osalev ettevõtja vähemalt ühes kindlustusseltsis, eda- sikindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis, täienda- takse nii, nagu on kirjeldatud artiklites 5, 6, 8 ja 9. f) osalus — osalus direktiivi 78/660/EMÜ (2) artikli 17 esimese lause tähenduses või teatavas ettevõttes vähemalt 20 % hää- leõiguse või kapitali otsene või kaudne omamine; g) osalev ettevõtja — ettevõtja, kes on kas emaettevõtja või mõni muu ettevõtja, kellel on osalus; 2. Kõigi kindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on kindlus- tusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kind- lustusselts, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätes- tatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6, 8 ja 10. 3. Kõigi kindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on segakind- lustusvaldusettevõtja, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6 ja 8. h) sidusettevõtja — tütarettevõtja või muu ettevõtja, kus on osa- lus; Artikkel 3 Täiendava järelevalve ulatus i) kindlustusvaldusettevõtja — emaettevõtja, kelle peamine tegevus on osaluse soetamine ja valdamine tütarettevõtjates, kes on ainult või peamiselt kindlustusseltsid, edasikindlustusseltsid või kolmandate riikide kindlustusseltsid ja kellest vähemalt üks tütarettevõtja on kindlustusselts; 1. Täiendav järelevalve artikli 2 tähenduses ei tähenda mingil juhul, et pädevad asutused peavad teostama järelevalvet kolman- date riikide kindlustusseltside, kindlustusvaldusettevõtjate, sega- kindlustusvaldusettevõtjate või edasikindlustusseltside üle eraldi. j) segakindlustusvaldusettevõtja — emaettevõtja, kes ei ole kindlus- tusselts, kolmanda riigi kindlustusselts, edasikindlustusselts ega kindlustusvaldusettevõtja ja kelle tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks kindlustusselts; k) pädevad asutused — liikmesriigi asutused, kelle pädevusse on seaduse või määrusega antud kindlustusseltside järelevalve. (1) Nõukogu 13. juuni 1993. aasta seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb kon- solideeritud aastaaruandeid (EÜT L 193, 18. 7. 1983, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. (2) Nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb tea- tavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT L 222, 14. 8. 1978, lk 11). Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühi- nemisaktiga. 2. Täiendava järelevalve alla kuuluvad: — kindlustusseltsi sidusettevõtjad, — kindlustusseltsis osalevad ettevõtjad, — kindlustusseltsis osalevate ettevõtjate sidusettevõtjad, keda on nimetatud artiklites 5, 6, 8, 9 ja 10. 3. Ilma et see piiraks I lisa punkti 2. 5 ja II lisa punkti 4 kohalda- mist, võivad liikmesriigid otsustada, et artiklis 2 nimetatud täien- dava järelevalve puhul ei võeta arvesse ettevõtjaid, kelle regist- rijärgne asukoht on kolmandas riigis, kus vajaliku teabe edastamise suhtes kehtivad õiguslikud takistused. Lisaks sellele võivad täiendava järelevalve teostamise eest vastuta- vad pädevad asutused allpool loetletud juhtudel otsustada igal üksikjuhul eraldi, et artiklis 2 nimetatud täiendava järelevalve puhul ei võeta teatavat ettevõtjat arvesse: 154 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd — kui ettevõtja, kelle üle tuleks teostada järelevalvet, ei ole kind- lustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast märkimisväärselt oluline, — kui ettevõtja finantsseisundi järelevalve kaasamine oleks kind- lustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast ebaotstarbekas või eksitav. Artikkel 6 Juurdepääs teabele 1. Liikmesriigid näevad ette, et nende täiendava järelevalve teos- tamise eest vastutavatel pädevatel asutustel on juurdepääs igasu- gusele teabele, mis võib täiendava järelevalve alla kuuluva kind- lustusseltsi järelevalve seisukohast oluline olla. Pädevad asutused võivad vajaliku teabe saamiseks pöörduda artikli 3 lõikes 2 nime- tatud asjaomaste ettevõtjate poole otse ainult juhul, kui sellist tea- vet on palutud kindlustusseltsilt ja seda ei ole saadud. 2. Liikmesriigid näevad ette, et nende pädevad asutused võivad nende territooriumil ise või selleks ametisse määratud isikute vahendusel kohapeal kontrollida lõikes 1 nimetatud teavet järg- mistes kohtades: — täiendava järelevalve alla kuuluv kindlustusselts, — nimetatud kindlustusseltsi tütarettevõtjad, — nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtjad, — nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtjad. 3. