title: Komission kertomus kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin soveltamisen toteuttamisesta vuosina 1994-1998

eurovoc_concepts:
action programme
agricultural statistics
project evaluation
remote sensing

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 10. 1998 KOM(1998)613 1opull. KOMISSION KERTOMUS kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin soveltamisen toteuttamisesta vuosina 1994-1998 Sisällys JOHDANTO I OSA - OPERATIIVISET TOIMET 1 TOIMI A: ALUEELLISET SELVITYKSET 1. 1 Tavoite ja menetelmät 1. 2 Töiden edistyminen 1. 3 Rahoitusnäkökohdat 1. 4 Päätelmät ja suuntaviivat 2 TOIMI B: NOPEAT EUROOPAN LAAJUISET ARVIOT 2. 1 Tavoite ja menetelmät 2. 2 Töiden edistyminen 2. 3 Toimeenpanotavat ja tärkeimmät kehitysaskeleet 2. 4 Kenttätutkimusten asema 2. 5 Varojen käyttö 2. 5. 1 Kuvat 2. 5. 2 Kuvien käsittelyjä arvioiden tuottaminen 2. 5. 2. 1 Hankkeen johto ja hallinto 2. 5. 2. 2 Hankkeen käynnistäminen 2. 5. 2. 3 Valmistelu 2. 5. 2. 4 Satelliittitietojen hankkiminen ja esikäsittely 2. 5. 2. 5 Satelliittitietojen tulkinta 2. 5. 2. 6 Tietojen yhdistäminen 2. 5. 2. 7 Koulutus 2. 5. 2. 8 Ylläpito 2. 5. 2. 9 Hankkeen sisäinen valvonta 2 5 7 7 7 7 8 8 9 9 9 10 12 12 13 14 14 14 14 14 15 15 15 15 15 2. 5. 2. 10 Kertomukset 2. 5. 2. 11 Tuotteiden toimittaminen 2. 5. 2. 12 Kuvankäsittelyä ja arvioiden tuotantoketjua koskevat kustannukset 2. 5. 3 Ohjelmistojen ylläpito 2. 5. 4 Kenttätutkimukset 2. 5. 5 Varainhoito 2. 6 Tulokset ja virheanaly y si 2. 7 Toiminnan arviointi 2. 8 Päätelmät II OSA - KEHITTEILLÄ OLEVAT TOIMET 3 TOIMI C : KEHITTYNYT M AATALOUSTIETO JÄRJESTELMÄ 3. 1 C l. Kasvuindeksit 3. 2 C. 2. Tuoton arviointimallit 3. 2. 1 Säätiedot: 3. 2. 2 Maaperää koskevat tiedot ja maataloutta koskevat muuttujat: 3. 2. 3 Tuoton arviot: 3. 2. 4 Tietotekniikka: 3. 3 C. 3: yhdennetty maataloustietojärjestelmä ja MARS-tiedotuslehti 3. 4 C. 4. Kansallisen ja alueellisen tason yhdennetty järjestelmä 4 TOIMI D : MUIDEN MAIDEN SATOJEN SEURANTA JA ARVIOINTI 5 TOIMI E : UUSIEN MENETELMIEN JA ANTURIEN KÄYTTÖ 5. 1 Mikroaaltokuvien kokeiluhanke käyttöä viljelyalojen arvioinnissa koskeva 5. 2 Toimen B uudelleenjärjestäminen (REACTB) 5. 3 Aeropalynologinen malli 3 15 15 16 16 17 18 19 20 21 23 23 23 24 25 25 26 26 26 27 29 30 30 31 32 6 KEHITTEILLÄ OLEVIA TOIMIA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT LIITTEET 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1994 koskevista tilastoista EUR-12 MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1995 koskevista tilastoista EUR-12 MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1996 koskevista tilastoista EUR-15 MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1997 koskevista tilastoista EUR-15 Operatiivisten toimien tärkeimmät sopimuspuolet Luettelo MARS-hanketta koskevista julkaisuista vuosina 1994-1998 Käytetyt lyhenteet 34 35 35 36 37 38 39 40 49 Johdanto 26 1988 päivänä hyväksyi syyskuuta Neuvosto 88/503/ETY kaukohavaintotekniikan maataloustilastoihin soveltamista koskevasta kokeiluhankkeesta (joka tunnetaan paremmin nimellä MARS-hanke). Tämän kokeiluhankkeen tarkoituksena oli sellaisten analysointitekniikoiden ja -menetelmien kehittäminen ja kokeileminen, jotka mahdollistaisivat Euroopan unionin maataloustietojen tason parantamisen sisällyttämällä avaruudesta saadut tiedot yhteisön tilastojärjestelmään entistä laajemmin. Kehittämistoimet suunniteltiin kymmeneksi vuodeksi, mutta edellä mainittu päätös kattaa ainoastaan toimien viisi ensimmäistä vuotta (1989-1993). päätöksen Tämän viisivuotiskauden päättyessä kokeiluhankkeen ensimmäisestä vaiheesta (1989- 2 1993) laadittiin katsaus mainitun neuvoston päätöksen määräysten mukaisesti; tämä katsaus toimitettiin komissiolle ja siihen liitettiin ehdotus operatiiviseen vaiheeseen edenneiden sovellusten jatkamisesta. Tämän perusteella neuvosto hyväksyi 14 päivänä marraskuuta 1994 päätöksen 94/753/EY kaukohavaintotekniikan maataloustilastoihin soveltamisen jatkamisesta vuosiksi 1994-1998. Tämän päätöksen mukaisella soveltamisella pyritään • helpottamaan kaukohavaintotekniikan käyttöä asiasta kiinnostuneissa jäsenvaltioissa - alueelliset kansallisten maataloustilastojärjestelmien parantamiseksi selvitykset) (toimi A • antamaan ennen sadonkorjuuta arvioita tärkeimmistä viljelyyn käytetyistä aloista ja niiden mahdollisesta tuotannosta Euroopassa ja mahdollisuuksien mukaan kansallisella tasolla käytettävissä olevien varojen rajoissa (toimi B - nopeat Euroopan laajuiset arviot). Neuvoston päätöksen 94/753/EY 5 artiklassa säädetään, että viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 1998 komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen näiden toimien toteuttamisesta sekä sen käyttöön tätä varten annettujen rahoitusmäärien käytöstä, "liittäen mukaan mahdollisesti ehdotukset kaukohavaintotekniikan maataloustilastoihin soveltamisen jatkamisesta". Näitä toimia käsitellään tämän kertomuksen I osassa. Lisäksi neuvosto otti huomioon komission aikomuksen jatkaa neljännen tutkimus- ja kehity spuiteohjelman yhteydessä joitakin MARS-hankkeeseen kuuluvia toimia, jotka kuitenkin edellyttävät muita tutkimustoimia ennen kuin niitä voidaan soveltaa Euroopan tasolla. Kyse on tässä tapauksessa seuraavista toimista: 1 EYVLL 273, 5. 10. 1988. 2 Asiakirja KOM(94) 332 lopullinen, 19. 9. 1994. , 3 EYVL L 299, 22. 11. 1994, sivu 27. • yhteisön kehittyneen maataloustietojärjestelmän laatiminen yhdentämällä siihen ohjelman aikana kehitetyistä ja testatuista eri toimista saadut tiedot (toimi C - yhdennetty järjestelmä); • sellaisen Euroopan unionissa kehitettyä menetelmää vastaavan menetelmän käyttöönotto, joka mahdollistaa sadonkorjuun ennakkoarvioinnin Euroopan unionin raja- alueilla ja erityisesti Itä-Euroopan ja mahdollisesti Pohjois-Afrikan alueilla näitä maita koskevien yhteistyöohjelmien yhteydessä (toimi D - muiden maiden satojen seuranta ja arviointi); • tällä hetkellä MARS-hankkeen yhteydessä käytettäviä korkearesoluutiosatelliitteja ja säähavaintosatelliitteja täydentävien uusien anturien, kuten tutkien, tilastosovelluksia koskevien tutkimustöiden jatkaminen (toimi E - uusien menetelmien ja anturien käyttö). Näitä toimia, joita ohjaa Isprassa sijaitseva yhteinen tutkimuskeskus (YTK) yhdessä maatalouden pääosaston (PO VI) ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) kanssa, kuvaillaan lyhyesti tämän kertomuksen II osassa. I OSA - Operatiiviset toimet 1. TOIMI A: ALUEELLISET SELVITYKSET 1. 1 Tavoite ja menetelmät toimen kansallisella tavoitteena on vastata tarpeeseen, joka koskee Tämän tärkeimpien hyötykasvien viljelyalojen ja niiden tuotannon tarkkaa ja objektiivista vuosittaista selvittämistä yhdistetään tasolla. korkearesoluutiosatelliittien antamat (koko asianomaista aluetta koskevat) tiedot maankäyttöä ja tuottoa koskevien pinta-alatutkimusten (Area Frame Sampling Survey) tapaisten kenttätutkimusten tietoihin. Toimen viimeistely ja arviointi ovat koskeneet erityisesti regressioanalyysiksi kutsuttua menetelmää. Toimi jaettiin kahteen erilliseen osaan: Menetelmässä • objektiiviset kenttähavainnot, joihin liitettiin kaukokartoitustekniikalla laaditut tai sillä parannetut näytteenottosuunnitelmat • avaruudesta saatujen tietojen automaattinen luokittelu, joka mahdollistaa kenttätutkimusten arvioiden laadun parantamisen regressioanalyysin avulla Kaukokartoitustekniikkaa käytetään myös sellaisten asiakirjojen laadinnassa, joiden avulla tutkijat voivat paikantaa peltolohkot tarkasti kentällä. 1. 2 Töiden edistyminen MARS-hankkeen kokeiluvaiheen aikana tämä toimi toteutettiin kolmena erillisenä vaiheena: • 1988-1989: tämän vaiheen aikana viidellä alueella sovellettiin täsmälleen samanlaista metodologiaa • 1990-1991: näiden vuosien aikana toteutettiin paikallisia mukautuksia, ja alueiden ja kansallisten tahojen aktiivinen osallistuminen tuli tarpeelliseksi • 1992-1993: tämän vaiheen aikana hankkeen avulla tuettiin paikallisia tai alueellisia aloitteita. maataloustilastoihin Kaukokartoitustekniikan koskevan kokeiluhankkeen ensimmäisen vaiheen lopussa tämän toimen täytäntöönpano siirrettiin pääosin jäsenvaltioille. Kuitenkin neuvoston päätöksen 94/753/EY mukaisesti tekninen tuki ja sen rahoitus voitiin ottaa yhteisön talousarvioon erityisesti tilastotekniikan tukemiseksi, pinta-alakartoitusten käyttöä kansallisten maataloustilastojen parantamisessa edistävien kokeilututkimusten toteuttamiseksi sekä ohjelmistojen parantamiseksi. soveltamista Toisen vaiheen aikana Espanjan maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö tilastotoimisto saivat komissiolta tukea kahden tällä (MAPA) ja Portugalin 7 toimialalla toteutetun hankkeen rahoitukseen. Erityisesti MAPA sai tukea tärkeimpien viljelyalojen ja niiden tuoton ennakkoarviointia suorittavan paikallisen/alueellisen työryhmän kehittämiseen. Portugalin maatalousministeriölle taas myönnettiin yhteisön rahoitusta maankäyttötilastojen laatimiseen tarvittavien pinta-alakartoitusmenetelmien soveltamista koskevan hankkeen toteuttamiseen. Kummassakin tapauksessa yhteisön rahoitusosuus oli noin 40 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Tämän toimen yhteydessä yhteinen tutkimuskeskus antoi teknistä tukea niin useille Euroopan unionin jäsenvaltioille kuin monille Phare-ohjelman osallistujamaillekin. Slovenia, Puola ja Tsekin tasavalta saivat erityisesti teknistä tukea tilastomenetelmien ja näytteenottosuunnitelmien osalta (katso myös hankkeen toimi D). Lisäksi yhteinen tutkimuskeskus antoi teknistä tukea tietyille Välimeren alueen maille (erityisesti Tunisialle ja Turkille) alueellisten selvitysten laatimiseksi ja toteutti Marokon kanssa tiedevaihtoa tällä alalla. 1. 3 Rahoitusnäkökohdat Taulukossa 1 esitetään yhteenveto yhteisön rahoitusosuuksista kahdessa edellä mainitussa hankkeessa. Taulukko 1 - Yhteisön rahoitusosuus toimessa A (ecua) Maatalousministeriö (Espanja) Maatalousministeriö (Portugali) Yhteensä 1997 1996 60 911 65 880 60 150 121061 65 880 1998 Yhteensä 126 791 60 150 186 941 -- ~ - 1. 4 Päätelmät ja suuntaviivat toisessa Hankkeen rajoitettiin rahoitustukeen ja tekniseen tukeen niitä pyytäneille kansallisille tilastotoimistoille käytettävissä olevien varojen mukaisesti. selvitykset" "alueelliset vaiheessa toimi Alueelliset selvitykset muodostavat tulevaisuudessakin nopean, objektiivisen ja usein muita järjestelmiä tarkemman tutkimusjärjestelmän, kun taas tietyt puutteet hankaloittavat viljelijöitä koskevien tutkimusten toteuttamista tai tekevät niistä epäluotettavampia. Kehitetty tieteellinen menetelmä saattaa edistää maankäyttöä koskevien arvioiden yhdenmukaistumista koko Euroopan unionin alueella. Pinta-alakartoitusjärjestelmä kohdistettiin erityisesti Phare-ohjelman maille, koska näissä maissa viljelijöitä koskevaa luetteloa on vaikea pitää ajan tasalla meneillään saattaa olla olevien maatalousuudistusten vuoksi. Tällainen menettelytapa hyödyllinen myös koko Euroopan unionissa, jos sen avulla voidaan vastata esimerkiksi maankäyttöä, maanviljelyn ympäristövaikutuksia, maatalouspoliittisten toimenpiteiden ja maaseudun kehittämisen paikallista ja alueellista ulottuvuutta sekä muita vastaavia seikkoja koskevien tietojen lisääntyvään tarpeeseen. Kuvien korkeiden hintojen vuoksi vuosittainen tyhjentävä koko alueen kattaminen korkearesoluutiokuvilla ja regressioanalyysimenetelmän käyttäminen eivät ole kannattavia tapoja tilastojen tuottamiseksi yhteisön tasolla, eikä niiden käyttämistä sen vuoksi suositella. Tilanne saattaa muuttua tulevaisuudessa joko uusien 8 antureiden tulon ja kuvien hintojen laskun myötä tai siinä tapauksessa, että tilastojen tuottaminen yhdistetään karttatuotteiden tuotantoon. Tämän vuoksi on suotavaa jatkaa menetelmiä koskevien näkökohtien ja uusien antureiden, tutka-anturit mukaan lukien, tuoman edistyksen teknologista seurantaa. Lisäksi on suotavaa, että pinta-alakartoitusten toteuttamisen suomia mahdollisuuksia hyödynnetään Euroopan tasolla entistä paremmin, jotta saadaan tietoja maankäytöstä sekä muista tilastollisista muuttujista, joilla on alueellinen ulottuvuus ja joiden käsittelyssä perinteiset menetelmät eivät ole yhtä tehokkaita. 2. TOIMI B: NOPEAT EUROOPAN LAAJUISET ARVIOT 2. 1 Tavoite ja menetelmät Toimen B tavoite on antaa vuosittain objektiivinen ennakkoarvio tärkeimpien viljelyalojen kehityksestä Euroopan tasolla 60:stä (40 x 40 km:n suuruisesta) eri puolilla Eurooppaa sijaitsevasta kohteesta otettuja korkearesoluutiosatelliittikuvia tulkitsemalla. Menetelmä perustuu toisaalta kutakin kohdetta koskevaan arvioon viljelyalan muutoksesta edelliseen vuoteen verrattuna, toisaalta näiden muutosten laajentamiseen Euroopan tasolle edellistä vuotta koskevien virallisten viljelyalaa koskevien (Eurostatin) tilastojen perusteella. Menetelmässä ei käytetä lainkaan kuluvaa vuotta koskevia kenttätietoja, mutta siihen lisätään edellisen vuoden kenttähavainnot, joiden avulla menetelmän luotettavuutta voidaan myös valvoa jälkikäteen. Tästä toimesta saatiin maatalousvuoden aikana myös laadullisia tietoja. 2. 2 Töiden edistyminen Tämän toimen toteuttaminen koostui MARS-hankkeen ensimmäisen vaiheen aikana kolmesta jaksosta: • 1987-1988: menetelmän yksityiskohtainen viimeistely • 1989-1991 : järjestelmän käyttöönottoja tuotannon käynnistäminen • 1992-1993: testaaminen toimen koko laajuudessa (53 kohteessa). Toisen vaiheen aikana toimi eteni operatiiviseen vaiheeseen. Tärkeimmät vaiheet olivat: • 1994: siirtymävuosi odotettaessa neuvoston päätöstä. Vuoden aikana menetelmissä ja töiden organisoinnissa ei tapahtunut merkittäviä muutoksia 1995: tarjouspyyntö kuvien tulkintaa ja viljelyalojen arviointia koskevan sopimuksen tekemiseksi 1995: ensimmäinen varsinainen neuvoston päätöksen soveltamisvuosi. Yhteinen tutkimuskeskus otti käyttöön GRIPS- ja ORCA-ohjelmistot, joita käytetään kuvien korjauksessa, käsittelyssä ja luokittelussa. Lisäksi otettiin käyttöön seitsemän uutta kohdetta toimen ulottamiseksi kolmeen uuteen jäsenvaltioon 9 • 1996: toiminnan ulottaminen 60 kohteeseen; näistä kohteista seitsemän sijaitsee kolmessa uudessa jäsenvaltiossa (Itävalta, Ruotsi ja Suomi) • 1996-1997: CAMEL-ohjelmiston käyttöönotto tietojen yhdistämiseksi • 1997: GRIPS-ohjelmiston mukauttaminen IRS-satelliittikuviin • 1998: neuvoston päätöksen viimeinen soveltamisvuosi. Kuvansaantikanavien avautumisen ennakointi arvioiden tehokkuuden lisäämiseksi niiden vakauden ja ennakoivuuden osalta. 2. 3 Toimeenpanotavat ja tärkeimmät kehitysaskeleet Toimen B toimeenpanotavat MARS-hankkeen toisen vaiheen aikana eivät eronneet merkittävästi ensimmäisen vaiheen tointa pidettiin operatiivisena, niin toimen laitteisiin kuin välineisiinkin tehtiin useita merkittäviä muutoksia: tavoista. Vaikka tätä • Vuoteen 1995 asti käytössä olleet ohjelmistot korvattiin seuraavilla, yhteisen tutkimuskeskuksen alaisuudessa kehitetyillä ohjelmistoilla: GRIPS-ohjelmisto satelliittikuvien tarkennukseen ORCA-ohjelmisto kuvien luokitteluun ja tulkintaan CAMEL-ohjelmisto tulosten analysointiin ja niiden tietojen käsittelyyn, joita tarvitaan laadittaessa loppuarvioita luokiteltujen kuvien perusteella. GRIPS- ja ORCA-ohjelmistoja käytettiin koko toisen vaiheen ajan. CAMEL- ohjelmistoksi nimetty ohjelmisto oli käytössä vuodesta 1997. Nämä ohjelmistot toimen järkeistämisen mahdollistivat toimeenpanovaiheiden valvonnan, millä varmistettiin koko tuotantoketjun kattava laadunvalvonta. GRIPS-ohjelmistoa mukautettiin vuosien 1997 ja 1998 välisenä aikana uusiin (siihen asti ohjelmistossa oli käytetty ainoastaan SPOT-ja LANDSAT-satelliitteja). IRS-satelliittikuviin työtehtävien kaikkien sekä • Kolmen uuden jäsenvaltion alueella sijaitsevat seitsemän uutta kohdetta otettiin käyttöön. Näistä kohteista kolme sijaitsee Ruotsissa, kaksi Suomessa ja kaksi tarkemmat Itävallassa. Käyttöönotto mahdollisti muun muassa entistä kevätviljelyä koskevat esitykset. • Kuvien tulkintaa tukevan radiometrisen tietokannan perustaminen ottamalla huomioon aiemmin havaitut spektriavaimet (spectral signatures) ja ilmasto- olosuhteet. Tätä tietokantaa pidetään ajan tasalla ja lujitetaan joka vuosi, jolloin järjestelmän laatu paranee. Toimen B tärkeimmät tulokset sisällytettiin MARS-tiedotuslehteen (katso toimi ). Vuosien 1994-1998 aikana merkittävimmät tapahtumat olivat: • 1994 10 Siirtymävuoden aikana toimea jatkettiin siirtymällä tutkimuksesta operatiiviseen vaiheeseen. Toimi eteni samalla tavoin kuin vuonna 1993. Yhteensä hankittiin 155 kuvaa 53 kohteesta. • 1995 Yhteensä hankittiin 153 kuvaa, jotka kattoivat 53 kohdetta. Arvioiden tulokset julkaistiin markkinointivuoden aikana seitsemässä MARS-tiedotuslehdessä. Tämän vuoden aikana toimi eteni tyydyttävästi seuraavista arvioiden tarkistamisen yhteydessä ilmenneistä ongelmista huolimatta: - joidenkin hyötykasvien, kuten auringonkukan, viljelyalojen huomattavan suuri kasvaminen, joka osaksi johtui YMP:n vaikutuksista, - tiettyjen hyötykasvien, kuten rapsin, viljelyalojen kasvun yliarviointi, joka johtui tämän kasvin puutteellisesta edustuksesta näytejoukossa, - vakava kuivuus Espanjassa ja Portugalissa, jonka vuoksi kuvien tulkinta oli hyvin vaikeaa ja huomattava osa kesäviljelmiä koskevista arvioista oli epäluotettavia. Auringonkukan ja rapsin osalta virheellisyys oli suuri erityisesti näiden kasvien viljelykohteiden vähäisen lukumäärän vuoksi. Tämän takia esimerkiksi YMP:n uudistuksen aiheuttamat viljelyalojen muutokset näkyvät arvioissa erittäin herkästi. • 1996 Toimen yhteydessä käsiteltiin 59:ää 60 mahdollisesta kohteesta (Köpingin kohteesta ei ollut saatavissa kuvia), joten toimi kattoi Euroopan unionin ensimmäistä kertaa kokonaisuudessaan. Yhteensä hankittiin julkaistiin markkinointivuoden aikana seitsemässä MARS-tiedotuslehdessä. 171 kuvaa. Tulokset • 1997 Yhteensä hankittiin 183 kuvaa, jotka kattoivat kaikki 60 kohdetta. Tärkeimmät tulokset sisällytettiin kuuteen MARS-tiedotuslehteen ja kolmeen välikertomukseen. • 1998 Vaikka lopullisia tuloksia ei vielä ole käytettävissä tätä kertomusta toimitettaessa, on hyvä mainita joistakin muutoksista, ja hallinnon parantamistarpeisiin vastaamiseksi: tulosten tehtiin jotka - Kuvanottopäivämääriä järkeistettiin syys- ja kevätviljelmien erottamiseksi, viljakasvien tulevaa viljelyalaa koskevien arvioiden vakauttamiseksi sekä syysrapsin erottamiseksi muista entistä paremmin. Tämä menettely oli mahdollinen niiden kylvöpäivämäärät sisältäneiden tietokantojen ansiosta, jotka koottiin toimeen B liittyvien kenttätutkimusten yhteydessä saaduista tiedoista; - GRIPS-ohjelmiston mukauttaminen Intian IRS-lC-satelliitin kuvien käsittelyyn. Mukauttamisen avulla voidaan lisätä kuvien saannin todennäköisyyttä ennalta määrättyinä ajankohtina. 11 2. 4 Kenttätutkimusten asema Toimen B toteuttamisessa MARS-hankkeen toisen vaiheen aikana on hyödytty samoissa kohteissa paikalla toteutetuista, tiettyihin tutkimusalueisiin kohdistuneista kenttätutkimuksista (keskimäärin 16 kooltaan 1 400 x 1 400 metrin tutkimusaluetta yhtä kohdetta kohti). Näiden tutkimusten (joita vaiheessa 1 kutsuttiin toimeksi 6) tavoitteet olivat: a) b) c) d) kenttätietojen antaminen kuvien tulkitsijoille kutakin kohdetta vuonna n-1 koskevien viitetietojen tulosten tarkistamiseksi satelliittitietojen avulla vuoden n lopussa; laatimiseksi saatujen ja tärkeimpien viljelyalojen ja niiden tuoton suorien arvioiden laatiminen Euroopan tasolla ilman kaukokartoitustekniikkaa; tärkeimpien viljelyaloja ja niiden tuottoa koskevien kohteittaisten tietojen antaminen vuosittain tarvittavaa tilastomallia varten; laajentamisessa tulosten agrometeorologisen mallin yhteydessä huomioon otettavia tiettyjä näkökohtia (kylvö-, kukinta- ja sadonkorjuupäivämäärät, vuoroviljely, seuraavan vuoden kylvösuunnitelma ja niin edespäin) koskevien lisätietojen antaminen. tutkimusten Kaikki näiden tutkimuskeskuksen tietokantaan, ja ne vaikuttavat myönteisesti muihin näkökohtiin. Kenttätutkimusten avulla on voitu esimerkiksi laatia spektriavaimista koostuva tietokanta, saada todellisia tietoja kylvöpäivämääristä ja niin edespäin. tulokset on kirjattu yhteisen 2. 5 Varojen käyttö Jäljempänä taulukossa 2 esitetään toimen B operatiivista toteuttamista vuosina 1994-1998 koskeva katsaus. Taulukosta käy ilmi, että näiden vuosien aikana tämän toimen kokonaiskustannukset yhteisön talousarviossa olivat 11,8 miljoonaa ecua eli keskimäärin 2,4 miljoonaa ecua vuodessa. Vuosina 1997 ja 1998 summa oli kuitenkin noin 2,1 miljoonaa ecua. Tämän kustannusten laskun merkitystä verrattuna jakson alkuun korostaa edelleen kohteiden lukumäärän lisääntyminen; laskun selittävät pääasiassa vuosien 1997 ja 1998 säästöt, jotka saavutettiin vuonna 1995 kuvien käsittelyä koskevan sopimuksen tekemiseksi esitetyn tarjouspyynnön jälkeen. Vuonna 1996 todettu nousu vuorostaan johtuu kyseisenä vuonna tietotekniikkaan tehdyistä investoinneista valitun sopimuspuolen kanssa. 12 Taulukko 2 - Toimen B kokonaismenot Käsittely Kuvat Ohjelmistojen ylläpito Kenttätutkimukset Yhteensä 1994 1 323 470 632 007 1995 1 125 000 633 719 554 853 489 919 1996 1997 1998 Yhteensä 1357 807 830 767 837 614 5 474 658 666 400 655 455 660 000 3 247 581 102 952 163 658 161360 427 970 581 966 503 593 481 288 2 611 619 2 510 330 2 248 638 2 709 125 2 153 473 2 140 262 11761828 Operatiiviset kustannukset voidaan ryhmitellä karkeasti neljään luokkaan: • kuvien hankinta • kuvien käsittelystä ja arvioiden tuotannosta aiheutuneet menot • ohjelmistojen ylläpito • kenttätutkimukset. Seuraavassa on lyhyt kuvaus kustakin menoluokasta. 2. 5. 1 Kuvat Kunkin markkinointivuoden aikana käsiteltiin keskimäärin kolme kuvaa kohdetta kohti, ja lähes kaikki kuvat otettiin huhtikuun alun ja syyskuun lopun välillä. Jotta kuvaa voidaan käyttää, taivaan täytyy olla lähes pilvetön. Joillakin Euroopan alueilla pilvisyys saattaa kokonaan estää kuvien ottamisen pitkinä kasvukauden kannalta merkittävinä ajanjaksoina. Taulukko 3 - Toimessa B käytettyjen kuvien tase Vuosi 1994 1995 1996 1997 1998* Yhteensä (*) Arvio Satcllitti LANDS AT 18 16 12 57 40 143 SPOT 137 149 159 126 120 691 Yhteensä 1RS Kuvat 155 165 171 183 180 854 20 20 Kust. 632 001 633 7H 666 40( 655 45! 660 00( 3 247 581 Vuosina 1994-1997 otettiin ja käsiteltiin yhteensä 674 kuvaa. Näiden vuosien aikana kullakin hetkellä soveltuvimpien kuvien toimittamisesta kilpaili keskenään kaksi kuvien toimittajaa: Spot Image, jolla on yksinoikeus eurooppalaisen SPOT- satelliitin kuviin, ja Eurimage, jolla puolestaan on yksinoikeus amerikkalaisen Landsat-satelliitin kuviin. Tietyiltä osin Spot- ja Landsat-satelHittien kuvat ovat vaihdettavissa keskenään. Käytännössä ainoa tapa varmistaa kuvien saaminen tarvittavassa paikassa tarvittavaan aikaan on kuitenkin hankkia ensimmäinen valitusta kohteesta valittuna ajankohtana otettu saatavilla oleva kuva. SPOT- 4 Vuoden 1998 kuvien määrä on arvio. 13 lisää huomattavasti mahdollisuutta saada satelliitin ohjelmointimahdollisuus käyttöön satelliitin ottamia hyviä kuvia toimessa B, mikä selittää SPOT- satelliittikuvien suuren hankintamäärän Landsat-kuviin verrattuna. Aivan hiljattain (huhtikuussa 1998) markkinoille tuli Intian IRS-lC-satelliitin kuvia yksinoikeudella toimittava GAF/Euromap. Vuonna 1998 arvioidaan hankittavan noin 180 kuvaa, ja nämä hankinnat jakautuvat kolmen toimittajan kesken taulukon 3 mukaisesti. 2. 5. 2 Kuvien käsittely ja arvioiden tuottaminen Käsittelyyn kuuluvat kaikki käytännön toteutetaan kuvan ottamisen jälkeen komission yksiköiden tarvitsemien arvioiden laatimiseksi. Jotta tässä yhteydessä toteutuneiden menojen määrä ja luonne olisi helpompi ymmärtää, seuraavissa kappaleissa annetaan liittyvistä toimista. lyhyt selvitys kuvien käsittelyyn toimenpiteet, jotka 2. 5. 2. 