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused soovivad käesoleva artik- li kohaldamisel kontrollida konkreetsetel juhtudel olulist teavet teises liikmesriigis asuva ettevõtja kohta, kes on täiendava järele- valve alla kuuluva kindlustusseltsi siduskindlustusselts, tema tütar- ettevõtja, emaettevõtja või emaettevõtja tütarettevõtja, peavad nad kontrollimist taotlema kõnealuse teise liikmesriigi pädevatelt asu- tustelt. Asutused, kes on sellise taotluse saanud, peavad oma päde- vuse piires teabe vastavust ise kontrollima või lubama seda teha kas taotluse esitanud asutustel, audiitoril või eksperdil. Artikkel 7 Koostöö pädevate asutuste vahel Artikkel 4 Täiendava järelevalve teostamiseks pädevad asutused 1. Täiendavat järelevalvet teostavad selle liikmesriigi pädevad asu- tused, kus kindlustusseltsile on antud ametlik tegevusluba vasta- valt direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 6 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklile 6. 2. Kui kahes või enamas liikmesriigis tegevusluba omavate kind- lustusseltside emaettevõtja on üks ja seesama kindlustusvalduset- tevõtja, edasikindlustusselts, kolmanda riigi kindlustusselts või segakindlustusvaldusettevõtja, võivad liikmesriikide pädevad asu- tused kokku leppida, kes neist vastutab täiendava järelevalve eest. 3. Kui liikmesriigis on kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks rohkem kui üks pädev asutus, võtab see liikmesriik kõnealuste asutuste töö koos- kõlastamiseks vajalikud meetmed. Artikkel 5 Teabe kättesaadavus ja kvaliteet 1. Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused nõuavad kõigilt täiendava järelevalve alla kuuluvatelt kindlustusseltsidelt piisavate sisekontrolli mehhanismide olemasolu, mis võimaldaks esitada täiendava järelevalve jaoks olulised andmed ja teabe. 2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende õigusruumis ei ole õiguslikke takistusi, mis muudaksid võimatuks täiendava järelevalve seisukohast olulise teabe vahetamise täien- dava järelevalve alla kuuluvate ettevõtjate, nende sidusettevõtjate ja neis osalevate ettevõtjate vahel. 1. Kui eri liikmesriikides asutatud kindlustusseltsid on omavahel otseselt või kaudselt seotud või kui neil on sama osalev ettevõtja, edastavad iga liikmesriigi pädevad asutused vastava taotluse kor- ral üksteisele kogu vajaliku teabe, mis võimaldab käesoleva direk- tiivi kohast täiendavat järelevalvet või aitab sellele kaasa, ja edas- tavad omal algatusel kogu teabe, mis on nende arvates teise pädeva asutuse jaoks vajalik. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 2. Kui kindlustusselts on otseselt või kaudselt seotud direktii- vis 77/780/EMÜ (1) määratletud krediidiasutuse, direktiivis 93/22/EMÜ (2) määratletud investeerimisühingu või mõlemaga või kui neil on sama osalev ettevõtja, teevad pädevad asutused ja muude nimetatud ettevõtjate riikliku järelevalve eest vastu- tavad asutused tihedat koostööd. Nimetatud asutused edasta- vad üksteisele teabe, mis võiks nende tööd lihtsustada eelkõige käesoleva direktiivi raames, ilma et see piiraks nende vastavaid kohustusi. Kõnealused tehingud on seotud eelkõige järgmisega: — laenud, — tagatised ja bilansivälised tehingud, — solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid, 3. Vastavalt käesolevale direktiivile saadud teabe ja eriti käes- olevas direktiivis sätestatud pädevate asutuste vahelise teabevahe- tuse puhul kehtib direktiivi 92/49/EMÜ artiklis 16 ja direktiivi 92/96/EMÜ artiklis 15 määratletud ametisaladuse hoidmise kohustus. — investeeringud, — edasikindlustustoimingud, — kulude jaotamise kokkulepped. 2. Selleks nõuavad liikmesriigid, et kindlustusseltsid esitaksid vähemalt kord aastas pädevatele asutustele aruande lõikes 1 nime- tatud oluliste tehingute kohta. Kui nimetatud teabe põhjal tundub, et kindlustusseltsi maksejõu- lisus on ohus või võib ohtu sattuda, võtab pädev asutus nimeta- tud kindlustusseltsi suhtes vajalikud meetmed. Artikkel 8 Grupisisesed tehingud 1. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused teostavad üldist järelevalvet tehingute üle, mis toimuvad: Artikkel 9 a) kindlustusseltsi ja: i) kindlustusseltsi sidusettevõtja vahel; Korrigeeritud maksejõulisuse nõue 1. Artikli 2 lõikes 1 nimetatud juhul nõuab liikmesriik korrigee- ritud maksejõulisuse arvutamist vastavalt I lisale. ii) kindlustusseltsis osaleva ettevõtja vahel; 2. Lõikes 1 nimetatud arvutus hõlmab kõiki sidusettevõtjaid, osa- levaid ettevõtjaid ja osalevate ettevõtjate sidusettevõtjaid. iii) kindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtja vahel; 3. Kui lõikes 1 nimetatud arvutusest ilmneb, et korrigeeritud maksejõulisus on negatiivne, võtavad pädevad asutused kõnealuse kindlustusseltsi suhtes vajalikud meetmed. b) kindlustusseltsi ja osalusega füüsilise isiku vahel: i) kindlustusseltsis või ükskõik millises tema sidusettevõtjas; Artikkel 10 ii) kindlustusseltsis osalevas ettevõtjas; Edasikindlustusseltsid, kindlustusvaldusettevõtjad ja kolmandate riikide kindlustusseltsid iii) kindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtjas. 1. Artikli 2 lõikes 2 nimetatud juhul nõuavad liikmesriigid täien- dava järelevalve meetodi kohaldamist vastavalt II lisale. (1) Nõukogu 12. detsembri 1977. aasta esimene direktiiv 77/780/EMÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigusnormide koos- kõlastamise kohta (EÜT L 322, 17. 12. 1977, lk 30). Direktiivi on vii- mati muudetud direktiiviga 96/13/EÜ (EÜT L 66, 16. 3. 1996, lk 15). (2) Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (EÜT L 141, 11. 6. 1993, lk 27). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/9/EÜ (EÜT L 84, 26. 3. 1997, lk 22). 2. Artikli 2 lõikes 2 nimetatud juhul hõlmab arvutus kõiki kind- lustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi sidusettevõtjaid nii, nagu on sätestatud II lisas. 3. Kui kõnealuse arvutuse põhjal ilmneb, et kindlustusvalduset- tevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi 156 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd tütarettevõtjast kindlustusseltsi maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda, võtavad nad kõnealuse kindlustusseltsi suhtes vaja- likke meetmeid. 5. Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuaril 2006 kindlustuskomi- teele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja vajaduse korral täiendava kooskõlastamise vajaduse kohta. Artikkel 11 Rakendamine Artikkel 12 Jõustumine 1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid vastu hiljemalt 5. juunil 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. 2. Liikmesriigid näevad ette, et lõikes 1 osutatud sätteid kohalda- takse esmakordselt 1. jaanuaril 2001 või kõnealuse kalendriaasta jooksul algava majandusaasta raamatupidamise järelevalve suh- tes. 3. Kui liikmesriigid lõikes 1 nimetatud meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avalda- mise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise vii- tamise viisi näevad ette liikmesriigid. 4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti. Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 13 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 27. oktoober 1998 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja J. M. GIL-ROBLES E. HOSTASCH 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 I LISA KINDLUSTUSSELTSIDE KORRIGEERITUD MAKSEJÕULISUSE ARVUTAMINE 1. ARVUTUSMEETODI VALIK JA ÜLDPÕHIMÕTTED A. Liikmesriigid näevad ette, et artikli 2 lõikes 1 nimetatud kindlustusseltside korrigeeritud maksejõulisuse arvutamine toimub ühe punktis 3 kirjeldatud meetodi kohaselt. Liikmesriik võib siiski ette näha, et pädevad asutused annavad loa kasutada või kohustavad kasutama muud punktis 3 sätestatud meetodit kui seda, mille valis liikmesriik. B. Proportsionaalsus Kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel võetakse arvesse osaleva ettevõtja suhtelist osa tema sidusettevõtjates. “Suhteline osa” tähendab punktis 3 kirjeldatud meetodite 1 ja 2 kasutamise puhul otseselt või kaudselt osalevale ettevõtjale kuuluva märgitud kapitali osa suurust ja punktis 3 kirjeldatud meetodi 3 kasutamise puhul konsolideeritud aastaaruannete koostamisel kasutatud protsendimäärasid. Kui sidusettevõtja on tütarettevõtja ja tema maksejõulisus on puudulik, tuleb olenemata kasutatud meetodist siiski arvesse võtta tütarettevõtja kogu maksejõulisuse puudujääk. Kui pädevate asutuste arvates piirdub kapitali osa omava emaettevõtja vastutus kindlalt ja üheselt ainult nimetatud kapitali osaga, võivad need pädevad asutused anda loa, mille kohaselt tütarettevõtja maksejõulisuse puudujäägi võib arvesse võtta proportsionaalsel alusel. C. Solventsusmarginaali elementide topeltkasutamise välistamine C. 1 Solventsusmarginaali elementide üldine käsitlemine Olenemata kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel kasutatud meetodist, tuleb välistada solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide topeltkasutamine arvutamisel arvessevõetud eri kindlustusseltside seas. Selleks tuleb kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ja juhul, kui seda ei ole ette nähtud punktis 3 kirjeldatud meetoditega, välja jätta järgmised summad: — kõnealuse kindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse ühe temaga seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide finantseerimiseks, — kõnealuse kindlustusseltsiga seotud kindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse kõnealuse kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide finantseerimiseks, — kõnealuse kindlustusseltsiga