1 Hankkeen johto ja hallinto kuuluu hankkeen Hallintoon tarvittavien organisointi henkilöresurssien ja välineiden käyttöön antaminen sekä noudatettavan aikataulun varmistetaan suunnittelu. tuotantoprosessien toiminta ja peräkkäisten maatalousvuosicn välinen koordinointi sekä ratkaistaan ongelmat ja odottamattomat hankaluudet. Toimeenpanovaiheen kokonaisuudessaan, hallinnolla aikana 2. 5. 2. 2 Hankkeen käynnistäminen tuotantoketjun Tämä toimi toteutetaan valmisteluvaiheessa, ja se koskee koko ja käynnistämistä, kuten viestintäverkon käyttöönottamista. Pitkäaikaisen (useita peräkkäisiä vuosia kestävän) tuotantoketjun käynnistämisen yhteydessä tästä toimesta aiheutuvat menot korvataan ainoastaan ensimmäiseltä vuodelta. tietotekniikkalaitteiden asentamista ja ohjelmistojen 2. 5. 2. 3 Valmistelu tulkinnan Tämä tehtävä koostuu kahdesta osasta: tarkistamisesta ja kohteiden valmistelusta. jossa Tarkistaminen koostuu kuvien verrataan näitä tuloksia kussakin kohteessa edeltävän maalalousvuoden aikana toteutettuihin kenttätutkimuksiin. Kohteiden valmistelu koostuu vuorostaan kaikkien sellaisten edeltävään maatalousvuoteen liittyvien tietojen kokoamisesta, jotka on säilytetty kohteiden tietokannan parantamiseksi (viljelyalojen kehittymistä koskevat taulukot, kohteiden kuvaukset, kuvamateriaalit, alueiden määrittely ja vastaavat tiedot). laadun arvioinnista, tulosten 2. 5. 2. 4 Satelliittitietojen hankkiminen ja esikäsittely Kun kuva on saatu, sen hyväksyttävyys tarkistetaan (ottopäivämäärä, kuvan laatu, pilvipeitteen voimakkuus ja niin edespäin). Tämän jälkeen kuvaa käsitellään eri toimenpiteillä, joiden ilmasto-olojen, satelliittikuvauksen muuttujien, satelliitin luokan ja paikallisen pinnanmuodostuksen aiheuttamat vaikutukset. Nämä käsittelytoimenpiteet ovat karkeasti ottaen kahta tyyppiä, joko radiometrisiä tai geometrisia, ja ne toteutetaan komission omistaman GRIPS-ohjelmiston avulla. tarkoituksena on poistaa kuvasta kaikki 14 2. 5. 2. 5 Satelliittitietojen tulkinta Tämä ensisijaisen tärkeä vaihe koostuu useista toimenpiteistä, jotka voidaan ryhmitellä kuuteen peräkkäiseen jaksoon: a) tietojen yhdentäminen, jos edeltävä korjausvaihe on tarkistettu, b) automaattinen luokittelu jakamalla kuvat noin kolmeenkymmeneen yhtenäiseen luokkaan, c) tutkimusalueiden aiheittainen analyysi, d) maankäyttöä koskevan kartan laatiminen yhdenmukaistamalla kukin tietojen siirto yhdistämisestä luokittelulla, e) tutkimusalue automaattisella vastaavaan yksikköön, f) tulosten säilyttäminen. Vaiheet b) ja c) toteutetaan komission omistaman ORCA-ohjelmiston avulla. 2. 5. 2. 6 Tietojen yhdistäminen Tietojen yhdistämistä koskevan tehtävän tavoitteena on laatia huhtikuusta alkaen joka toinen viikko arvio kaikista 17 tärkeimmästä viljelyalasta Euroopassa. Arvio perustuu sellaisten tietojen laajentamiseen, jotka on saatu käsittelemällä enintään neljää kuvaa yhtä kohdetta kohti. Tässä vaiheessa apuna käytetään tietojen yhdistämisen mahdollistavaa ohjelmistoa sekä muita apuohjelmistoja. 2. 5. 2. 7 Koulutus Koulutus jakautuu kahteen vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe koostuu alustavasta tuotantotyöryhmän perustamiseen tähtäävästä valmentavasta koulutuksesta. Sitä seuraa operatiivinen koulutus, jolla vastataan tuotantovälineiden kehittämistarpeisiin ja vastaavasti toimintamenetelmien muuttamistarpeisiin. 2. 5. 2. 8 Ylläpito Ylläpidolla varmistetaan kaikkien tuotantoketjussa tarvittavien ja kuvien käsittelystä ja arvioiden tuottamisesta vastaavan osapuolen käyttämien tietotekniikkalaitteiden jatkuva käytettävyys. 2. 5. 2. 9 Hankkeen sisäinen valvonta Tämän toimen tarkoituksena on varmistaa jatkuvasti tuotantoketjun moitteeton toiminta, määräaikojen noudattaminen ja arvioiden laatimisen eri vaiheissa asetettujen laatuvaatimusten tason säilyminen. 2. 5. 2. 10 Kertomukset Tämän toimen tärkein "tuote" on merkittävimpien hyötykasviviljelmien kehittymistä luovutetaan koskevien arvioiden markkinointivuoden aikana reaaliajassa ja eri muodoissa - maantieteelliset tasot erottelevina taulukoina, viljelmätaulukoina, viljelyaloja koskevina tiedot yhdistävinä kertomuksina ja muina vastaavina. toimittaminen komissiolle. Nämä arviot 2. 5. 2. 11 Tuotteiden toimittaminen Tämä toimi koostuu kaikkien lisätietojen antamisesta miltei välittömästi komission yksiköiden käyttöön tuotantoketjussa tuotettujen tilastollisten tulosten ohella. Nämä tiedot muodostavat erittäin suuren tietokannan, joka koostuu yhdenmukaistetuista 15 historiatiedoista. Näitä tietoja voidaan vuorostaan käyttää muihin tutkimustöihin tai sovelluksiin. 2. 5. 2. 12 Kuvankäsittelyä ja arvioiden tuotantoketjua koskevat kustannukset Taulukossa 4 esitetään kuvankäsittelyä koskeva menoselvitys operatiivisen vaiheen ajalta. On tarpeen huomauttaa, että vuosina 1994 ja 1995 käsittely koski 53:a kohdetta 12:ssa Euroopan jäsenvaltiossa ja että tällä hetkellä tutkittavat 60 kohdetta olivat operatiivisessa vaiheessa vasta vuodesta 1996. Taulukko 4 - Kuvien käsittelyä koskevien kulujen erittely im 1995 im 19?7 199$ ! TVOTANTO Hankkeen johto ja hallinto Käynnistäminen Valmistelu Satelliittitietojen kokoaminen ja esikäsittely Satelliittitietojen tulkinta Tietojen yhdistäminen Koulutus Ylläpito Laittgst HANKKEEN VALVONTA KERTOMUKSET TUOTTEET INSINÖÖRIT (Ispra) YHTEENSÄ 1 280 17Q 1 081 700 I 144 841 90 000 — 123 300 62 474 552 919 106 082 90 000 — 123 300 612 624 64 172 v21 399 66 007 109 135 106 033 49 500 49 500 32 205 33 026 33 914 388 800 76 500 — 50 400 gQl $7Q 388 800 76 500 — 50 400 3Q3 2QQ - 26 000 17 300 — = 26 000 17 300 96 194 — 1323 470 1125 000 1357 807 218 967 92 474 31 688 48 031 ~ &M1 32 895 19 516 225 222 108 797 231959 111 483 72 272 ~ 66 157 33 395 20 084 98 506 830 767 72 003 ~ 6Q639 33 957 20 695 100 874 837 614 Komissio käytti vuosina 1994 ja 1995 esioperatiivisen vaiheen sopimuskehystä. Vuodesta 1996 nämä toimet on uskottu sellaisten komission ulkopuolisten yritysten vastuulle, jotka valitaan vapaaseen kilpailuun perustuvien sopimusmenettelyiden kautta. Vuoden 1996 muita vuosia suuremmat menot johtuvat edellä mainituista käynnistystoimista. 2. 5. 3 Ohjelmistojen ylläpito tutkimuskeskuksen pyynnöstä Yhteisen luodut GRIPS- ja ORCA-ohjelmistot luovutettiin tutkimuskeskuksen käyttöön lokakuussa 1994 ja vastaavasti elokuussa 1995. GRIPS-ohjelmistoa käytetään SPOT- ja Landsat-kuvien radiometriseen ja geometriseen korjaukseen. ORCA-ohjelmistoa käytetään apuvälineenä kuvien tulkinnassa toimessa B. GRIPS-ohjelmistoa mukautettiin hiljattain toimeen B vuoden 1998 alussa mukaan otettujen IRS/LISS-kuvien käsittelemiseksi. tarkoituksena on varmistaa, että nämä kaksi käsittelyvaiheessa Ylläpidon arvioiden tuotannossa Ylläpidosta vastaa erikoisalan yritys. ja toimivat moitteettomasti. välttämätöntä ohjelmistoa ja mukauttavaa. Korjaavan ylläpidon Ylläpitoa on kahdenlaista, korjaavaa tarkoituksena on niin ilmenneiden toimintavikojen korjaaminen. Mukauttava ylläpito kattaa kaikenlaisen käyttäjien laitteissa kuin käyttöjärjestelmässäkin 16 pyynnöstä toteutettavan, ohjelmistojen mukauttamista koskevan tutkimuksen ja mukautusten ja toteuttamisen. Lisäksi ORCA-ohjelmiston toiminnassa hyödynnetään CLIPS- ja ARKEMIES-ohjelmistopaketteja, joiden käyttöluvat kuuluvat muille yrityksille. Näiden kahden ohjelmistopaketin käyttämisestä ja y 1 läpitokustannuksia. ORCA-ohjelmiston kehittämisessä käyttölupa- aiheutuu tukena Taulukko 5 - GRIPS- ja ORCA-ohjelmistojen käyttömaksut GRIPS Korjaava ylläpito Mukauttava ylläpito GRIPS yhteensä ORCA ARKEMlES-käyttöliittymä CLIPS-käyttöliittymä Tietotekninen yhteyskäytäntö Korjaava ylläpito Yhteyskäytännön ylläpito Mukauttava ylläpito Korjaava ylläpito (ARKEMIES ja CLIPS) ORCA yhteensä RIPS ja ORCA yhteensä 2. 5. 4 Kenttätutkimukset 1996 1997 1998* 13 415 8 200 21 615 23 000 20 664 43 664 23 000 48 186 71 186 18 175 10 935 32 730 19 497 55 000 3 125 52 869 9 000 81 337 119 994 55 000 3 125 23 049 9 000 90 174 102 952 163 658 161360 Kuten edellä on jo tullut ilmi, maankäytön eri tapoja ei voida luotettavasti määritellä yksinomaan kuvien perusteella. Lisäksi on viitattu kuvien automaattisen käsittelyn tulosten välttämättömään korjaamiseen ja kunkin kohteen tutkimusalueita koskevan yksityiskohtaisen historiatiedot sisältävän kannan kokoamisen tärkeyteen. Tämän vuoksi lisätietoja. Tarjouspyynnön perusteella valitut yksityiset yritykset jäsenvaltioiden tilastotoimistot toteuttavat nämä tutkimukset. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kenttätutkimusten vuosittaisista kustannuksista jäsenvaltioittain. kenttätutkimusten tapaisia tai käytettävissä oltava on 17 Taulukko 6 - Kenttätutkimusten kustannukset ecuina (1994-1998) 1994* -- 14 400 35 650 - 1995* -- 14 270 33 630 -- 75 063 99315 21900 (I) 74 998 20 550 107 363 Kohteen maa Itävalta Benelux Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningask. 46 991 554 853 Yhteensä ( 1 ) Sisältyvät Yhdistyneen kunigaskunnan kustannuksiin; (*) 53 kohdetta 1998 1997 28 157 22 980 10 340 14 250 25 777 23 330 30 461 27 563 56 790 65 650 78 538 78 173 18 600 20 500 11670 13 440 48 950 48 760 17 000 16 682 76 620 85 233 44 500 51000 36 032 33 885 503 593 481288 1996 25 800 8 500 34 265 28 960 77 458 101739 22 000 (I) 49 940 18 300 113 130 53 734 48 140 581966 135 250 104 132 24 600 (1) 83 821 20 600 89 409 - -- 42 830 489 919 2. 5. 5 Varainhoito Operatiiviseen vaiheeseen siirtyminen aiheutti muutoksia myös toimen M hallinnossa. Jos ei oteta lukuun vuotta 1994, joka oli siirtymävuosi hankkeen li rahoitus katettiin tutkimusvaiheen ja operatiivisen vaiheen välillä, toimen ("maatalouden pääasiassa määrärahoista. tietojenkeruujärjestelmän Kenttätutkimukset ("yhteisön tukitoiminta kilpailulliselta pohjalta") politiikkojen määrärahoilla. uudelleenjärjestäminen") toteutettiin kuitenkin osittain kohdan B6-792 talousarvion tieteellinen tekninen B2-513 kohdan yleisen ja Kyseisen vaiheen aikana toimen B operatiivisten tehtiin useita aloitteita kustannusten vähentämiseksi menetelmien asettamissa rajoissa. Nämä ponnistelut joissa kustannusten vähentäminen keskittyivät kolmeen katsottiin mahdolliseksi, ja kenttätutkimuksiin. Jäljempänä olevassa lyhyt katsaus keskimääräisten kohteittaisten kustannusten kehittymiseen vuosina 1994-1998: eli kuvien hankintaan, kuvien käsittelyyn taulukossa esitetään tärkeimpään alaan, Taulukko 7 - Keskimääräisten kohteittaisten kustannusten kehittyminen (tuhatta ecua) Käsittely Kuvat Kenttätutkimukset Kohde yhteensä 1994 1995 1996 1997 1998 25,0 11,9 10^ 47,4 21,2 12,0 9^2 42,4 22,6 11,1 9_/7 43,4 13,8 10,9 8,4 33,2 14,0 11,0 8,0 33,0 Kuten taulukosta käy ilmi, keskimääräinen kohteittainen kustannusosuus laski 47 400 ecusta (vuosi 1994) 33 000 ecuun (vuosi 1998); osuus laski siis noin kolmanneksen. Kustannusten laskeminen oli huomattavaa käsittelyssä (vähennystä 44,4 prosenttia) ja vaatimattomampaa kuvissa (vähennystä 12,6 prosenttia) sekä kenttätutkimuksissa (vähennystä 23,8 prosenttia). 18 2. 6 Tulokset ja virheanalyysi Toimen B piiriin kuuluvat viljelyaloja koskevien arvioiden tulokset esitetään MARS-tiedotuslehdessä, jonka yhteinen tutkimuskeskus julkaisee kerran kuussa tammikuun ja lokakuun välisenä aikana. Tähän tiedotuslehteen sisältyy niin ikään selvitys agrometeorologisesta tilasta ja arvio tärkeimpien viljelyalojen tuotosta. Yleensä tämä tiedotuslehti laaditaan erittäin pikaisesti (muutaman päivän kuluessa viimeisimpien kuvien ottamisesta) ja toimitetaan nopeasti asianomaisille komission yksiköille, Eurostatin kasvituotteiden tilastoja käsittelevän työryhmän jäsenille sekä eri jäsenvaltioiden asiantuntijoille. Lisäksi neuvoston päätöksen 94/753/EY mukaisesti komissio esittää vuosittain pysyvälle maataloustilastokomitealle kertomuksen edellä mainitun neuvoston päätöksen täytäntöönpanosta. Kun tästä kertomuksesta keskustellaan kasvituotteiden tilastoja käsittelevässä työryhmässä, komissiolla on mahdollisuus esittää toimen B tulokset ja sen toimeenpanotavat sekä keskustella niistä. Liitteissä 1-4 esitetään toimen B kaikki tulokset Eurostatin virallisiin tilastoihin verrattuina. Tämän jälkeen esitetään lyhyt katsaus virheanalyysista vuosina 1994-1997. Tämä analyysi perustuu toimessa B laadittuihin tärkeimpiä viljelyaloja koskeviin arvioihin, joita verrataan Eurostatin virallisiin tilastoihin (jotka ovat tavallisesti saatavilla 15. toukokuuta seuraavana vuonna CRONOS-kannassa). Vaikka tätä menettelyä ei oikeastaan voida pitää todellisena toimen B tulosten tarkistamisena sen vuoksi, että virallisissakin tilastoissa on virheitä, se on kuitenkin hyödyksi arvioitaessa näiden lähteiden välisiä poikkeamia ja siis toimessa B toteutettujen, viljelyaloja koskevien arvioiden virhemarginaaleja. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kokonaiskatsaus toimessa B saatujen kuukausiansioiden ja virallisten tietojen välisiin keskimääräisiin prosentuaalisiin tätä poikkeamiin ajanjaksolla 1994-1997 (vuoden 1998 kertomusta laadittaessa vielä käytettävissä). tiedot eivät olleet Taulukko 8 - Keskimääräinen kuukausittainen poikkeama toimessa B ajanjaksolla 1994-1997 (prosenttia) "~ Viljat yhteensä 1,0 Vehnä yhteensä 0,9 1,0 Vehnä 3,0 Durumvehnä 2,7 Ohra 3,8 Maissi Rapsi 8,3 Auringonkukka 16,0 9,4 Riisi 5,7 Sokerijuurikas HUHT1 TOUKO KESÄ HEINÄ ELO 1,2 1,8 1,8 3,9 2,4 4,9 13,5 6,7 9,2 5,6 1,1 1,8 1,9 3,9 2,4 4,9 14,4 6,9 9,3 3,8 1,4 1,8 2,7 3,6 3,1 4,1 12,5 7,3 11,7 4,0 1,2 1,1 1,6 4,0 2,9 2,7 11,7 10,8 12,2 6,3 SYYS LOKA KeskimT 1,1 1,5 1,8 1,0 1,6 1,7 3,9 2,2 4,9 12,3 6,3 7,9 4,9 1,0 1,6 1,7 3,8 2,2 4,7 12,3 6,9 7,9 4,6 3,7 2,6 4,3 12,1 8,7 9,7 5,0 Taulukon 8 viimeisestä sarakkeesta ilmenee keskimääräinen virhe koko ajanjaksolta tärkeimpien kasvien osalta. Kaikkien peltokasvien keskimääräinen virhemarginaali on taulukon mukaan 1,1 prosenttia; vehnän virhemarginaali on 1,8 prosenttia, ohran 2,6 prosenttia, durumvehnän 3,7 prosenttia ja maissin 4,3 prosenttia. Näitä 19 suuremmat virhemarginaalit on auringonkukalla (keskimäärin 8,7 prosenttia) ja rapsilla (12,1 prosenttia). Myös sokerijuurikkaan virhemarginaali (5,0 prosenttia) ja kohteissa harvinaisten lajien, kuten riisin, virhemarginaali (keskimäärin 9,7 prosenttia) ovat suuret. On kuitenkin muistettava, että vaikka kaikkien viljakasvien yhteinen virhemarginaali on prosentuaalisesti muita kasveja pienempi, kyseinen 1,1 prosentin virhemarginaali koskee noin 400 miljoonan hehtaarin viljelyalaa eli noin 2,5:tä miljoonaa tonnia viljaa. Tätäkin marginaalia voidaan kuitenkin pitää liiallisena otettaessa huomioon näiden markkinoiden hallintoa koskevat tarpeet. On totta, että syysviljoja koskevat virhemarginaalit ovat pienentyneet vuosien aikana hieman. Kevätviljojen ja öljykasvien osalta arvioiden virheet ovat kuitenkin vielä liian suuret. 2. 7 Toiminnan arviointi Toimen B tuloksissa voidaan havaita MARS-hankkeen toisen vaiheen lopussa niin vahvuuksia kuin heikkouksiakin. Vahvuudet voidaan tiivistää seuraavasti: • Kaukokartoitustekniikan avulla on teknisesti mahdollista saada nopeita arvioita tärkeimpien viljelyalojen kehityksestä Euroopan tasolla. Arviointi voidaan ainakin suppean näytejoukon seurannan avulla. tärkeimpien viljelyalojen osalta suhteellisen toteuttaa • Teknologisten ja entistä ja erityisesti innovaatioiden uudenaikaisempien maataloustilastotietojen keruujärjestelmien käyttöönotto ovat osoittautuneet toimessa B onnistuneiksi. Edellä sen MARS-hankkeessa mainittujen, komission kaukokartoitustekniikoiden tarpeisiin kehitettyjen sovellusten lisäksi monissa niin Euroopan unionin jäsenvaltioissa kuin eräissä Keski- ja Itä-Euroopan maissakin on käytössä nykyään lukuisia muita sovelluksia, joiden tavoitteena on nostaa kansallisten tilastojärjestelmien tasoa hyödyntämällä MARS-hankkeessa saavutettuja tuloksia. • Toimen B koko tekninen ketju sekä tietojen hankinta ja analysointi operatiivisten tuotantojärjestelmien ja tulosten tasolla on niin ikään ollut menestyksellistä, koska sen ansiosta tutkimustiedot on saatu käyttöön hyvin pian perustietojen (satelliittikuvien) hankkimisen jälkeen. • Toimen B toteuttaminen MARS-hankkeen yhteydessä on synnyttänyt muita, sovellukset maataloustilastoihin maanviljelijöiden YMP:n käytäntöjen mukaisesti ilmoittamien viljelyalojen valvontaan, ja lisäksi näin on tuotu esiin uusiakin mahdollisia sovelluksia esimerkiksi metsien kunnon tai maatalouden ympäristövaikutusten seurantaan. liittymättömiä sovelluksia, kuten Näiden vahvuuksien kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin viljelyalojen seuraavasti: arviointiin liittyviä lisäksi MARS-hankkeessa ja erityisesti soveltamisessa havaittu rajoituksia. Heikkoudet voidaan toimessa B on joitakin tiivistää • Käytetty näytejoukko ei mahdollista luotettavien kansallisen tason tietojen saantia tärkeimpienkään maiden osalta. 20 • Vaikka yleisesti ottaen toimen B suorituskyky on kuitenkin kyseisten toimi B mahdollistaa viljelyalan muutosten asianmukaisen kokonaisarvioinnin virallisia tilastoja ennakoivammin, voidaan todeta, että tilastojen tarkemmin määriteltyä tuotantoa (sokerijuurikas, suorituskykyä rajallisempi maissi, rapsi ja niin edespäin) arvioitaessa. Tämä johtuu osaksi käytetyn näytejoukon heikommasta edustavuudesta yksittäisissä viljelyaloissa ja toisaalta tietyissä tapauksissa eri viljelmien erotteluun liittyvistä hankaluuksista. Lisäksi kaukokartoituslckniikalla on mahdotonta erotella tuotteiden määränpäätä ja viljelyn tavoitteita, kuten sitä, onko kyseessä vehnä vai durumvehnä, jyvämaissi vai rehumaissi, elintarvikerapsi vai muu rapsi, sopimuskesannointi (maan liittyvä kesannointi ja niin poistaminen viljelykäytöstä) vai maanviljelyyn edespäin. • • Vaikka toimen B ensimmäiset, toukokuun tai kesäkuun alussa käytettävissä olevat viljelyalojen arviot ovatkin virallisia tilastoja ennakoivampia, niitä ei ole vielä vakautettu ja niiden luotettavuus on heikko, koska kuvien ja kohteiden määrä on rajallinen ja koska erityisesti eri viljelmien erotteleminen on hankalaa. Tiedoista tulee suhteellisesti luotettavampia vasta kesäkuun lopussa. Tässä vaiheessa kevätviljojen viljelyaloja ei ole vielä kuitenkaan helppoa määrittää kaukokartoitustekniikalla. Kuvien kustannukset ovat yhä suuret viime vuosina saavutetuista säästöistä huolimatta, eikä niitä ole kyetty vähentämään merkittävästi lukuun ottamatta Itä- Eurooppaa, missä satelliittikuvien kysyntä on vähäisempää. Tämä rajoitus sekä ohjelmointiin rajoittavat merkittävästi mahdollisuutta kohteiden lukumäärän lisäämiseen hyötykasviviljelmien entistä paremman edustavuuden varmistamiseksi ja siten kyseisiin arvioihin liittyvien virhemarginaalien vähentämiseksi. ja hankintaan ristiriidat liittyvät • Huolimatta viime aikana vuosien tehdyistä mukautuksista (kuten kenttätutkimusten ja kaukokartoitustekniikalla toteutettujen arvioiden entistä tehokkaammasta yhdentämisestä) järjestelmä kärsii liiallisesta jähmeydestä suhteessa viljelmien sijoittamisessa mahdollisesti tapahtuvaan kehitykseen ja innovaatioihin, joiden käyttöönotto olisi suotavaa (esimerkiksi toimessa B ei tämän vuoksi vuonna 1994 kyetty havaitsemaan YMP:n uudistuksesta aiheutunutta rapsin viljelyalojen muutosta). 2. 8 Päätelmät Edellä mainitun perusteella MARS-hankkeen toimen B jatkaminen sellaisenaan samoin menetelmin ja toimintalinjoin kuin toisessa vaiheessa ei vaikuta suotavalta. Viime vuosien aikana käyttöönotetuista parannuksista huolimatta ja tällä hetkellä käytettävissä olevat rahoitukselliset keinot huomioon ottaen kaukokartoitustekniikassa tähän asti käytetyillä menetelmillä saatujen viljelyaloja koskevien arvioiden ennakoivuus tyydytä yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoijia etenkään yksittäisten viljelmien osalta. luotettavuus eivät tieteelliset ja ja Edustavuutta voitaisiin varmasti parantaa lisäämällä kohteiden lukumäärää, mutta tällöin kustannukset nousisivat liian korkeiksi ja kustannus-hyötysuhde muuttuisi epätasapainoiseksi (esimerkiksi toimen B kokonaiskustannukset 100 kohteessa 21 olivat noin 5 miljoonaa ecua ensimmäisenä vuonna ja keskimäärin lähes 4 miljoonaa ecua muina vuosina. Ei kuitenkaan ole varmaa, että 100 kohdetta takaisi riittävän edustavuuden). Nykyisissä olosuhteissa mahdollisuudet kuvien ja kenttätutkimusten kustannusten vähentämiseen vaikuttavat siis melko rajallisilta. Toimen B keskeyttäminen ei kuitenkaan ole toivottavaa erityisesti seuraavien näkökohtien vuoksi: • Komissio on sijoittanut merkittävästi varoja tälle alalle saavuttaakseen siinä sellaista niin Euroopan kuin maailmankin tasolla ainutlaatuista teknologista edistystä, jonka sovelluksia ei ehkä ole vielä kokonaisuudessaan hyödynnetty. • Hankkeen alkuperäiset tarpeet (viljelyalojen ja tuotannon ennakkoarviointiin tarkoitetun objektiivisen välineen saaminen käyttöön) ovat yhä olemassa. • Toimen B keskeyttäminen kyseenalaistaisi todennäköisesti muut mahdolliset sovellukset muilla maataloustilastoihin liittyvillä aloilla (kuten metsien kunnon seuranta, maatalouden ympäristövaikutusten indeksit ja muut vastaavat alat). • Olisi varmistettava sellaisen, yhteisen tutkimuskeskuksen alaisen teknisesti pätevän työryhmän ylläpito, joka tukisi teknisesti komission yksiköitä tai vastaisi mahdollisesti tarvittavien täsmällisten analyysien (kuten kuivuuden vaikutuksia satoihin koskevat analyysit ja muut vastaavat analyysit) laatimisesta. Edellä mainitun perusteella yhteiselle tutkimuskeskukselle olisi annettava tehtäväksi tutkia sellaisia nykyisille menettelytavoille vaihtoehtoisia menetelmiä tai niiden lisätä viljelyaloja koskevien arvioiden parannuksia, joiden tarkoituksena on luotettavuutta ja ennakoivuutta kuitenkin nykyinen rahoitustilanne huomioon ottaen. joihin kuuluvat Toimenpiteet tällä alalla käynnistettiin jo vuonna 1997, ja niitä on jatkettava vuoden 1998 jälkeen. Toimenpiteet kattavat useita vaihtoehtoisia menettelyihin liittyviä lähestymistapoja, perinteisen kaukokartoitusmenetelmän merkittävät muutokset, uudet näytteenottomenetelmät ja niin edelleen. Näitä tutkimuksia olisi jatkettava joidenkin vuosien ajan ennen kuin niissä voidaan tarvittaessa edetä uuteen operatiiviseen vaiheeseen. Siinä tapauksessa, että näiden töiden tuloksena saadaan aikaan sellaisia nykyiselle menetelmälle vaihtoehtoisia ratkaisuja, joissa tulosten luotettavuus, ennakoivuus ja rahoittamista komission kustannukset ovat toimintamäärärahoista olisi pohdittava tietyn ajan kuluessa. tyydyttävät, näiden toimien muassa muun 22 II OSA - Kehitteillä olevat toimet 3. TOIMI C : KEHITTYNYT MAATALOUSTIETOJÄRJESTELMÄ Toimi C jakautuu neljään erilliseen tavoitteeseen: • C l: kehitteillä olevien toimien saattaminen päätökseen kasvuindeksien laadinnan osalta • C. 2: tuoton arviointimallin käyttöönotto (agrometeorologisten mallien siirtäminen operatiiviseen vaiheeseen) • C. 3: Euroopan unionin yhdennetyn maataloustietojärjestelmän toteuttaminen yhdistämällä toimesta B saadut tiedot sekä toimista Cl ja C. 2 saadut tiedot • C. 4: yhdennetyn järjestelmän käyttöönoton kansallisella ja alueellisella tasolla mahdollistavien menettelytapojen ja edellytysten tutkiminen. Seuraavassa annetaan lyhyt kuvaus MARS-hankkeen toisen vaiheen aikana toteutetuista töistä eri tointen osalta. 3. 1 Cl Kasvuindeksit Tässä toimessa jatkettiin vaiheessa 1 toteutettuja töitä, ja toimen tarkoituksena oli ottaa käyttöön operatiivinen ketju NOAA-AVHRR-säähavaintosatelliitin päivittäin ottamien kuvien käsittelemiseksi ja varastoimiseksi sekä kasvun tilaa koskevien tietojen poimimiseksi. Toisen vaiheen toimet koskivat erityisesti seuraavia näkökohtia: vastaanottoaseman käyttöönotto yhteisessä suoritettu); tutkimuskeskuksessa (tehtävä käsittelyn useiden tietotekniikkaohjelmiston käyttöönotto (tehtävä suoritettu); samanaikaisen kuvien mahdollistavan SPACE-ohjelmiston muuttujien ylläpito kuvien esikäsittelemiseksi (pysyvä tehtävä); SPACE-järjestelmän asennus mikrotietokoneeseen (tehtävä suoritettu); - NDVI-indeksin^ (normalisoitu kasvuindeksi) suodatus- ja synteesitekniikkojen parantaminen (tehtävä suoritettu, toimeenpano kesken); sovelletun pinta-alakartoituksen parantaminen NDVI-indeksin käyttämiseksi laadullisena indeksinä tietoja yhdistävässä analyysissa (tehtävä suoritettu); 5 Tämä indeksi ilmaisee kasvien yhteyttämistä. 