seotud kindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse mõne muu kõnealuse kindlustusseltsiga seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide finantseerimiseks. C. 2 Teatavate elementide käsitlemine Ilma et see piiraks punkti C. 1 sätete kohaldamist: — kindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud elukindlustusseltsi kasumireserve ja edaspidist kasumit ja — kindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud kindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapitali, 158 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd võib arvutamisel arvesse võtta, kui nad sobivad kõnealuse sidusettevõtja nõutava solventsusmarginaali katmiseks. Arvutusest jäetakse täiesti välja igasugune märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist osaleva ettevõtja võimaliku kohustusega. Arvutusest jäetakse täiesti välja ka igasugune osaleva kindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist seotud kindlustusseltsi võimaliku kohustusega. Arvutusest jäetakse täiesti välja igasugune seotud kindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist sama osaleva kindlustusseltsiga seotud mõne teise kindlustusseltsi võimaliku kohustusega. C. 3 Ü l e k a n d m i n e Kui pädevad asutused leiavad, et teatavad seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid, mida ei nimetatud punktis C. 2, ei ole selle osaleva kindlustusseltsi, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, nõutava solventsusmarginaali katmiseks tegelikult kasutatavad, võib kõnealuseid elemente arvutamisel arvesse võtta ainult niivõrd, kuivõrd nad sobivad sidusettevõtja nõutava solventsusmarginaali katmiseks. C. 4 Punktides C. 2 ja C. 3 nimetatud elementide summa ei või olla suurem kui seotud kindlustusseltsi nõutav solventsusmarginaal. D. Grupisisese kapitali välistamine Korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ei võeta arvesse solventsusmarginaali jaoks sobivaid elemente, mis pärinevad vastastikusest finantseerimisest kindlustusseltsi ja: — sidusettevõtja, — osaleva ettevõtja, — mõne selles osaleva ettevõtja teise sidusettevõtja vahel. Lisaks sellele ei võeta arvesse ühtegi sellise kindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivat elementi, kui kõnealune element on pärit vastastikusest finantseerimisest kõnealuse kindlustusseltsi mõne muu sidusettevõtjaga. Vastastikuse finantseerimisega on tegu eelkõige siis, kui kindlustusseltsile või mõnele tema sidusettevõtjatest kuuluvad teise ettevõtja aktsiad või kui ta annab sellele laenu ja kõnealusele ettevõtjale kuulub otseselt või kaudselt esimese ettevõtja solventsusmarginaali jaoks sobiv element. E. Pädevad asutused tagavad, et korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse sama sageli, nagu direktiividega 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ on ette nähtud kindlustusseltside solventsusmarginaali arvutamiseks. Varade ja kohustuste väärtust hinnatakse vastavalt direktiivide 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ ja 91/674/EMÜ (1) asjaomastele sätetele. 2. ARVUTUSMEETODITE KOHALDAMINE 2. 1 Seotud kindlustusseltsid Korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse käesolevas lisas sätestatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaselt. (1) Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aasta ja ühendaruannete kohta (EÜT L 374, 31. 12. 1991, lk 7). 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 Kui kindlustusseltsil on rohkem kui üks sidusettevõtja, arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus kõigi meetodite puhul selliselt, et arvesse võetakse kõik kõnealused seotud kindlustusseltsid. Järjestikuste osaluste puhul (näiteks siis, kui kindlustusselts on osalev ettevõtja teises kindlustusseltsis, kes on omakorda osalev ettevõtja mõnes kindlustusseltsis) arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus iga osaleva kindlustusseltsi puhul, kellel on vähemalt üks seotud kindlustusselts. Liikmesriigid võivad loobuda kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisest, kui: — ettevõtja on teise samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustusseltsi sidusettevõtja ja nimetatud sidusettevõtjat on arvestatud osaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel või — kindlustusselts on kas kindlustusseltsiga samas liikmesriigis registrijärgse asukohaga kindlustusvaldusette- võtja või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja ning nii kindlustusvaldusettevõtjat või edasikindlustusseltsi kui ka seotud kindlustusseltsi võetakse arvutamisel arvesse. Liikmesriigid võivad kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisest loobuda ka siis, kui kindlustusselts on mõnes muus liikmesriigis registrijärgse asukohaga teise kindlustusseltsi, edasikindlustusseltsi või kindlustusvaldusettevõtja sidusettevõtja ja kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on andnud nõusoleku loovutada täiendav järelevalve asukohariigi pädevale asutusele. loobuda üksnes juhul, kui arvutamisel arvessevõetavate kindlustusseltside Arvutamisest võib igal solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid on pädevate asutuste arvates kõnealuste ettevõtjate vahel nõuetekohaselt jaotatud. juhul Liikmesriigid võivad ette näha, et juhul, kui seotud kindlustusseltsi registrijärgne asukoht ei ole samas liikmesriigis, kus asub kindlustusselts, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, võetakse sidusettevõtja maksejõu puhul arvutamisel arvesse kõnealuse teise liikmesriigi pädevate asutuste hinnangut maksejõu kohta. 2. 2 Seotud edasikindlustusseltsid Kui arvutatakse edasikindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, käsitletakse kõnealust seotud edasikindlustusseltsi ainult arvutamisel analoogiliselt seotud kindlustusseltsiga, kohaldades käesolevas lisas kirjeldatud üldpõhimõtteid ja meetodeid. Selleks kehtestatakse iga seotud edasikindlustusseltsi jaoks teoreetilise maksejõulisuse nõue vastavalt samadele eeskirjadele, mis on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõigetes 2-5 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 19. Kui nimetatud eeskirjade kohaldamisega peaksid kaasnema märkimisväärsed raskused, võivad pädevad asutused lubada, et elukindlustuse teoreetiline maksejõulisus arvutatakse esimese tulemuse põhjal, nagu on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 3. Teoreetilise solventsusmarginaali jaoks sobivana käsitletakse samu elemente, mis on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 1 ja direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 18. Varade ja kohustuste väärtust hinnatakse samade eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud nimetatud direktiivides ja direktiivis 91/674/EMÜ. 2. 3 Vahendavad kindlustusvaldusettevõtjad Kui arvutatakse sellise kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, kellele kuulub kindlustusvaldusettevõtja vahendusel osalus edasikindlustusseltsis, seotud kindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis, võetakse vahendava kindlustusvaldusettevõtja seisundit arvesse. Ainult käesolevas lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohase arvutamise eesmärgil käsitletakse kõnealust kindlustusvaldusettevõtjat nii, nagu oleks tema näol tegemist kindlustusseltsiga, kelle puhul kehtib maksejõulisuse nullnõue ja kelle suhtes kohaldatakse samu tingimusi, nagu on direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 1 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 18 sätestatud seoses solventsusmarginaali jaoks sobivate elementidega. 160 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 2. 4 Seotud kindlustusseltsid või edasikindlustusseltsid, kelle registrijärgne asukoht on kolmandas riigis A. Kolmandate riikide seotud kindlustusseltsid Kui arvutatakse kolmanda riigi kindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, käsitletakse kõnealust kolmanda riigi kindlustusseltsi ainult arvutamisega seotud eesmärkidel analoogiliselt seotud kindlustusseltsiga, kohaldades käesolevas lisas kirjeldatud üldisi põhimõtteid ja meetodeid. Kui kolmas riik, kus on kõnealuse kindlustusseltsi registrijärgne asukoht, nõuab sellise tegevuse puhul tegevusluba ja kehtestab maksejõulisuse nõude, mis on vähemalt võrreldav direktiivides 73/239/EMÜ või 79/267/EMÜ sätestatuga, võttes arvesse nimetatud nõude katteelemente, võivad liikmesriigid sätestada, et arvutamisel võetakse kõnealuse ettevõtja puhul arvesse maksejõulisuse nõuet ja nimetatud nõude jaoks sobivaid elemente, nii nagu kõnealune kolmas riik on sätestanud. B. Kolmandate riikide seotud edasikindlustusseltsid Kui arvutatakse kolmandas riigis paikneva registrijärgse asukohaga edasikindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, tehes seda samadel tingimustel, mis on sätestatud punktis A, võivad liikmesriigid olenemata punktist 2. 2 sätestada, et arvutamisel võetakse kõnealuse edasikindlustusseltsi puhul arvesse omavahendite nõuet ja nimetatud nõude jaoks sobivaid elemente nii, nagu kõnealune kolmas riik on sätestanud. Kui selliseid sätteid kohaldatakse ainult kõnealuse kolmanda riigi kindlustusseltside suhtes, võib seotud kindlustusseltsi teoreetilise omavahendite nõude ja nimetatud teoreetilise nõude jaoks sobivad elemendid arvutada nii, nagu oleks kõnealune ettevõtja kõnealuse kolmanda riigi seotud kindlustusselts. 2. 