23 numeeristen tilastomallien viimeistely johdettujen NDVI-indeksiin perustuvien tuottoarvioiden laatimiseksi (viimeinen testaus- ja tarkistusvuosi meneillään); NDVI-pohjaisen biomassan arviointimallin käyttöönotto (tutkimus suoritettu ja soveltaminen meneillään). Tuotantoketjun markkinointivuoden viivästymiseen, sadon varhaisuuteen ja muihin vastaaviin seikkoihin. on mahdollista kartografinen kuivuuteen, tärkeimpiin häiriöihin, avulla kuten laatia katsaus kasvun Tulevat suuntaviivat Vuoden 1998 tulosten ja käynnissä olevien tarkistusten avulla voidaan arvioida, missä määrin tätä alatavoitetta voidaan pitää operatiivisena. Tulevaisuudessa samaa menettelytapaa sovelletaan maaliskuussa 1998 käyttöönotettuun VEGETATION- anturiin. Tämän eurooppalaisen anturin etuna on entistä helpompi kuvien muuttujien hallinta kasvuindeksin määrittämisessä. Itse asiassa anturi on alun perin suunniteltu pienimuotoiseen kasvun tarkkailuun ja seurantaan eikä säähavainnointiin, kuten NOAA-AVHRR-satelliitti. 3. 2 C. 2 Tuoton arviointimallit Tuoton arviointi on yksi hankkeeseen sisältyvistä olennaisista tavoitteista. Arviot tuottoon. Lisäksi kohdistuvat erityisesti tarkastellaan ja oliivipuiden, tuottoa. tärkeimpien monivuotisten kasvien, kuten viiniköynnöksen tärkeimpien yksivuotisten kasvien Kehitetyt tuoton arviointimallit perustuvat CGMS-järjestelmään (Crop Growth Monitoring System) sisältyviin agrometeorologisiin simulaatiomalleihin, joita on suunniteltu, sovellettuja parannettu yhteisessä tutkimuskeskuksessa vaiheiden 1 ja 2 aikana. Mallin viimeistely edellytti maaperää, ilmastoa, kasveja sekä tuottoa koskevan tietokannan kokoamista. Tämä tietokanta saatetaan ajan tasalle vuosittain ja sitä laajennettiin toisen vaiheen aikana. Kuten vaiheessa 1 suunniteltiin, tuoton arviot perustuvat tuottoa koskevien ja jäljempänä mainituista alimalleista saatavien määrällisten historiatietojen muuttujien historiallisen sarjan tilastolliseen suhteeseen; nämä mallit ovat: • mahdollista haihtumista koskeva alimalli; • kokonaissäteilyä koskeva alimalli; • alimalli säätietojen täydentämiseksi avaruudesta käsin saaduilla tiedoilla; • viljelmittäistä vesivarantoa koskeva alimalli; • kasvien fysiologista kasvua koskeva alimalli. Kutakin näistä alimalleista ja niihin liittyvistä tietokannoista on parannettu erillisten tutkimusten ja toimien ansiosta. Näitä ovat erityisesti olleet: 24 3. 2. 1 Säätiedot: Vaiheen 1 tavoin säätä koskevia historiatietoja on kerätty melko pitkän ajan kuluessa eli 25-30 vuoden aikana. Kerätyt tiedot ovat tavallisesti käytettävissä GTS- verkossa (maailmanlaajuinen televiestintäjärjestelmä), ja ne syötetään mallien tai alimallien tietoina. Kyseessä ovat päiväkohtaiset tiedot, jotka koskevat etenkin: sadetta; lämpötilaa (enimmäis- ja vähimmäislämpötilaa); vesihöyryn painetta tai suhteellista kosteutta; keskimääräistä tuulen nopeutta; valoisan ajan pituutta tai pilvipeitettä. Toisessa vaiheessa niiden asemien lukumäärä, joilla on nämä historiatiedot, lähes kaksinkertaistui, ja tällä hetkellä näitä asemia on noin 700 (Euroopan mantereelle ja levittäytyvällä alueella, katso toimi D). Muut saavutetut Pohjois-Afrikkaan parannukset olivat: käytettyjen sääasemien verkoston parannukset (vaiheessa 1 asemia oli 700, joista 350:llä oli historiatiedot ja 350:llä ainoastaan nykyhetkeä koskevat tiedot; vaiheessa 2 asemia oli 2000, joista 700:11a oli historiatiedot) (tehtävä suoritettu) tietojen täydennystekniikan parannukset (tutkimukset suoritettu ja tehtävä kokeiluvaiheessa) johdettujen tuotteiden, kuten äärimmäisiä sääoloja ja pakkasriskiä koskevien karttojen, parantuminen (jatkuva tehtävä) yleissäteilyn tapaisten muuttujien parantaminen (tutkimus suoritettu ja tehtävä kokeiluvaiheessa) laskemisessa käytettyjen algoritmien MARS-tiedotuslehteen sisältyvien tulosten esitysten parannukset (toimi C3). 3. 2. 2 Maaperää koskevat tiedot ja maataloutta koskevat muuttujat: Tilastomalleissa ja toimessa C. 3 käytetään seuraavia lopputietoja: epätyypilliset sääolosuhteet vuosikymmentä koskevat kasvukauden alkuun ulottuvat kasvuindeksit, kuten biomassa, siementuotanto, vesivaranto, vuodenaikojen ja sään vaihtelua koskeva tila, vesitase, liiallinen vesi, lehtialaindeksi. Tärkeimmät hyötykasvit ovat vehnä, ohra, jyvämaissi, rapsi, auringonkukka, sokerijuurikas, peruna, herne ja proteiinipitoiset pavut. Merkittävimmät toiseen vaiheen aikana aikaansaadut parannukset olivat: 25 European Soil Bureaun (yhteinen tutkimuskeskus) maaperäkarttojen tietojen käyttöönotto (tehtävä suoritettu 15 jäsenvaltion osalta) kasviin koskevien muuttujien kuhunkin (kylvöpäivämäärä, sadonkorjuu, vuodenaikojen ja sään vaihteluihin liittyvät päivämäärät ja niin edespäin) ylläpito (tehtävää toteutetaan parhaillaan) liittyvien maataloutta koskemaan agrometeorologisen mallin viiniköynnöstä ja oliivipuuta. Tätä varten on käynnistetty erilliset hankkeet OLIWIN 1 ja 2. Tulokset on sisällytetty vuosien 1997 ja 1998 MARS- tiedotuslehteen. Tulokset tarkistetaan vuonna 1998. aihekohtainen ulottaminen MARS-tiedotuslehteen sisältyvien tulosten esitysten parannukset (toimi C. 3). 3. 2. 3 Tuoton arviot: niiden tilastomainen parantaminen ja tarkistaminen, joita käytetään mallista saatujen tuottotietojen tarkistamisessa (tehtävä kesken vuonna 1998). Yhteinen tutkimuskeskus on julkaissut ensimmäisen tutkimuksen tulosten tarkkuudesta. 3. 2. 4 Tietotekniikka: tietojen saannin ja käyttöliittymien parantaminen käyttäjien osalta CGMS-mallin asennus mikrotietokoneeseen. Vuonna 1990 perustetun agrometeorologisen tukiryhmän (SuGrAm) ansiosta sääasemien verkosto ja tietojen täydennysmenetelmät sekä mahdollisen haihtumisen ja yleissäteilyn määrittämistä koskevat alimallit voitiin tarkistaa. Tätä ryhmää koordinoi Maailman ilmatieteellinen järjestö. Toisen vaiheen aikana tämä ryhmä muodosti tarpeellisen tieteellisen lähtökohdan CGMS:n edelleen kehittämisen jatkamiseksi ja kaikentyyppisten tähän järjestelmään liittyvien tulosten tarkistamiseksi. 3. 3 C. 3 Yhdennetty maataloustietojärjestelmä ja MARS-tiedotuslehti Kaikki kasvun seurannan näkökohtiin, kasvun simulointiin ja meteorologisten liittyvät tiedot sekä MARS-hankkeen yhteydessä ääriolosuhteiden seurantaan käytettävissä olevat aputiedot (peltotöiden aikataulu, viljely tietokanta ja muut vastaavat) kerätään yhteen ja niistä laaditaan tiedot yhdistäväksi analyysiksi kutsuttava analyysi, jota käytetään tärkeimpien viljelyalojen odotettujen tuottojen määrittämiseen kansallisella tasolla ja Euroopan tasolla. Tiedot yhdistävä analyysi laaditaan valmiiksi yhteisessä kunkin kuukauden lopussa maatalousvuoden aikana. tutkimuskeskuksessa Yhdistävän analyysin jälkeen eri tilastomalleista peräisin olevat numeeriset arvot tarkistetaan ja julkaistaan MARS-tiedotuslehdessä, joka on tämän toimen lopullinen tulos. Toimesta B saadut viljelyalojen arviot yhdennetään niin ikään MARS- tiedotuslehteen sellaisina kuin tämän tehtävän saanut ulkopuolinen sopimuspuoli ne 26 toimittaa. Tietojen vaihto toimen B ja toimien Cl ja C. 2 välillä on osoittautunut hyödylliseksi saatujen tulosten tulkitsemisessa. Vuodesta 1994 lähtien on julkaistu 31 MARS-tiedotuslehteä, ja vuonna 1998 näitä tiedotuslehtiä on tarkoitus julkaista kuusi kappaletta (ja yksi toisinto telekopioitse). Tiedotteen painos on keskimäärin 300 kappaletta. Kappaleet jaetaan komissioon maatalouden pääosastolle (PO VI) ja muille pääosastoille, joita asia koskee, tilastoja käsittelevään Eurostatille, työryhmään osallistuvat valtuuskuntien edustajat) ja muille asiasta kiinnostuneille kansainvälisille organisaatioille, kuten FAO:Ile. Viime vuosina saavutetuista parannuksista on huomattava erityisesti seuraavat seikat: (Eurostatin kasvituotteiden jäsenvaltioille Vuonna 1997 tiedotuslehteen sisällytettiin OLIWIN-hankkeen tulokset eli oliivipuita ja viinitiloja koskevien analyysien tulokset. Vuoden 1996 lopusta tiedotuslehteen sisällytettiin niin ikään toimen D tulokset (muiden maiden satojen arviot). Nämä tulokset mahdollistivat Keski- ja Itä- Euroopan maiden (Phare- ja Tacis-maat), Turkin ja Pohjois-Afrikan maiden vehnäntuotantoa koskevien ensimmäisten koeluonteisten arvioiden laatimisen (katso toimi D). Tiedot yhdistävään analyysiin ja asiaan liittyviin erilaisiin tilastomalleihin sisäiseen sisältyviä virheitä koskeva kertomukseen. Tulokset osoittavat, että arviot ovat ennakoivampia ja virheet vähäisempiä kuin muissa käytettävissä olevissa lähteissä. tutkimus antoi aiheen yhteen Vuonna 1998 malli saadaan ulotettua koskemaan Euroopan unionin viidentoista jäsenvaltion rajavaltioita (Phare- ja Tacis-ohjelman maat) ja Pohjois-Afrikan maita; samalla malliin otetaan mukaan muita hyötykasveja. Taulukko 9 - Viidentoista EU:n jäsenvaltion tulokset vuonna 1997 Viljat Vehnä yhteensä Vehnä Durum- vehnä Ohra Jyvämaissi Afvioitu tuotanto Poikkeama % Arvioitu tuotanto Poikkeama % Arvioitu tuotanto Poikkeama % Arvioitu tuotanto Poikkeama % Arvioitu tuotanto Poikkeama % Arvioitu tuotanto Poikkeama % * Lopulliset tiedot toukokuussa 1998 Hiihti Touko Kesä Heinä 5,43 0,64 5. 71 3,50 6,4 2. 70 2,7 18. 90 4,4 0. 30 8,4 -6,1 5,44 0,79 5,7 3. 20 6,4 3,10 2,5 11,30 4,5 2,50 8,4 -6,1 5,46 1. 24 5,72 3,60 6,5 4,00 2,4 6,20 4,5 2,60 8,5 -5,2 5,41 0,33 5,69 3. 10 6,4 3,30 2,4 7. 90 4,5 1,60 8,5 -5,5 Elo 5,42 0,51 5,63 2,00 6,4 2,30 2,4 4,70 4,5 1,50 8,6 -3,5 Syys Loka Eurostat* 5,42 0. 39 5. 63 2. 00 6,4 2. 30 2,4 4. 70 4,5 1,60 8,6 -4,2 5,41 0,36 5,63 2,00 6,4 2,30 2,4 4,70 4,5 1,60 8,5 -4,5 5,39 5. 52 6. 24 2,26 4. 41 8,95 3. 4 C. 4 Kansallisen ja alueellisen tason yhdennetty järjestelmä Eri yhteydenotot useisiin EU:n jäsenvaltioihin ovat mahdollistaneet MARS- hankkeen yhteydessä käytettävissä olevien järjestelmien siirron ja mukauttamisen erilaisiin alueellisiin tilanteisiin. 27 Hydre-hankkeen ja sen jatkohankkeen, Sisilian monivuotisen ohjausohjelman, yhteydessä agrometeorologinen järjestelmä siirrettiin paikallisten viranomaisten vastuulle ja sitä mukautettiin alueellisten vesivarojen seuraamiseksi ja niiden taseen määrittämiseksi. Hankkeeseen osallistuviin alueisiin kuuluivat Sisilia ja Sardinia Italiassa, Languedoc-Roussillon Ranskassa ja Andalusia Espanjassa. Pyynnöstä mukautettiin ja siirrettiin Suomen tilastojärjestelmään. toteutetuissa yhteistyöhankkeissa agrometeorologinen järjestelmä 28 4. TOIMI D : MUIDEN MAIDEN SATOJEN SEURANTA JA ARVIOINTI Toimen D tavoitteena oli MARS-hankkeen muissa toimissa kehitettyjen menetelmien viimeistely ja ulottaminen EU:n rajavaltioihin ja erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä Pohjois-Afrikan maihin näiden maiden satojen arvioimiseksi. Tärkeimmät edistysaskeleet tällä alalla olivat seuraavat: 1996 julkaistiin Vuonna sisältyivät kokeiluluonteisesti ensimmäiset CGMS-mallin laajennukset. Näiden nimeksi tuli järjestelmä D. Tiedotteessa viitattiin edellä mainittujen maiden vehnänviljelyä koskeviin agrometeorologisiin näkökohtiin. ensimmäinen tiedotuslehti, johon Vuonna 1997 analyysi yhdennettiin toimeen C. 3. ja analyysin tuloksena saatiin kahdentoista Euroopan unionin viiteentoista jäsenvaltioon kuulumattoman maan, mukaan lukien Venäjä, Ukraina, Phare-ohjelman maat sekä Pohjois-Afrikan maat, ensimmäiset sato- ja tuotantoarviot sekä satojen kehittymistä neljässätoista muussa maassa koskevat muut laadulliset indeksit. Vuonna 1998 tulokset ulotetaan koskemaan muita hyötykasveja, kuten ohraa ja maissia. 29 5. TOIMI E : UUSIEN MENETELMIEN JA ANTURIEN KÄYTTÖ 5. 