5 Vajaliku teabe puudumine Kui kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevatele asutustele kättesaadav, arvatakse korrigeeritud solventsusmarginaali jaoks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit korrigeeritud solventsusmarginaali sobivaks elemendiks. kindlustusseltsis maha ettevõtja bilansiline väärtus osalevas kõnealuse 3. ARVUTUSMEETODID 1. meetod: mahaarvamise ja liitmise meetod Osaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide summade vahe: i) a) osaleva kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid ja b) osaleva kindlustusseltsi suhteline osa seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivates elementides. ning ii) a) seotud kindlustusseltsis arvestuslik väärtus osalevas kindlustusseltsis ja b) osaleva kindlustusseltsi maksejõulisuse nõue ja c) seotud kindlustusseltsi maksejõulisuse suhteline osa. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 Kui osalus seisneb täielikult või osaliselt kaudses omandis, hõlmab punkti ii alapunktis a nimetatud element sellise kaudse omandi väärtust, võttes arvesse asjaomaseid järjestikuseid huve, ning punkti i alapunktis b ja punkti ii alapunktis c nimetatud elemendid hõlmavad vastavalt seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide ja seotud kindlustusseltsi maksejõulisuse nõude vastavaid suhtelisi osi. 2. meetod: nõuete mahaarvamise meetod Osaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide vahe: i) osaleva kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide summa ja ii) järgmiste elementide summa: a) osaleva kindlustusseltsi maksejõulisuse nõue ja b) seotud kindlustusseltsi maksejõulisuse suhteline osa. Hinnates solventsusmarginaali jaoks sobivaid elemente, hinnatakse osalusi käesoleva direktiivi tähenduses kapitaliosaluse meetodi kohaselt vastavalt direktiivi 78/660/EMÜ artikli 59 lõike 2 punktis b sätestatud võimalusele. 3. meetod: raamatupidamise konsolideerimisel põhinev meetod Osaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse konsolideeritud aastaaruannete põhjal. Osaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide vahe: konsolideeritud andmete põhjal arvutatud solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid ja a) kas osaleva kindlustusseltsi maksejõulisuse nõude ja konsolideeritud aastaaruannete koostamiseks kasutatud protsendimääradel põhinevate seotud kindlustusseltside maksejõulisuse nõuete suhteliste osade summa b) või konsolideeritud andmete põhjal arvutatud maksejõulisuse nõue. Solventsusmarginaali ja konsolideeritud andmetel põhineva maksejõulisuse nõude jaoks sobivate elementide arvutamise suhtes kohaldatakse direktiivide 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ ja 91/674/EMÜ sätteid. 162 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd II LISA NENDE KINDLUSTUSSELTSIDE TÄIENDAV JÄRELEVALVE, MIS ON KINDLUSTUSVALDUSETTEVÕTJATE, EDASIKINDLUSTUSSELTSIDE VÕI KOLMANDA RIIGI KINDLUSTUSSELTSIDE TÜTARETTEVÕTJAD 1. Kui tegemist on kahe või enama artikli 2 lõikes 2 nimetatud kindlustusseltsiga, mis on kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi tütarettevõtjad ja mis on asutatud eri liikmesriikides, tagavad pädevad asutused käesolevas lisas kirjeldatud meetodi järjekindla kohaldamise. Pädevad asutused teostavad täiendavat järelevalvet sama sageli, nagu direktiividega 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ on ette nähtud kindlustusseltside solventsusmarginaali arvutamiseks. 2. Liikmesriigid võivad käesolevas lisas sätestatud arvutusest teatava kindlustusseltsi puhul loobuda juhul: — kui kõnealune kindlustusselts on teise kindlustusseltsi sidusettevõtja ja kui seda võetakse arvesse kõnealuse teise seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuse puhul, — kui kõnealuse kindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kindlustusselts ja seda kindlustusseltsi võetakse arvesse ühe nimetatud seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuste puhul, — kui kõnealuse kindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kindlustusselts ja artikli 4 lõike 2 kohaselt on sõlmitud kokkulepe, millega loovutatakse käesoleva lisa kohane täiendava järelevalve teostamine teise liikmesriigi järelevalveasutusele. Järjestikuste osaluste puhul (näiteks kindlustusvaldusettevõtja või edasikindlustusselts, mis kuulub mõnele teisele kindlustusvaldusettevõtjale, edasikindlustusseltsile või kolmanda riigi kindlustusseltsile) võivad liikmesriigid kohaldada käesolevas lisas sätestatud arvutamist ainult kindlustusseltsi kõige kõrgema taseme emaettevõtja puhul, kelleks on kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kindlustusselts. 