1 Mikroaaltokuvien käyttöä viljelyalojen arvioinnissa koskeva kokeiluhanke (tutkakuvien) yhdentämiseksi Vuonna 1996 käynnistettiin kokeiluhanke ERS 1-ja 2 / SAR-satelliiteista saatujen mikroaaltokuvien nopeaan arviointijärjestelmään. Tutka-anturien käyttö on hyödyllistä, koska sen avulla voidaan ottaa kuvia pilvisissäkin olosuhteissa. Lisäksi saatuihin tietoihin vaikuttavat pikemminkin kohteiden geometria ja niiden pinnan epätasaisuus kuin radiometrinen sisältö, kuten optisten antureiden kohdalla. Tämän seikan ansiosta kuvat voidaan kuvia suhteuttaa ennakoivammin. Tutka-anturien johtanut kokeilusovellukseen, joka jakautuu kahden vuoden ajalle: optisten käyttöä koskeva antamia on viljelyalojen kehitykseen antureiden viljelmien tutkimus « Vuonna 1996 toteutettiin laajamittainen toteuteitavuustulkimus, jonka tarkoituksena oli ottaa käyttöön tutkakuvat. Sovelluksessa simuloitiin tointa B eräissä Pohjois-Euroopan kohteissa. Rohkaisevat tulokset mahdollistivat siirtymisen seuraavaan vaiheeseen. eurooppalaisen ERS-2-satelliitin ottamat • Vuonna 1997 sovellus ulotettiin koskemaan kaikkia 60:tä toimen B kohdetta. Hankkeen tarkoituksena oli parantaa viljelyalojen arvioiden ennakoivuutta ja tarkkuutta MARS-hankkeen toimen B optisten kuvien tietojen ja ERS/SAR- tutkakuvien infrapunatietojen välisen yhteisvaikutuksen avulla. Tässä hankkeessa otettiin 300 tutkakuvaa 60:stä toimen B kohteesta vuoden 1996 talven ja vuoden 1997 kevään aikana. Ensimmäiset tärkeimpien kasviryhmien viljelyaloja koskevat arviot saatiin jo tammikuussa. Vuoden 1997 satokautta koskevia, ERS/SAR-tutkan kuvista johdettuja viljelyalojen arvioita verrattiin toimen B (jossa käytetään ainoastaan optisia kuvia) arvioihin sekä kenttätutkimuksista saatuihin tuloksiin. Kahden kokeiluhankkeen tulokset osoittivat, että syksyä, talvea ja kevättä koskevat ERS/SAR-tiedot voivat olla hyödyksi tulokset arvioitaessa kasvien kylvöaloja. Sovellus antaa kuitenkin parhaat suurikokoisista maanviljelykäytännöiltään, maaperäkoostumukseltaan ja rakenteeltaan yhtenäisillä alueilla. Epäyhtenäisillä alueilla tulokset on yhdennettävä edellä mainittuja muuttujia koskeviin aputietoihin. Lisätutkimukset ovat osoittaneet, että optisten tietojen ja ERS/SAR-tutkien tietojen yhdistäminen mahdollistaa muun muassa optisista kuvista muodostettujen, pilvisyyden epätäydellisten kronologisten kuvasarjojen täydentämisen. aiheuttamien ongelmien vuoksi koostuvilla, pelloista 30 Tulevaisuuden suuntaviivat varustetut ominaisuuksin käyttöön Erilaisin lähitulevaisuudessa. Näiden antureiden avulla MARS-hankkeesta voitaisiin todennäköisesti saada lisähyötyä. Jatkuvalla ja maaperän geometriset muutokset tutkan käytöllä viljelyaloja koskevia arvioita voitaisiin huomioon ottavalla ennakoida ennen kevättä. saadaan anturit uudet ERS/SAR-tutkaa hyödyntävä kokeiluhanke on osoittanut kaukokartoitustekniikan käyttämisen mahdollisen tehokkuuden myös aikaistettaessa arvioita talvella. Seuraavina vuosina käyttöön saatavat, erittäin korkealla resoluutiolla varustetut uudet anturit lisäävät todennäköisesti jatkossa menetelmän arvoa vähentämällä tiettyjen viljelmien erotteluun liittyviä epävarmuustekijöitä. 5. 2 Toimen B uudelleenjärjestäminen (REACTJB) 1997 käynnistettiin Vuonna maataloustilastoihin mahdollisten parannusten (kuten hankkeen nimi on REACTB (eli toimen B uudelleenjärjestely). kaukokartoitustekniikan tämänhetkisten menettelytapojen tutkimiseksi. Tämän soveltamista koskevien luokittelumenetelmien) kaikkien hanke REACT B käynnistettiin tammikuussa 1997 selvityksellä käyttäjien tarpeista. Näitä tarpeita käytetään opastuksena analysoitaessa tämänhetkisten menettelytapojen suorituskykyä. Työohjelmaan sisältyy toimen B koko tuotantoketjun saattaminen ajan tasalle: - kuvien hankinta - kuvien käsittely - kuvien tulkinta j a luokittelu. Erityisesti korostetaan kuitenkin pikemmin osittaisten satelliittikuvien kuin kokonaiskuvien käyttöön liittyvän näytejoukon käyttöönottoa ja yhteyttä MARS- hankkeen muihin toimiin. Tilastotutkimuksesta on itse asiassa käynyt ilmi, että olisi mahdollista käyttää tällä hetkellä käytössä olevia kohteita pienempiä kohteita. Operatiivisesta käytöstä on kuitenkin vielä saatava näyttöä. Hyötykasveja koskevien kohteiden lukumäärän lisäämisen olisi lisättävä otoksen edustavuutta ja arvioiden tarkkuutta. Nämä näkökohdat, "edustavuus" ja "tarkkuus" ovat olennaiset käyttäjien tarpeiden kannalta. Erilaisia näytteenottosuunnitelmia arvioidaan parhaillaan kuvien toimittajien kanssa tämänkaltaisen menettelytavan teknisen toteutettavuuden tarkistamiseksi. 31 Suuressa mittakaavassa toteutetun toiminnan tuloksia saadaan eräältä EU:n alueelta (Baijerissa sijaitseva NUTS II -tason alue). Tällä kokeiluvyöhykkeellä kaikki tutkimusta palvelevat tiedot on hankittu maantieteellisen tietojärjestelmän piirissä, johon ne on yhdennetty. Operatiivisten anturien (SPOT, LANDS AT, IRS-1C ja ERS/SAR) kuvia on hankittu erilaisten luokittelujen suorituskyvyn vertailevaa analyysia varten. Kokeet perustuvat vertailuun koko alueen kattaneen kenttätutkimuksen tulosten kanssa. Käytetyt tekniikat ja menetelmät viimeistellään osana vuonna 1998 toteutettavaa perinpohjaista arviointia tämän toteutettavuustutkimuksen ja siitä saatujen tulosten perusteella. Asianomaisissa kokeita toteutetaan toimen B kanssa. RADARSAT-, SPOT 4- ja mahdollisesti samanaikaisesti RESOURS-satelliitit tuovat tutkimukseen muita hyötytekijöitä. operatiivisia kohteissa Yksi erittäin tärkeä hankkeen osatekijä on kustannus/hyötysuhde, jonka on oltava kohtuullinen ennen kuin operatiivinen järjestelmä voidaan panna täytäntöön. 5. 3 Aeropalynologinen malli tutkimustoimi Tämä saatiin päätökseen vuonna 1997. Tämän hankkeen tarkoituksena oli toimittaa viinirypälesatoa (tai viinintuotantoa) koskevia arvioita viinitilojen seurattiin tarkkailemalla kasvien hedelmöityksen laatua ja määrää siitepölynkeruumenetelmän avulla. perusteella. Näitä kukintaolosuhteiden olosuhteita Luotettavan ja toistettavan ilmakehän siitepölyvuota koskevan näytteenotto- ja analysointitekniikan avulla voidaan laatia satoa koskevia ennakkoarvioita noin kolme kuukautta ennen viininkorjuuta. Maatalousalan asiantuntijoiden on kuitenkin tarkistettava käytettävät laboratoriotulokset. tasolla. Paikallisella laatimisen sekä Ehdotettu menetelmä mahdollistaa asianmukaisten arvioiden näytevyöhykkeillä että kansallisella ja yhteisön tasolla menetelmän avulla saadaan täysin tyydyttävä tulos noin 50 prosentissa tapauksista. Kukinnan jälkeiset olosuhteet, jotka voivat muuttaa kukinnan aikana laadittujen arvioiden määriä huomattavasti, ovat todettujen poikkeamien tärkein syy. Tämän vuoksi siitepölymenetelmällä saadut ensimmäiset ennakkoarviot on välttämätöntä saattaa ajan tasalle maatalousvuoden kuluessa agrometeorologisten mallien avulla. On kuitenkin myös joitakin tavallisesti hyvin tunnettuja arviointiprofiileja, joissa menetelmän soveltaminen ei ole mahdollista. Kansallisella tasolla tuloksia pidetään tyydyttävinä, jos on saatu käyttöön riittävä siitepölynkeruuasemien verkosto. koskevien tilastokäyrien Siitepölymääriä ansiosta myös kukintajaksojen päivämäärät voidaan määrittää karkeasti. Lisäksi näytevyöhykkeen vuodenaikojen koskevan kokonaisarvioinnin avulla on mahdollista laatia ensimmäinen arvio mahdollisesta vuosituotannosta. yhtenäisyyttä kehittymisen sääilmiöiden vaihtelujen ja Tointa on toteutettu CEMAGREFin, Montpellier'n yliopiston sekä niiden maiden kansallisten laitosten tuella, joita asia koskee. 32 Lopuksi voidaan todeta, että vaikka näitä toimia voidaan tällä hetkellä pitää operatiivisina, niiden jatkuminen on mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että kansalliset operatiiviset yksiköt ottavat ne vastuulleen. Yhteinen tutkimuskeskus on ryhtynyt huolehtimaan tästä tehtävien siirrosta. Tässä tehtävässä onnistuminen edellyttää paitsi operatiivisista kustannuksista vastaamaan kykenevän tahon osallistumista. asiantuntevan, myös hankkeen teknisesti 33 6. KEHITTEILLÄ OLEVIA TOIMIA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT Kahden viisivuotisen tutkimusjakson aikana on saavutettu merkittäviä tuloksia. • Agrometeorologisia toimia (malli ja matalaresoluutiosatelliittien tiedot) voidaan pitää tyydyttävinä ja toimivina, vaikka niitä voidaankin yhä parantaa. Tulokset ovat käytettävissä samanaikaisesti sekä Euroopan tasolla että kansallisella ja alueellisella tasolla. • Tietyt toimen B rajoitteet, jotka koskevat erityisesti kansallista ja tiettyjä tuotteita koskevaa edustavuutta, voitaneen poistaa käyttämällä uusia antureita ja uusia näytteenottomenetelmiä; edellä mainittujen välineiden toimivuus on kuitenkin vielä näytettävä toteen. • Tietyt menetelmät, kuten aeropalynologinen malli, ovat toteutettavissa ainoastaan siinä tapauksessa, että kansalliset viranomaiset ottavat ne vastuulleen. 34 MARS-HANKKEEN (TOIMI B) YHTEYDESSÄ LAADITUT ARVIOT TÄRKEIMMISTÄ VILJELYALOISTA SEKÄ POIKKEAMAT EUROSTATIN VUOTTA 1994 KOSKEVISTA TILASTOISTA EUR-12 LIITE 1 1994 Viljat yhfeeasft VehoS ybteeosa VehnS Darus- vehna Obra 'W8* '-S^i "• •' il^i ' A ^5 * - - " Aitriagoii- ki&ka HUHT1 TOUKO KESA HEINA ELO SYYS LOKA % 1. 5 1000 ha 32436,4 % 0. 5 1000 ha 32436,4 1000 ha 32371,9 478. 7 15418,9 arvio poikk. arvio. poikk. 137,4 arvio poikk. arvio poikk. arvio poikk. arvio poikk. arvio poikk. arvio poikk. 12408,7 164. 0 3014,2 -22,5 10182,0 469,5 3746,9 74,9 2374,2 -118. 7 3310. 7 % 0,3 1. 5 1,5 0. 9 0,9 1. 3 43 -0. 74 -0,1 4. 8 -0,5 2,0 93 -4,8 2,0 1000 ha 32630,1 736,9 15531,2 249,8 12519,4 274,7 3017,1 % 14 2. 3 23 1. 6 1,8 2. 2 4,4 1000 ha 32759,2 866. 0 15514,1 232. 7 125563 311. 6 2962,2 2. 7 2,1 1. 5 2. 1 2. 5 2,5 -19,6 -0. 6 -74. 5 -2. 5 10222,7 510,3 3618,9 -53,1 2341,6 -151,2 3180,9 273,6 03 5,3 -3,9 -1,4 8,0 -6,1 -2,0 9,4 102533 540,9 3709,2 37. 3 2283,1 -209,7 0,6 5. 6 -1,5 1. 0 53 -8,4 2771,9 -14,6 -135,4 -4. 7 403. 4 13,9 543. 2 15414,8 133. 4 12470 3. 225. 5 2947. 7 -89. 0 10141,2 428. 8 3615,1 -56. 9 2333,0 -159,9 24863 -421,0 1. 7 13 0. 9 1. 4 1. 8 2,0 -2. 9 -03 4,4 •4,0 -1. 5 7,6 -6,4 •23,4 •14,5 % 0,5 1. 7 13 0,9 1,4 1,8 2,1 543. 2 15417,6 136. 2 12470. 2 225. 5 2950,6 -86,1 -2,83 10141,2 428,8 3615,1 -56. 9 2335,1 -157,7 2483,0 -424,2 -03 4,4 -4,0 -1,5 7,7 -6,3 -233 -14,6 1000 ha 32404,1 % 0. 4 1000 ha 32404. 1 510. 9 154083 126,9 12457,9 213. 2 2953,5 -83,2 10141,2 428,8 3554,8 -117,1 2335,1 -157,7 1. 6 13 0. 8 13 1. 7 2. 2 -2,7 -03 4,4 -5,6 -3. 2 7,7 -6. 3 510. 9 154203 139. 0 12470. 2 225. 5 29533 -83. 2 10141. 2 428. 8 3562. 4 -109. 6 2333. 0 -159,9 % 0,4 1. 6 13 0. 9 1,4 1. 8 2,2 -2,7 -0,5 4,4 -5,4 -3,0 7,6 -6,4 Eutvstat % -1,18 Eurostat (000 ha) 1994 3 1 8 9 33 1*» 32275,03 Keskim. 1000 ha poikk. % 0,62 15281,42 15187,98 -0,43 12244,69 12298,03 5,08 3036,73 2889,95 -4,71 9712,43 10192,17 -2,49 3671,99 3765,72 14,97 2492,82 2168,18 613,44 1,92 172,05 1,13 238,29 1. 95 7133 235 464,28 4,78 77,49 2,11 161. 14 6,46 365,09 1236 2512,2 -22,6 25023 -22,9 -10,43 2907,27 3245. 80 -395,0 -13,6 -404. 8 -13,9 arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % = viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) 35 MARS-HANKKEEN (TOIMI B) YHTEYDESSÄ LAADITUT ARVIOT TÄRKEIMMISTÄ VILJELYALOISTA „ SEKÄ POIKKEAMA EUROSTATIN VUOTTA 1995 KOSKEVISTA -TILASTOISTA EUR-12 LIITE 2 % 1,2 1000 ha 32339. 7 % 1. 4 1000 ha 32339,7 Eurostat % 2,65 Eurostat (000 ha) 1995 1994 32738,60 31893,20 Keskim. 1000 ha poikk. % 1995 VHjtt yhteeosS Velum yhieensa Vehnl Darum- vehnft Obra Mabsl :, - jEtapsi $** Aaringoa- kukka HUHTI TOUKO KESA HEINA ELO SYYS LOKA 1000 ha 32850,0 111. 4 15780,4 -160. 1 12820,2 16. 3 % 3,0 0. 3 33 -1. 0 4,7 0. 1 2957,8 -2,6 -179,0 - 5,71 9935,8 127. 0 3532,4 -115. 3 2532,7 -43,7 2840,4 366,4 2,3 1,3 -3,8 -3,2 1,6 -1,7 -23 14,8 1000 ha % 1000 ha 32499,2 1. 9 324673 % 1. 8 -239. 4 15712,0 -228,6 12710,0 -93,9 3000,3 -136. 4 9731,9 -76. 9 3668,3 20,6 3076,1 499,7 2886,9 412,9 -0. 7 2,8 -1. 4 3,8 -0. 7 -1,2 -4. 4 0. 2 -0. 8 -0,1 0. 6 23,4 19. 4 -0,7 16,7 -271. 3 15767,6 -173,0 12783,5 -20. 4 2982,1 -154,7 9741,6 -67. 2 3642,6 -5,1 3116,0 539,6 2831,7 357. 7 -0. 8 3,2 -1. 1 4,4 -0. 2 -1. 8 -4. 9 03 -0. 7 -0,8 -0. 1 25. 0 20. 9 -2,6 14,5 1000 ha 32307,8 -430. 8 155693 -371. 1 12648,8 -155. 1 29183 -218. 4 9858,1 49. 3 3580,2 -67. 6 3230,7 654. 3 2427,6 -46. 4 % 13 -1. 