3. Pädevad asutused tagavad, et I lisas kirjeldatud arvutustega analoogilised arvutused tehakse kindlustusvalduset- tevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi tasemel. Analoogia seisneb I lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaldamises kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi tasemel. Ainult kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitletakse emaettevõtjat nii, nagu oleks tegemist kindlustusseltsiga, kelle suhtes kohaldatakse: — maksejõulisuse nullnõuet, kui tegemist on kindlustusvaldusettevõtjaga, — nominaalset maksejõulisuse nõuet nii, nagu see on sätestatud I lisa punktis 2. 2, kui tegemist on edasikind- lustusseltsiga, või nii, nagu see on sätestatud I lisa punkti 2. 4 B osas, kui tegemist on edasikindlustusseltsiga, kelle registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, — I lisa punkti 2. 4 A osas sätestatud põhimõtete kohaselt kindlaks määratud maksejõulisuse nõuet, kui tegemist on kolmanda riigi kindlustusseltsiga, ja kelle suhtes kohaldatakse samu tingimusi, kui on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 1 ja direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 18 seoses solventsusmarginaali jaoks sobivate elementidega. 4. Vajaliku teabe puudumine Kui käesolevas lisas sätestatud arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevatele asutustele kättesaadav, arvatakse kõnealuse ettevõtja bilansiline väärtus osalevas ettevõttes maha käesolevas lisas sätestatud arvutamise jaoks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit arvutamise jaoks sobivaks elemendiks


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3192/98 von Arthur NEWENS an die Kommission. Handel mit den Ländern der ehemaligen UdSSR

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
USSR
distribution of aid
extra-EU trade
humanitarian aid
technical cooperation
trading operation

text: 21. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 142/103 (1999/C 142/126) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3191/98 von Arthur Newens (PSE) an die Kommission (27. Oktober 1998) Betrifft: EU-Hilfen für die Länder der ehemaligen UdSSR Kann die Kommission aufgeschlüsselt nach Jahren, Aufschluß über die Hilfen geben, die jedem einzelnen der ehemaligen Mitgliedsstaaten der UdSSR seit dem Zusammenbruch der UdSSR gewährt wurde. Kann sie ferner angeben, aus welchen Haushaltslinien diese Hilfen bestritten wurden? (1999/C 142/127) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3192/98 von Arthur Newens (PSE) an die Kommission (27. Oktober 1998) Betrifft: Handel mit den Ländern der ehemaligen UdSSR Kann die Kommission, aufgeschlüsselt nach Jahren Informationen vorlegen, aus denen hervorgeht, wie sich seit der Auflösung der UdSSR die Handelsstruktur zwischen jedem der ehemaligen Mitgliedstaaten der UdSSR und den verschiedenen EU-Mitgliedstaaten entwickelt hat? Gemeinsame Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-3191/98 und E-3192/98 (16. Dezember 1998) Seit 1991 gewährt die Gemeinschaft den Ländern der ehemaligen Sowjetunion im Rahmen des Tacis- Programms vor allem technische Hilfe. Die Mongolei kann seit 1996 durch Tacis unterstützt werden. Das Programm wurde auf der Grundlage von nationalen Programmen durchgeführt, die mit jedem der Partnerländer vereinbart wurden, sowie eines zwischenstaatlichen Programms zur Behandlung länder- übergreifender Fragen wie der Umwelt. In einer Reihe Schlüsselsektoren wurden Projekte aufgestellt. 1996 wurde die Verordnung des Rates über die Durchführung des Tacis-Programms geändert (Verord- nung des Rates (Euratom, EG) Nr. 1279/96 vom 25. Juni 1996 über die Unterstützung der Neuen Unabhängigen Staaten und der Mongolei bei ihren Bemühungen um Gesundung und Neubelebung ihrer Wirtschaft (1)), um u. a. eine kleine Komponente der Investitionsfinanzierung zuzulassen. Diese ist derzeit auf Investitionen in kleine Infrastrukturprojekte im Zusammenhang mit Grenzübergängen und Kapital- beteiligungen an kleinen und mittleren Unternehmen beschränkt. Zusätzlich hat die Gemeinschaft auf die Notsituation in den Neuen Unabhängigen Staaten (NUS) und in der Mongolei mit der Bereitstellung humanitärer Hilfe reagiert. Zwischen 1993 und 1997 belief sich diese Hilfe auf insgesamt 313 Mio. Ecu. Diese Hilfe konzentrierte sich vor allem auf drei große humanitäre Krisen: den südlichen Kaukasus mit Aserbaidschan, Armenien und Georgien; Tschetschenien in Rußland und Zentralasien mit Kirgisistan und Tadschikistan. Zuverlässige Daten über den Handel mit den NUS liegen nur in begrenztem Umfang vor. In den ersten Jahren nach dem Zusammenbruch der Sowjetunion fehlten Daten für mehrere Länder. Die zuverlässigsten und umfassendsten Daten beziehen sich auf den Handel mit Rußland, das bei weitem der bedeutendste Handelspartner der Gemeinschaft in der Region ist. Zum Beispiel entfielen auf Rußland 1996 81 % der gesamten NUS-Ausfuhren. Die meisten NUS-Länder wickelten einen Großteil ihres Außenhandels mit anderen NUS-Ländern ab. Die Kommission übermittelt dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt eine Aufstellung des Gesamtbetrags der den ehemaligen Sowjetrepubliken im Zeitraum 1991 bis 1997 im Rahmen von Tacis bereitgestellten technischen Hilfe, eine Aufstellung der gesamten Tacis-Hilfe nach Sektoren, eine Aufstellung der 1991 bis 1997 geleisteten humanitären Hilfe nach Ländern, eine Auf- stellung der 1991 bis 1997 geleisteten humanitären Hilfe nach Sektoren, Daten über die Handelsströme zwischen der Gemeinschaft und den NUS und Daten über die Handelsbilanz Rußlands und der Gemeinschaft. (1) ABl. L 165 vom 4. 7. 1996


title: WRITTEN QUESTION No. 3192/98 by Arthur NEWENS to the Commission. Trade with the countries of the former USSR

text: 21. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 142/103 (1999/C 142/126) WRITTEN QUESTION E-3191/98 by Arthur Newens (PSE) to the Commission (27 October 1998) Subject: EU aid to the countries of the former USSR Would the Commission list the total amount of aid which has been supplied to each of the states which were formerly members of the USSR on an annual basis since the break-up of the Soviet Union and provide a breakdown of the headings under which that aid has been supplied? (1999/C 142/127) WRITTEN QUESTION E-3192/98 by Arthur Newens (PSE) to the Commission (27 October 1998) Subject: Trade with the countries of the former USSR Would the Commission provide information to show how the pattern of trade between each of the states which were formerly members of the USSR and the various EU Member States has developed on an annual basis since the dissolution of the USSR? Joint answer to Written Questions E-3191/98 and E-3192/98 given by Mr van den Broek on behalf of the Commission (16 December 1998) Since 1991, the Community through the Tacis programme has been providing primarily technical assistance to the countries of the former Soviet Union. Mongolia also became eligible for Tacis support in 1996. The programme has been implemented on the basis of national programmes agreed with each of the partner countries as well as an inter-state programme which has addressed trans-national issues such as the environment. Projects have been drawn up in a number of key sectors. In 1996, the Council Regulation governing the implementation of the Tacis programme was amended (Council Regulation (Euratom, EC) 1279/96 of 25 June 1996 concerning the provision of assistance to economic reform and recovery in the New Independent States and Mongolia (1)) to permit inter alia, a small component of investment financing. This is currently restricted to investment in small-scale infrastructure in the context of border-crossings and equity investment in small and medium-sized enterprises. In addition, the Community has responded to emergency needs in the New Independent States (NIS) and Mongolia through the provision of humanitarian aid. Between 1993 and 1997, this aid totalled ECU 313 million. This assistance has focused primarily on three major humanitarian crises: the South Caucasus, involving Azerbaijan, Armenia and Georgia: Chechnya in Russia; and Central Asia, involving Kyrgyzstan and Tajikistan. Reliable data on trade with the NIS is limited. In the early years following the break up of the Soviet Union data for a number of countries was lacking. The most reliable and comprehensive data relate to trade with Russia which represents by far the Community’s most significant trading partner in the region. For example, in 1996, Russia accounted for 81 % of total NIS exports. Most NIS countries did a large part of their foreign trade with other NIS countries. The Commission is sending direct to the Honourable Member and to the Secretariat of the Parliament a breakdown of the total amount of Tacis technical assistance supplied to each of the former Soviet republics in the period 1991-1997, a breakdown of the total Tacis assistance supplied by sector, a breakdown of humanitarian aid allocations per country 1991-1997, a breakdown of humanitarian aid allocations per sector 1991-1997, data on trade flows between the Community and the NIS, and data on Russia and the Community’s trade balance. (1) OJ L 165, 4. 7. 1996


title: Europäisches Netzwerk : Familie & Arbeit.

eurovoc_concepts:
family policy
information network
organisation of work