3 1,9 -2. 3 33 -1. 2 -3. 9 -7. 0 13 0. 5 -2. 5 -1. 9 29. 6 25. 4 -163 -1. 9 arvio poikk. arvfo poikk. arvio poikk. arvio poikk. arvio poikk. arvio {>oikk. arvio poikk. arvio poikk. 1000 ha 32275,9 -462. 7 155693 -371. 1 12648,8 -155. 1 29183 -1. 4 1,9 -2,3 33 -1,2 -3,9 -218. 4 -6,96 98193 10. 5 3539,8 -107. 9 3190. 8 614,4 1,1 0,1 -3,6 -3,0 28,0 23,8 -398. 9 15618,6 -322. 0 12697,7 -106. 1 29183 -218. 4 9838,7 29. 9 3539,8 -107. 9 3138,5 562,0 -1. 2 2,2 -2. 0 3,7 -0. 8 -3,9 -7. 0 13 0. 3 -3. 6 -3. 0 25,9 21. 8 -183 -4. 0 % 1,4 -1. 2 2,1 -2. 1 3,6 -0. 9 -3,8 -6. 9 13 0. 3 -2,8 -2. 2 26,0 21. 9 -398. 9 156093 -331,2 12685,5 -118. 4 2921,3 -215. 4 9838,7 29,9 3569,2 -78,6 3141,0 564,5 431 1594039 15281,42 4,57 12803,86 12244,69 3,29 3136,74 3036,73 0,99 9808,79 9712,43 -0,66 3647,74 3671. 99 335 2576,43 2492,82 350,76 1,07 291. 95 1,83 108. 81 0,85 194,25 6,19 66,45 0,68 82. 62 2,26 532,23 20,66 261. 24 10,56 2386,9 -17,9 2375,2 -87,1 -3,5 -98. 8 2314,2 -20,4 -14,90 2474,00 2907 21 -159,8 -6. 5 arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % = viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) 36 MARS-HANKKEEN (TOIMI B) YHTEYDESSÄ LAADITUT ARVIOT TÄRKEIMMISTÄ VILJELYALOISTA SEKÄ POIKKEAMAT EUROSTATIN VUOTTA 1996 KOSKEVISTA TILASTOISTA EUR-15 LIITE 3 arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % - viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) 37 MARS-HANKKEEN (TOIMI B) YHTEYDESSÄ LAADITUT ARVIOT TÄRKEIMMISTÄ VILJELYALOISTA SEKÄ POIKKEAMAT EUROSTATIN VUOTTA 1997 KOSKEVISTA TILASTOISTA EUR-15 LIITE 4 arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % = viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) 38 LIITE 5 Operatiivisten toimien sopimuspuolet Toimi A Sopimuspuolet Instituto de Estruturas agrarias e desenvolvimento rural (Portugali) Ministeriö de Agricultura, Pesca y Alimentaciôn (Espanja) Toimi B Kuva-analyysit Pääsopimuspuoli Groupe SOTEMA Kuvien toimittajat SPOT IMAGE, S. A. EIRIMAGE, SCRL. G. A. F Tietotekniikka ja ohjelmistot CISI INGENIERIE Alihankkija SOTEMA GEOSPACE CISI AID Bureau Veritas Faculté de Gembloux Kenttätiedot: Instituto de Estructuras Agrarias e Desenvolvimento Rural (IEADR) Remote Sensing Data Engineering, Sri Danish Institute of Plant and Soil Science Katholieke Universiteit Leuven Da Vinci Consulting Österreichisches Statistisches Zentralamt Desarrollo Agrario y Pesquero de Andalucia Era-Maptec Eftas Fernerkundung Technologietransfer, gmbh Information Centre of Ministry of Agriculture and Forestry Irco s. p. r. l National Remote Sensing Center Limited Trabajos Catastrales Ministère de l'Agriculture et de la Pêche Hunting Technical Services Ltd Spazio Verde Strabo, s. a. Statistics Sweden 39 LIITE 6 LUETTELO MARS-HANKETTA KOSKEVISTA JULKAISUISTA VUOSINA 1994-1998 Erikoistutkimukset BOUMAN, B. A. M. , SCHAPENDONK, A. H. C. M. , STOL, W. , VAN KRAALINGEN, D. , 1996. Description of the grass growth model LINGRA as implemented in CGMS. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Agrobiology and Soil Fertility. Wageningen (NL); 83 s. D'SOUZA G. , BEL WARD A. S. , MALINGREAU J. P. (Eds. ) - Advances in the use of NOAA-AVHRR data for land applications. Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1995). JONES, P. D. , SALMON, M. , 1996. Development and integration of a stochastic weather generator into a crop growth model for European agriculture. Contract Report N° 5631- 93-12 ED ISP GB. University of East Anglia, Norwich (UK), 32 s. PAQUET, F. , J. V. VOGT & A. VIAU, 1996. Régionalisation de la température de l'air à images NOAA AVHRR. Cas de partir des données physiographiques et des l'Andalousie. - JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 s. VAN DER VOET, P. , KRAMER, K. , VAN DIEPEN, C. A. , 1996. Parametrization of the Richardson weather generator within the European Union. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Integrated Land, Soil and Water Research. Wageningen (NL); 73 s. VOGT, J. , ASTRAND P. , BORIES, L. , NIEMEYER, S. , 1996. Monitoring the Quality and Quantity of Water Resources in Sicily: Development of a Geographic Information System and Integration of Remote Sensing Derived Parameters. Joint Research Centre of thé EC. Space Applications Institute. Ispra (I), 61 s. + liitteet. WOODING M. G. , DE GROOF H. et al. - Satellite radar in agriculture - experience with ERS-1. European Space Agency, ISBN 90-9092-339-3, Noordwijk (NL), October 1995. Erityisalojen julkaisuissa ilmestyneet artikkelit BURRILL A. , VOSSEN P. , VAN DIEPEN C. A. - A G. I. S. database for crop modelling. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D. , Jones R. J. A. , Thomasson A. J. (Eds. ). EUR Publication N° 16232/EN (1995), 143-154. CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. - Sulia dimensione ottimale del segmento per rilievi a terra e fotointerpretazione. Statistica e Telerilevamento. AIT. Quaderno N° 3 (1995) CNR Pisa, 41-61. 40 GENOVESE G. - The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop yield forecasting "system". In: Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. EUR Publication 17735 EN, 1998, Ispra, Italy, 100 s. JONES R. J. A. , BUCKLEY B. - European Soil Database Information Access and Data Distribution Procedures. EUR Publication N° 17266/EN (1996), 35 s. KING D. & THOMASSON A. J. , 1996 - European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR 16393 EN, Ispra, Italy, 22 s. LE BAS C, 1996 - Base de Données Géographique des Sols d'Europe, EUR 16380 FR, Ispra, Italy, 39 s. MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. European Society for Soil Conservation (ESSC) Newsletter nr. 2, 1996, 2-5. NEZRY E. , RÉMONDIÈRE S. , SOLAAS G. , GENOVESE G. - Mapping of next season's crops during the previous winter using ERS SAR", Earth Observation Quarterly, N° 50 (1995), 5 s. TERRES J. M. , DELINCÉ J. , VAN DE STEKNE M. - The use of remote sensing and GIS capabilities to support the Common Agricultural Policy of the European Community. Remote Sensing Review, Vol. 12 (1995), 53-60. VOGT J. V. (1996): Land Surface Temperature Retrieval from NOAA AVHRR Data in: G. D'Souza, A. Belward & J. -P. Malingreau (eds. ), Advances in the Use of AVHRR Data for Land Applications. - (Kluwer Academic Publishers) Dordrecht, Boston, London, s. 125-151. VOGT J. V. , VIAU A. , PAQUET F. (1996): Mapping Regional Air Temperature Fields Using Satellite Derived Surface Skin Temperatures. - submitted to Int. J. of Climatology. VOSSEN P. - Land information with remote sensing: the MARS Project. GIM International Journal for Geomatics, Volume 9 (11) (1995), 51-55. VOSSEN P. - Crop production assessment for the European Union: the MARS-STAT Project, including the use of NOAA-AVIIRR data. In: Advances in the Use of NOAA- AVHRR Data for Land Applications. D'Souza G. , Belward A. S. , Malingreau J. P. (Eds. ), Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1,995), 336-355. VOSSEN P. , GENOVESE G. - MARS: previsioni della produzione agricola. AER Meteorologia, Climatologia, Agrometeorologia, Ambiente, Volume 8 (1995), 12-16. VOSSEN P. , MEYER-ROUX J. - Crop monitoring and yield forecasting activities of the MARS Project. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D. , Jones R. J. A. , Thomasson A. J. (Eds. ), EUR Publication N°16232/EN (1995), 11-30. 41 Tekniset EUR-kertomukset BERNARD, A. C. , MEYER-ROUX, J. , 1994 (third print 1996). Proceedings of the Conference on the MARS Project: Overview and Perspectives. EUR Publication N° 15599 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 168 s. BESSELAT, B. , COUR, P. , MONTANARELLA (Eds. ), 1996. Guide pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. Rapport EUR 16422 FR. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche. Ispra, 130 s. BINDI, M. , FIBBI, L. , MARACCHI, G. , 1996. A comparative study of radiation estimation methodologies. EUR Publication N° 16429 EN of the Office for Officiai Publications of the EC. Luxembourg, 182 s. DALLEMAND, J. F. , VOSSEN, P. , 1995 (second print 1996). Agrometeorological models: theory and applications in the MARS Project. EUR Publication N° 16008 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 246 s. GALLEGO J. - Sampling frames of square segments. EUR Publication N° 16317/EN (1995), 72 s. GALLEGO F. J. , (1996), Sampling satellite images for area estimates in a large region. Proceedings. Conference on Spatial Accuracy Assessment. Fort Collins, May 21-23, USDA Technical Report RM-GTR-277, s. 509-516. KING D. , JONES R. J. A. , THOMASSON A. J. (Eds. ) - European land information systems for agro-environmental monitoring. EUR Publication N° 16232/EN (1995), 286 s. KING, D. , THOMASSON, A. J. , 1996. European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR Publication N° 16393 EN of the Office for Official Publications of the EC. Ispra, 22 s. LE BAS, C, JAMAGNE, M. (Eds. ), 1996. Soil databases to support sustainable development. EUR Publication N° 16371 of the Office for Official Publications of the EC. Jointly Published by the Joint Research Centre of the EC and the Institut National de la Recherche Agronomique (F). Orléans (F), 149 s. MONTANARELLA L. (Ed. ) - Guide Pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. EUR 16422 FR, 1996, 151s. MONTANARELLA, L. (Editor), 1996. Soils Information for Europe. EUR Publication N° 16423 Office for Officiai Publications of the EC. Ispra (I), 21 s. RIJKS D. , TERRES J. M. , VOSSEN P. (editors) - Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. EUR Publication 17735 EN. 1998, Ispra 500 s. 42 RUSSEL G. , WILSON G. W. - An Agro-pedo-climatological Knowledge-base of Wheat in Europe. EUR publication 15789 EN, 1994. SAI, Ispra. RUSSEL G. , MUETZELFELDT R. , TAYLOR K. - Crop Knowledge Base. EUR publication 17697 EN, 1997. SAI, Ispra. SCHOENMAKERS R. P. H. M. - Integrated methodology for segmentation of large optical satellite images in land applications of remote sensing. EUR Publication N°16292/EN (1995), 178 s. SUPIT I. - Global Radiation. EUR Publication 15745 EN, 1994, SAI, Ispra. SUPIT, I. , HOOIJER, A. A. , VAN DIEPEN, C. A. , Edts, 1994 (reprint 1996). System description of the WOFOST 6. 0 crop simulation model implemented in CGMS. Volume 1: Theory and Algorithms. EUR Publication N° 15959 EN of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 146 s. TYCHON B. , TONNARD V. (editors) - Estimation de la production agricole à une échelle régionale. Proceedings of the Arlon Conference 16-20 September 1996. EUR Publication 17663 FR, 1997, SAI, Ispra. VOSSEN, P. RIJKS, D. , 1995 (third print, 1996). Early crop yield assessment of the EU countries: the system implemented by the Joint Research Centre. EUR Publication N° 6318 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 182 s. Esitelmät CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. - Yield estimates from area frame at European level. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche- sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 237-240. CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. - Extrapolating intra-cluster correlation to optimize the size of segments in an area frame. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 261-270. CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. - Three stage area frame sampling for a farm survey in the European Union. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P. R. China), Book 1, 141-142. CHIUDERI, A. , CAPPELLINI, V. , 1996. A Kohonen's Self-Organizing Map for Landcover Classification. Proc. of the EARSeL Symposium on Progress in Environmental Research and Applications Basel (CH) September 4-6,1995. CHIUDERJ, A. , 1996. Neural Networks for multi-temporal and multi-sensor data fusion in landcover classification. International Workshop on Time-varying Image Processing and Moving Object Recognition, Florence (Italy), Sept. 5-6 1996. 43 CHIUDERI, A. , 1996. Integrating LANDSAT and SPOT images to improve land cover classification accuracy. 3rd International Workshop on Signal/Image Processing, Manchester (UK) November 4-7, 1996, s. 365-368. FUENTES M. , GALLEGO F. J. - Stratification and cluster estimator on an area frame by square segments with an aligned sample. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 112-121. GALLEGO F. J. - Agricultural surveys on area frame based on a square grid. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P. R. China), Book 1, 378-379. GENOVESE G. - Yield forecasting and operational approaches using remote sensing: overview of approaches and operational applications in 1994 in EU. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 91 -99. GENOVESE, G. - The MARS Bulletin, an integrated assessment of agricultural status. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N° 16008/EN (1995), 221-240. GENOVESE G. , NEZRY E. , ARCANGELI N. - Stime precoci di superfici agricole utilizzando i dati radar dei satelliti ERS. In: Problemi Statistici nel Telerilevamento. Atti delle giornate di studio dell'AIT e della SIS, Roma 10-11 Giugno 1996. Rubettino éd. , 1998, Roma. GENOVESE G. , TERPESSI C. - The use of remote sensing for the derivation of crop yield and areas statistics at different scales. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P. R. China), Book 1, 396-397. KING D. & MONTANARELLA L. - European Soil Information: Present status and future perspectives. In: Proceedings of the National Congress of the Spanish Soil Science Society, Lleida, 1996. LAGUETTE S. , VIDAL A. , VOSSEN P. - Monitoring of yield indicators in Europe by combined use of NOAA-AVHRR and an agrometeorological model. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France). LAGUETTE S. , VIDAL A. , VOSSEN P. - Using satellite data into a productivity model. In: Proceedings of IGARSS'95,10-14 July 1995, Florence (Italy), 1465-1467. LEMOINE G. G. , DE GROOF H. , VAN LEEUWEN H. J. C. , BAKKER J. G. M. - Monitoring agricultural land preparation activities with ERS-1 SAR data. In: Proceedings of IGARSS'95, 10-14 July 1995, Florence (Italy). 44 LOUDJANI P. , DELÉCOLLE R. , GUERIF M. , VOSSEN P. - Combined use of NOAA/AVIIRR and SPOT/HVR data for the estimation of European crop yields on a regional scale. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France). MEYER-ROUX J. - Introduction to yield forecast. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 7-8. MILLOT M. , LOOPUYT P. - Data, software, hardware and operations requirements. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur- Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 543-557. MEYER-ROUX J. & MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. In: Proceedings of the 2nd Workshop on Land Information Systems, Hannover, 1996. NEZRY E. , DE GRANDI G. , LEYSEN M. - Speckle and scene spatial statistical estimators for SAR image filtering and texture analysis: some application to agriculture, forestry and point targets detection, In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, Proceedings of SPIE, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2584, 11 s. NEZRY E. , GENOVESE G. , SOLAAS Ci. , REMONDIERE S. - ERS based early estimation of crop areas in Europe during the winter 1994/1995, In: Proceedings of the 2nd ERS Applications Workshop, 6-8 December 1995, London (UK). NEZRY E. , SOLAAS G. , GENOVESE G. , REMONDIERE S. - Early estimation of next season's set-aside and crop surfaces in Europe during the winter 1994/1995 using ERS-1 SAR data. In: Proceedings of the Symposium on Retrieval of Bio and Geophysical Parameters from SAR Data for Land Applications, 10-13 October 1995, Toulouse (France), CNES/IEEE Publication, 10 s. PERDIGÄO V. - Updating a multi-sources database: the case of CORINE land cover. In: Proceedings of the Workshop for Decision-Makers on the Integration of Space and Conventional Earth Observation Data for Agricultural and Environmental Management, FAO/EC/ESA, May 1995, Warsaw (Poland). PERDIGÄO V. - Area frame sampling and ground surveys. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N° I6008/EN (1995). PERDIGÄO V. , DALLEMAND J. F. , VOSSEN P. - Monitoring and forecasting agricultural production in central-eastern Europe: a review of the MARS activities. In: Proceedings of GIS/LIS '95, June 1995, Budapest (Hungary). PERDIGÄO V. , VOSSEN P. - Monitoring Agriculture with Remote Sensing: the MARS Project. In: Proceedings of the Colloquium on Space Technology and Remote Sensing Techniques for Sustainable Development in and around the Mediterranean, EURISY, May 1995, Madrid (Spain). 45 PERDIGÄO V. , VOSSEN P. , GALLEGO J. - The MARS Project: the European approach adaptable to national needs. In: Proceedings of the Workshop on New Tools for Agriculture and Forestry Statistics in Southern European Countries and their Potential Use in Developing Countries, October 1995, Porto (Portugal). SCHOENMAKERS R. P. H. M. , LEMOINE G. G. , NEZRY E. - Segmentation of multi- temporal ERS-1 SAR imagery. In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2579, 7 s. VIAU A. , VOGT J. V. , PAQUET F. (1996): Régionalisation and Mapping of Air Temperature Fields Using NOAA-AVHRR Imagery. - 9e Congrès de l'Association Québécoise de Télédétection (AQT), 30 avril - 3 mai 1996, Québec, Canada. CD ROM ISBN 2-9802696-2-X, I l s. VOGT J. - The use of low resolution satellite data for crop sate monitoring. Possibilities and limitations. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N° 16008/EN (1995). VOGT J. , VOSSEN P. - Suivi des ressources hydriques de la zone méditerranéenne au nord: premiers résultats du Projet HYDRE. In: Actes des Cinquièmes Journées Scientifiques du Réseau Télédétection de l'UREF: Télédétection des Ressources en Eau, 21-24 septembre 1993, Tunis (Tunisia). VOSSEN P. - Early assessment of national crop yields: the approach developed by the MARS-STAT Project on behalf of the European Commission. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 323-347. VOSSEN P. , GALLEGO J. , PERDIGÄO V. , LOOPUYT P. , DALLEMAND J. F. , GENOVESE G. - The MARS Project and its extensions in central and eastern Europe. In: Proceedings of the Equilino Seminar on the Application of Remote Sensing in Statistics, 27-29 November 1995, Roma (Italy). Erikoisjulkaisut BESSELAT, B. , COUR, P. , 1996. Méthode aéropalynologique pour la prévision du potentiel de la production viticole. Rapport final 1995 N° 10935-95-04 FI ED ISP F. Publié conjointement par le CCR, le CEMAGREF (F) et le CNRS (F). Bordeaux, 120 s. MARS BULLETINS. -' Early crop production forecasting and crop state assessment at European Union and National levels. Volume 2 (1994) N°: 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1995) N°: 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1996) N°: 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1997) N°: 1,2,3,4,5,6,7 Volume 2 (1998) N°: 1,2,3,4,5,6 Joint Research Centre of the EC, Space Applications Institute, Ispra (Italy). 46 MARS Project, 1996. Suivi agrométéorologique sur l'ensemble du continent Européen et sur le Maghreb. Situation à la fin des mois de mai, juillet, août, septembre et novembre 1996. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche de la CE. Ispra (Italie), nombre variable de pages. Tekniset asiakirjat ACTIVITY B DOCUMENTATION - Documentation sur les 5 premières années de fonctionnement de l'Action 4. Volumes 1-8. Ispra, 1994, Scot Conseil and CE editors. BORIES L. , P. VOSSEN - Bilan provisoire du programme 1988-1995 "Méthode pollinique pour la prévision précoce du potentiel de production viticole en Europe". Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy), 20 pages & annexes (1995). DE GROOF H. - An Operational Service for Timely Estimating of Agricultural Crop Areas from Satellite Images. Call for proposal O. J. 95/C 44/5. February 1995, Space Application Institute, J. R. C. , 1995, Ispra, 80 s. DE GROOF H. , COLAES C, ATTARDO C. - Activity B: 1996 Quality Control Procedure, 1997, SAI, Ispra. DE GROOF H. , VOSSEN P. - Research activities related to the improvement of the Advanced Agricultural Information System of the European Commission. In: Official Journal N° 95/C 203/07, 8 August 1995. GENOVESE G. , 1997. The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop forecasting "systems", 1993-1996 activities, Publication n° SPI 97. 68, Office for the Official Publications of the E. C. , Luxembourg , Space Application Institute, JRC, ISPRA, 381 s. KERDILES H. (1996): Software for Processing Avhrr data for the Communities of Europe (SPACE): algorithms used in SPACE version 2. Part 1 : calibration, atmospheric correction and cloud detection. JRC-SAI-AIS Technical Note, Ispra/Italy, 23 s. LOUDJANI P. - Remote sensing and crop yield estimation: an overview. COST 77 document. Joint Research Centre of the EC, Ispra (Italy) (1995), 55 s. PAQUET F. , VOGT J. V. & VIAU A. (1996): Régionalisation de la température de l'air à partir des données physiographiques et des images NOAA AVHRR. Cas de l'Andalousie. - JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 s. PERDIGÄO, A. - L'application de la méthode "Comptage du pollen émis dans l'atmosphère" dans le cadre du suivi de la production viticole au niveau du parcellaire d'une petite région. Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy) (1995), 18 pages & annexes. PERDIGÄO V. - Technical specifications for area frame sampling surveys in the three new Member States in 1995 (1995). 47 TOLLEFSEN T. - Area Frame Sampling Survey within the European Union. Call for proposals O. J. 96/C 366/14, Space Applications Institute, 1996, J. R. C. , Ispra. VOGT J. - Suivi des ressources hydriques au service des politiques régionales, de l'agriculture et de l'environnement. Projet HYDRE. Rapport Final, JRC, Ispra (1995). VOGT J. - Monitoring agricultural production in Europe using remote sensing and GIS techniques. 1 December 1995, Université Laval, Quebec (Canada). VOSSEN P. - Note de réflexion: les orientations du Projet MARS 1995-1998. Document stratégique. Institut des Applications de la Télédétection, Ispra (Italy), (1995), 95 s. VOSSEN P. , GALLEGO J. , PERDIGÄO V. - Multi-country project for rapid environmental and agricultural monitoring and statistics in the PHARE countries. In: Project Document for DG I - External Affairs, in the context of the PHARE Regional Programme (1995), 55 s. 48 LIITE 7 Käytetyt lyhenteet Erityisesti toimessa B käytettävä hankkeenhallintaohjelma CAMEL Viljantuotannon tarkkailujärjestelmä (Crop Growth Monitoring System) CGMS Euroopan valuuttayksikkö ECU Maan kaukokartoitus ERS Euroopan talousyhteisö ETY Euroopan yhteisö EY Euroopan unioni EU Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO Geometrinen ja radiometrinen kuvankäsittelyjärjestelmä GRIPS Intian kaukokartoitussatelliitit 1RS Maan voimavarojen tarkkailuun tarkoitettujen satelliittien järjestelmä LANDSAT IRS-satelliittien monikanavaiset havaintolaitteet LISS Maatalouden tarkkailu kaukokartoituksen avulla MARS NDVI Normalisoitu kasvuindeksi (Normalised Difference Vegetation Index) NOAA-AVHRR Radiometriavälineillä (Advanced Very High Resolution Radiometer) OLI WIN ORCA PHARE SAR SPOT TACIS YMP varustettujen korkearesoluutiosatelHittien ryhmä Agrometeorologinen oliivi- ja viinituotannon arviointimalli Viljelyalojen kaukokartoitus kiertoradalta Taloudellisen jälleenrakentamisen tukiohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden hyväksi Satelliitti Kokeellinen maantarkkailujärjestelmä Teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi Yhteinen maatalouspolitiikka 49 ISSN 1024-4492 KOM(98) 613 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 15 17 Luettelonumero : CB-CO-98-603-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg to