title: Gennemførelsesprotokol til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende energi

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role

text: L 337/36 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 GENNEMFØRELSESPROTOKOL til Alpe-konventionen af 1991 vedrørende energi Protokollen om energi Præambel DEN FRANSKE REPUBLIK, DEN ITALIENSKE REPUBLIK, FYRSTENDØMMET LIECHTENSTEIN, FYRSTENDØMMET MONACO, DET SCHWEIZISKE FORBUND, REPUBLIKKEN SLOVENIEN, FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, REPUBLIKKEN ØSTRIG, og DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, SOM HANDLER i overensstemmelse med deres opgave, der i henhold til konventionen om beskyttelse af Alperne (Alpe- konventionen) af 7. november 1991 tager sigte på at føre en helhedspolitik til beskyttelse og bæredygtig udvikling af Alpeområdet, SOM HANDLER i henhold til deres forpligtelser efter Alpe-konventionens artikel 2, stk. 2 og 3, SOM ER SIG BEVIDST om vigtigheden af, at energi produceres, distribueres og anvendes på en måde, der er skånsom mod natur og landskaber, kan forenes med miljøhensynene samt fremme energispareforanstaltninger, SOM TAGER I BETRAGTNING, at det også er nødvendigt at nedbringe drivhusgasemissionerne i Alpeområdet og således opfylde de forpligtelser, der er indgået inden for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, SOM ER OVERBEVIST OM, at det er nødvendigt at harmonisere økonomiske interesser og miljøkrav, SOM ER OVERBEVIST OM, at Alpeområdet har en særlig betydning på europæisk plan, at det i henseende til geomorfo- logi, klima, vandområder, plante- og dyreliv, landskaber og kultur er et både enestående og forskelligartet område, og at dets høje bjerge, dale og forbjerge er miljøer, det ikke kun påhviler alpestaterne at bevare, SOM ER OVERBEVIST OM, at Alperne ikke alene er af vital betydning for den lokalbefolkning, der lever og arbejder i området, men også som transitregion for den transeuropæiske transport af personer og varer og for det internationale energidistributionsnet, 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/37 SOM TAGER Alpeområdets miljømæssige sårbarhed i betragtning, navnlig hvad angår produktion, transport og anven- delse af energi, hvor hensynet til naturbeskyttelse, fysisk planlægning og arealanvendelse spiller ind, SOM TAGER I BETRAGTNING, at det som følge af de farer, miljøet er udsat for, herunder eventuelle menneskeskabte klimaændringer, er nødvendigt at være særligt opmærksom på den tætte forbindelse mellem menneskets sociale og økonomiske aktiviteter og bevarelsen af økosystemerne, hvilket i Alpeområdet navnlig forudsætter, at der vedtages egnede og mangestrengede foranstaltninger efter fælles overenskomst med lokalbefolkningen og de berørte politiske institutioner og økonomiske og sociale organisationer, SOM ER OVERBEVIST OM, at lokalbefolkningen selv bør kunne bestemme, hvilken samfundsmæssig, kulturel og økonomisk udvikling den ønsker, og deltage i gennemførelsen af den inden for de eksisterende institutionelle rammer, SOM ER OVERBEVIST OM, at visse problemer kun kan løses inden for grænseoverskridende rammer, og at Alpestaterne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder derfor bør træffe foranstaltninger i fællesskab, SOM ER OVERBEVIST OM, at opfyldelse af energibehovet er en væsentlig faktor for den økonomiske og sociale udvikling både i og uden for Alpeområdet, SOM ER SIG BEVIDST om vigtigheden af at benytte og videreudvikle økonomiske instrumenter, hvormed der i større udstrækning tages højde for de reelle omkostninger ved beregningen af energipriser, SOM ER OVERBEVIST OM, at Alpeområdet yder et langsigtet bidrag til opfyldelsen af Europas energibehov, og at området foruden tilstrækkelige drikkevandsressourcer også har brug for tilstrækkelige energiressourcer til forbedring af befolkningens levevilkår og den økonomiske vækst, SOM ER OVERBEVIST OM, at Alpeområdet spiller en særlig vigtig rolle, hvad angår sammenkoblingen af de europæiske landes energisystemer, SOM ER OVERBEVIST OM, at foranstaltninger, der sigter mod rationel udnyttelse af energiressourcerne og bæredygtig udnyttelse af vand- og træressourcerne i Alpeområdet, bidrager væsentligt til opfyldelsen af det nationale energibehov, og at udnyttelsen af biomasse og solenergi får stadig større betydning — ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: KAPITEL I GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1 Formål De kontraherende parter forpligter sig til at skabe rammevilkår for og træffe foranstaltninger vedrørende energibesparelser samt produktion, transport, distribution og anvendelse af energi inden for alpe-konventionens territoriale rammer med henblik på at etablere en bæredygtig udvikling i energisektoren, der kan forenes med Alpeområdets specifikke tolerancegrænser; dermed yder de kontraherende parter et betydeligt bidrag til beskyttelsen af lokalbefolkningen, miljøet, ressourcerne og klimaet. Artikel 2 Grundlæggende forpligtelser a) harmonisere deres planer for energibesparelser med deres overordnede planer for arealanvendelse i Alpeområdet b) tilpasse systemerne til produktion, transport og distribution af energi med henblik på en generel optimering af infrastruk- tursystemet i Alpeområdet under hensyntagen til behovet for at beskytte miljøet c) begrænse energisektorens negative miljøpåvirkninger ved at slutbrugerne, bl. a. gennem til optimere serviceudbuddet følgende foranstaltninger i det omfang, det er muligt: — energibehovet nedbringes med mere effektive teknologier — den resterende energiefterspørgsel dækkes i større omfang med vedvarende energikilder I overensstemmelse med denne protokol (1) kontraherende parter bl. a. at: tilstræber de — de bestående anlæg, som producerer energi på grundlag af fossile brændsler, bør optimeres L 337/38 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 d) begrænse energiinfrastrukturens negative påvirkninger af miljøet og landskabet, herunder påvirkninger som følge af håndtering af sektorens affaldsproduktion, ved at træffe fore- byggende foranstaltninger for nye infrastrukturer og om nødvendigt ved at foretage forbedringer af bestående anlæg. De kontraherende parter forpligter sig til også at tage 2. hensyn til målene i denne protokol i deres øvrige politikker, navnlig på områderne fysisk planlægning og regionaludvikling, transport, landbrug og skovbrug samt turisme med henblik på at undgå skadelige eller indbyrdes modstridende påvirkninger af Alpeområdet. 2. Opføres der nye, større energiinfrastrukturer, eller forøges bestående infrastrukturers kapacitet betydeligt, vurderer de kontraherende parter påvirkningen af alpemiljøet i overensstem- melse med gældende ret og evaluerer projekternes territoriale og jf. artikel 12. Parterne aner- samfundsøkonomiske virkninger, kender høringsretten på internationalt plan for projekter, der kan indebære virkninger på tværs af landegrænserne. 3. De kontraherende parter tager i deres energipolitik hensyn til, at Alpeområdet er velegnet til udnyttelse af vedvarende ener- gikilder, og de fremmer gensidigt samarbejde om udviklingspro- grammer på området. 4. De kontraherende parter bevarer beskyttede områder og stødpudeområder hertil, andre beskyttede og støjfrie områder samt uberørte naturområder og landskaber; de optimerer ener- giinfrastrukturerne under hensyntagen til niveauet for alpeøko- systemets sårbarhed, tolerance og nedbrydning. 5. De kontraherende parter er sig bevidst om, at en egnet forsknings- og udviklingspolitik, der omsættes i forebyggende og forbedrende foranstaltninger, kan bidrage betydeligt til at beskytte Alperne mod energiinfrastrukturens miljøpåvirkning. De fremmer derfor forsknings- og udviklingsaktiviteter på området og udveksler de væsentlige resultater heraf. De kontraherende parter 6. samarbejder om at udvikle metoder, hvormed der i højere grad kan tages hensyn til de faktiske omkostninger på energiområdet. Artikel 4 Inddragelse af regionale og lokale myndigheder 1. De kontraherende parter fastlægger hver især inden for deres institutionelle rammer, på hvilket niveau samordningen og samarbejdet mellem institutionerne og de direkte berørte regionale og lokale myndigheder bedst kan tilrettelægges for at fremme solidarisk ansvar, især med henblik på at udnytte og udvikle synergier ved gennemførelsen af energipolitikkerne i Alpeområdet samt ved iværksættelsen af de deraf følgende foranstaltninger. 2. De direkte berørte regionale og lokale myndigheder inddrages direkte i de forskellige stadier af forberedelsen og gennemførelsen af disse politikker og foranstaltninger under hensyntagen til deres beføjelser inden for de eksisterende insti- tutionelle rammer. De kontraherende parter 3. internationale samarbejde mellem de institutioner, som direkte berøres af problemerne på energi- og miljøområdet, for at nå frem til en aftale om fælles løsninger på de fælles problemer. fremmer det KAPITEL II SÆRLIGE FORANSTALTNINGER Artikel 5 Energibesparelser og rationel energiudnyttelse 1. Der er behov for særlige foranstaltninger i Alpeområdet, hvad angår energibesparelser, distribution og rationel energiud- nyttelse, hvorved der tages hensyn til: a) energibehovet, som er spredt over et stort område, og som varierer meget efter højdeforholdene, sæsonerne og turis- mens efterspørgsel b) om der findes lokale vedvarende energikilder Artikel 3 c) immissioners særlige påvirkninger af sænkninger og dale som følge af de geomorfologiske forhold. Overensstemmelse med den internationale ret og andre politikker 1. Denne protokol gennemføres i overensstemmelse med de gældende internationale forskrifter, bl. a. Alpe-konventionen og gennemførelsesprotokollerne hertil, samt de gældende internati- onale aftaler. De kontraherende parter tilser, at der i forbindelse med 2. energiudnyttelsen tages større hensyn til miljøet, og de lægger særlig vægt på energibesparelser og rationel energiudnyttelse, navnlig hvad angår produktionsprocesser, offentlige tjenester, større hotelkomplekser, sports- og fritidsaktiviteter. transportfaciliteter samt 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/39 De vedtager bestemmelser og træffer 3. navnlig på følgende områder: foranstaltninger, Artikel 7 Vandkraft a) forbedring af systemernes effektivitet isoleringen i bygninger og varmefordelings- b) optimering af varme-, udluftnings- og klimaanlægs ydeevne c) regelmæssig kontrol og i givet fald nedbringelse af emissi- onen af forurenende stoffer fra termiske anlæg d) energibesparelser i kraft af moderne teknologiske processer til energiudnyttelse og -transformation 1. For nye vandkraftværker, og så vidt muligt for bestående værker, sikrer de kontraherende parter, at vandløbenes og land- skabernes økologiske funktioner opretholdes med egnede foran- staltninger, f. eks. fastlæggelse af minimumsvandgennemstrøm- ning, gennemførelse af normer for mindskelse af kunstigt skabte udsving i vandstanden og sikring af muligheder for faunaens migration. De kontraherende parter kan under hensyn til deres 2. sikkerheds- og miljøbestemmelser træffe foranstaltninger, der tilsigter at forbedre bestående vandkraftværkers konkurrence- evne. e) forbrugsbaseret beregning af omkostningerne til varme og varmt vand 3. De forpligter sig endvidere til at beskytte vandressourcerne i drikkevandsindvindingsområderne, de beskyttede områder og stødpudeområderne hertil, andre beskyttede og støjfrie områder samt uberørte naturområder og landskaber. f) planlægning og fremme af nye bygninger udstyret med ener- gibesparende teknologier g) fremme og gennemførelse af kommunale/lokale energi- og klimaprojekter i overensstemmelse med foranstaltningerne nævnt i artikel 2, stk. 1, litra c) h) forbedring af bygningers energimæssige ydeevne i forbin- delse med renovering og tilskyndelse til at anvende miljø- venlige opvarmningssystemer. Artikel 6 Vedvarende energikilder De kontraherende parter 1. inden for fremme og rammerne af deres økonomiske formåen, at fortrinsvis anvende vedvarende energikilder under hensyn til de miljø- og landskabsmæssige forhold. forpligter sig til, 2. De fremmer ligeledes anvendelsen af decentrale anlæg til udnyttelse af vedvarende energikilder som vand, sol og biom- asse. 3. De kontraherende parter fremmer udnyttelsen af vedva- rende energikilder — også kombineret med den eksisterende, konventionelle energiforsyning. 4. De kontraherende parter fremmer navnlig rationel udnyt- telse af vand og træ fra bæredygtigt bjergskovbrug til energi- produktion. 4. De kontraherende parter anbefaler, at produktionen i nedlagte vandkraftværker genoptages frem for at gennemføre nye anlægsprojekter. Bestemmelsen i stk. 1 vedrørende beskyt- telsen af vandøkosystemerne og andre berørte systemer gælder ligeledes genoptagelsen af driften i bestående vandkraftværker. 5. De kontraherende parter kan inden for rammerne af deres nationale lovgivning undersøge, hvordan der kan opkræves betaling fra de endelige forbrugere af de alpine ressourcer lokalbefolkningen på en efter markedspriser, og hvorvidt rimelig måde kan kompenseres for sine ydelser i den almene interesse. Artikel 8 Energi fra fossile brændsler De kontraherende parter sikrer, at de bedste tilgængelige 1. teknikker vil blive anvendt, hvis der opføres nye termiske anlæg, som benytter fossile brændsler til produktion af kraft og/eller varme. De kontraherende parter begrænser så vidt muligt emis- sionerne fra de bestående anlæg i Alpeområdet med egnede teknologier og/eller brændsler. De kontraherende parter undersøger, om det i teknisk og 2. økonomisk henseende er muligt, og om det er i overensstem- melse med miljøkravene at erstatte termiske anlæg, som benytter fossile brændsler, med anlæg, der benytter vedvarende energikilder, og med decentrale anlæg. De kontraherende parter vedtager 3. til fremme af kraftvarmeproduktion med henblik på en mere rati- onel energiudnyttelse. foranstaltninger L 337/40 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 I grænseområderne foretager de kontraherende parter så 4. vidt muligt en harmonisering og indbyrdes sammenkobling af deres systemer til overvågning af emissioner og immissioner. syningsanlægsarbejder, der belaster Alpeområdets miljø og økosystemer; i den sammenhæng benyttes der så vidt muligt miljøvenlige teknikker. Artikel 9 Atomkraft forpligter De kontraherende parter 1. inden for rammerne af de internationale konventioner at udveksle oplys- ninger om deres atomkraftværker og andre nukleare anlæg, som har — eller kunne få — konsekvenser for Alpeområdet for på lang sigt at beskytte befolkningens sundhed, samt dyr og planter og disses samfund, levesteder og indbyrdes samspil. sig til Artikel 12 Vurdering af virkningen på miljøet Inden for rammerne af deres nationale lovgivning samt 1. internationale konventioner og aftaler gennemfører de kontra- herende parter en forhåndsvurdering af virkningerne på miljøet for alle energiforsyningsanlægsprojekter nævnt i artikel 7, 8, 9 og 10 i denne protokol og for enhver større ændring af disse anlæg. 2. Så vidt muligt sikrer de kontraherende parter endvidere, at deres systemer til overvågning af radioaktivitet i miljøet harmo- niseres og sammenkobles indbyrdes. De kontraherende parter anerkender, at de bedste tilgæn- 2. gelige teknikker så vidt muligt bør benyttes for at eliminere eller afbøde skadelige miljøpåvirkninger og tage højde for en even- tuel demontering af miljøskadelige anlæg, som er taget ud af drift. Artikel 10 Transport og distribution af energi 1. For alle bestående anlæg viderefører de kontraherende parter rationaliserings- og optimeringsindsatsen under hensyn- for at tagen til miljøbeskyttelseskravene, herunder behovet bevare meget følsomme økosystemer og landskaber, og træffer samtidig om nødvendigt foranstaltninger til beskyttelse af befolkningen og alpemiljøet. I 2. forbindelse med etableringen af nye højspændings- ledninger og tilhørende transformatorstationer, olie- og gasrør- ledninger med tilhørende pumpe- og kompressorstationer og stærkt miljøbelastende anlæg træffer de kontraherende parter alle nødvendige foranstaltninger for at afbøde negative konse- kvenser for befolkningen og miljøet, bl. a. ved så vidt muligt at benytte bestående anlæg og linjeføringer. Når det drejer sig om højspændingsledninger, tager de 3. kontraherende parter særligt hensyn til fuglelivet, beskyttede områder og stødpudeområder hertil, andre beskyttede og støjfrie områder samt uberørte naturområder og landskaber. Artikel 11 Genetablering og miljøteknik I forbindelse med forprojekter og miljøvurderingsundersøgelser i medfør af den gældende lovgivning fastlægger de kontraherende parter de nærmere vilkår for genetablering af vandområder og - miljøer efter gennemførelsen af offentlige eller private energifor- Artikel 13 Samråd 1. De kontraherende parter forpligter sig til forudgående at rådføre sig med hinanden om projekter, som kan indebære påvirkninger på tværs af landegrænserne. 2. I relation til projekter, som kunne indebære påvirkninger på tværs af landegrænserne, skal de kontraherende parter have mulighed for at fremsætte deres bemærkninger tids nok til, at der kan tages fyldestgørende hensyn hertil i forbindelse med udstedelsen af tilladelser. Artikel 14 Supplerende foranstaltninger De kontraherende parter kan træffe yderligere foranstaltninger som supplement til foranstaltningerne i denne protokol. KAPITEL III FORSKNING, UDDANNELSE OG INFORMATION Artikel 15 Forskning og overvågning 1. I et nært samarbejde og under hensyntagen til de resul- tater, der allerede er opnået på forskellige nationale og inter- nationale niveauer, fremmer og harmoniserer de kontraherende parter forskning og systematisk overvågning for at opfylde målene i denne protokol, navnlig hvad angår metoder og krite- rier for analyse og vurdering af virkningerne for miljøet og klimaet samt specifikke teknologier angående energibesparelser og rationel energiudnyttelse i Alpeområdet. 22. 12. 2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 337/41 De inddrager forskningsresultaterne i opstillingen og veri- 2. fikationen af mål og energipolitiske foranstaltninger samt i deres uddannelsesaktiviteter og tekniske bistand på lokalt plan til fordel for befolkningen, erhvervslivet og de regionale og lokale myndigheder. Det Stående Udvalg udfærdiger en rapport til Alpekonfe- 3. rencen om de kontraherende parters overholdelse af forpligtel- serne i henhold til denne protokol. De kontraherende parter påser, at resultaterne af forsk- 3. ningen og den systematiske overvågning på nationalt plan inte- greres i et fælles permanent overvågnings- og informationssy- stem og gøres tilgængelige for offentligheden inden for de eksi- sterende institutionelle rammer. Artikel 16 Uddannelse og information 1. De kontraherende parter fremmer grund- og videreud- dannelse samt information til offentligheden om målene for, foranstaltningerne i og gennemførelsen af denne protokol. De fremmer især videreudvikling af uddannelse, videreud- 2. dannelse og den tekniske bistand på energiområdet, herunder beskyttelse af miljøet, naturen og klimaet. KAPITEL IV GENNEMFØRELSE, KONTROL OG VURDERING Artikel 17 Gennemførelse De kontraherende parter forpligter sig til at sikre, at denne protokol gennemføres, og træffer med henblik herpå alle rele- vante foranstaltninger inden for de eksisterende institutionelle rammer. Artikel 18 Kontrol med overholdelse af forpligtelserne 1. De kontraherende parter aflægger regelmæssigt rapport for Det Stående Udvalg om, hvilke foranstaltninger der er truffet i henhold til denne protokol. I rapporterne redegøres der også for de trufne foranstaltningers effektivitet. Alpekonferencen fast- lægger, med hvilke mellemrum der skal aflægges rapport. 2. Det Stående Udvalg gennemgår rapporterne for at kontrol- lere, at de kontraherende parter har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne protokol. Det kan også anmode de berørte kontraherende parter om yderligere oplysninger eller gøre brug af andre informationskilder. 4. Alpekonferencen tager rapporten til efterretning. Hvis den konstaterer tilfælde, hvor forpligtelserne ikke er overholdt, kan den vedtage anbefalinger. Artikel 19 Vurdering af bestemmelsernes effektivitet 1. De kontraherende parter undersøger og vurderer regel- mæssigt, om bestemmelserne i denne protokol er effektive. I det omfang, det viser sig nødvendigt for at nå målene, frem- sætter de forslag til relevante ændringer af denne protokol. 2. De regionale og lokale myndigheder inddrages i vurde- ringen inden for de eksisterende institutionelle rammer. Ikke- statslige organisationer, der er aktive på dette område, kan høres. KAPITEL V AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 20 Forbindelsen mellem Alpe-konventionen og protokollen 1. Denne protokol udgør en protokol til Alpe-konventionen som omhandlet i artikel 2 og andre relevante artikler i konven- tionen. 2. Kun kontraherende parter i Alpe-konventionen kan blive kontraherende part i denne protokol. Enhver opsigelse af Alpe- konventionen gælder også som opsigelse af denne protokol. 3. Når Alpekonferencen stemmer om spørgsmål vedrørende denne protokol, kan kun de parter, der er kontraherende parter i denne protokol, deltage i afstemningen. Artikel 21 Undertegnelse og ratifikation 1. Denne protokol er åben for Alpe-konventionens signatar- staters og Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse den 16. oktober 1998 og fra den 16. november 1998 hos Republikken Østrig, der fungerer som depositar. L 337/42 DA Den Europæiske Unions Tidende 22. 12. 2005 Denne protokol træder i kraft for de kontraherende parter, 2. der har givet udtryk for deres samtykke til at være bundet af protokollen, tre måneder efter den dag, hvor tre stater har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstru- ment. 3. For de kontraherende parter, som på et senere tidspunkt giver deres samtykke til at være bundet af protokollen, træder denne i kraft tre måneder efter deponering af ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumentet. Efter ikrafttrædelsen af en ændring af protokollen bliver enhver ny kontraherende part i i den ændrede den nævnte protokol kontraherende part protokol. Artikel 22 Underretning For så vidt angår denne protokol giver depositaren alle de i præamblen opførte stater og Det Europæiske Fællesskab under- retning om: a) enhver undertegnelse b) enhver deponering af et ratifikations-, accept- eller godken- delsesinstrument c) ethvert tidspunkt for ikrafttrædelse d) enhver erklæring, der er fremsat af en kontraherende part eller signatar e) enhver opsigelse, der er meddelt af en kontraherende part, herunder datoen for opsigelsens ikrafttræden. Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyn- diget dertil, underskrevet denne protokol. Udfærdiget i Bled, den 16. oktober 1998, på fransk, italiensk, slovensk og tysk, idet hver af disse fire tekster har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, som deponeres i det østrigske signatarstaterne en bekræftet statsarkiv. Depositaren sender genpart


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3132/98 van Raimo ILASKIVI Steun voor de internationalisering van kleine ondernemingen

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
economic development
international market
international trade
market access
small and medium-sized enterprises

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3121/98 by Luciano VECCHI to the Commission. Shortcomings of the Commission as regards the EDF project to construct phase 1 of the Gitarama-Kibuve, Rwanda, road

eurovoc_concepts:
EDF
EU financing
Rwanda
award of contract
indemnification
public works
road building
terms for aid
type of business


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3143/98 del Joaquín SISÓ CRUELLAS a la Comisión. Kansainvälinen lukutaidon päivä

eurovoc_concepts:
European Union
UNO
Unesco
adult education
education policy
elimination of illiteracy
public awareness campaign
statistics

formats: html pdf print

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 297/51 (1999/C 297/066) PREGUNTA ESCRITA E-3138/98 de Giuseppe Rauti (NI) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Mala gestión de los fondos para la formación profesional Considerando que el Sr. Giovanni De Blasiis, director de la Oficina Legislativa del Concejo Regional de Basilicata ha presentado una petición sobre la mala utilización de los fondos comunitarios destinados a la formación profesional, inscrita en el Registro General bajo el número 47/96; considerando que el 26 de junio de 1996 la Comisión de Peticiones del Parlamento Europeo declaró admisibles las cuestiones planteadas por el Sr. De Blasiis, comenzó el examen de la petición y solicitó a la Comisión que adoptara una posición sobre los diferentes aspectos de la petición, ¿Puede informar la Comisión qué medidas piensa adoptar respecto del asunto de que se trata? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisión (16 de diciembre de 1998) A raíz de la solicitud, por parte de la Comisión de Peticiones, de información relativa a la petición no 47/96 del Sr. Giovanni De Blasiis, la Comisión envió una respuesta a la Comisión de Peticiones el día 12 de noviembre de 1996. La petición se debatió en una reunión de la Comisión de Peticiones los días 17 y 18 de marzo de 1997, y se archivó. (1999/C 297/067) PREGUNTA ESCRITA E-3143/98 de Joaquín Sisó Cruellas (PPE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Día internacional de la alfabetización El pasado día 8 de septiembre se celebró el Día Internacional de la Alfabetización, declarado por la ONU y la UNESCO con objeto de concienciar a la comunidad internacional y llegar a un compromiso mundial en materia de educación y desarrollo. A pesar de ello, se calcula que en el año 2005 habrá casi 870 millones de personas mayores de 15 años que serán analfabetas. A este respecto, según los datos del Instituto Nacional de Estadística español, en España más de un millón de personas son analfabetas, de las que 960. 000 son mujeres y 380. 000 hombres. En relación a este asunto, desearía que la Comisión me respondiera a las siguientes cuestiones: A ¿Podría indicarme cuántas personas son analfabetas en la Unión Europea y, si es posible, proporcionarme una relación de los porcentajes de personas analfabetas en cada uno de los Estados miembros separándolos entre mujeres y hombres? A ¿Qué acciones concretas se están llevando a cabo desde la Unión para acabar con el analfabetismo? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisión (27 de noviembre de 1998) El 14 de mayo de 1987 se adoptaron las Conclusiones del Consejo y de los ministros de Educación relativas a un programa europeo para intensificar la lucha contra el analfabetismo. En dichas Conclusiones se considera que el analfabetismo no solamente es el resultado de una serie de factores relacionados con el sistema de enseñanza sino también de una serie de causas que se refuerzan entre sí: factores sociales, geográficos, médicos, psicológicos así como la falta de correspondencia entre las exigencias culturales y las del lenguaje utilizado en los medios de comunicación, incluido el lenguaje informático. Asimismo, se señala en estas Conclusiones que la obligación de acudir a la escuela no es suficiente por sí sola para luchar contra el analfabetismo, y que deben emprenderse iniciativas que se enmarquen en una estrategia global para prevenir el analfabetismo en la escuela y mejorar al mismo tiempo la alfabetización de los adultos


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3130/98 του Graham WATSON Έγκριση φαρμάκων χορηγούμενων σε ζώα (Συμπληρωματ κή απάντηση)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equidae
food inspection
protection of animals
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug
waste

text: 29. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 341/3 (1999/C 341/003) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3130/98 υποβολη΄: Graham Watson (ELDR) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Έγκριση φαρµα΄κων χορηγου΄µενων σε ζω΄α Ο καθορισµο΄ς απο΄ την ΕΕ ενο΄ς ανω΄τατου επιτρεπο΄µενου ορι΄ου καταλοι΄πων για τα κτηνιατρικα΄ φα΄ρµακα που χορηγου΄νται σε ζω΄α εκτρεφο΄µενα για το κρε΄ας τους ει΄ναι ουσιω΄δης για τη µει΄ωση του κινδυ΄νου εισαγωγη΄ς τε΄τοιων καταλοι΄πων στην τροφικη΄ αλυσι΄δα. Ωστο΄σο, ο κανονισµο΄ς προ΄κειται να εφαρµοστει΄ χωρι΄ς να ε΄χουν ληφθει΄ υπο΄ψη οι συνε΄πειες που θα ε΄χει για τα α΄λογα, τα οποι΄α µολονο΄τι θεωρου΄νται ζω΄α των οποι΄ων το κρε΄ας µπορει΄ να χρησιµοποιηθει΄ ως τροφη΄, σπανι΄ως σφα΄ζονται γι’ αυτο΄ν το σκοπο΄ στο Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο. Το γεγονο΄ς αυτο΄ οδηγει΄ στο φο΄βο µη΄πως τα επιτρεπο΄µενα αναισθητικα΄ σκευα΄σµατα που θα χρησιµοποιου΄νται για τη να΄ρκωση των ζω΄ων και για την καταστολη΄ του πο΄νου δεν θα ει΄ναι αποτελεσµατικα΄, ενω΄ αυτα΄ που ει΄ναι αποτελεσµατικα΄ δεν θα ει΄ναι πλε΄ον διαθε΄σιµα. Άραγε, αναγνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ τις ανησυχι΄ες της Βρετανικη΄ς Κτηνιατρικη΄ς Ένωσης ο΄σον αφορα΄ τις συνε΄πειες που θα ε΄χουν τα µε΄τρα αυτα΄ για τα α΄λογα; Εα΄ν ναι, ποιες ενε΄ργειες ε΄χουν προγραµµατιστει΄ για να διορθωθει΄ αυτη΄ η κατα΄σταση; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (06 Απριλι΄ου 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-0041/99 του κ. De Coene (1). (1) ΕΕ C 297 της 15. 10. 1999. (1999/C 341/004) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3349/98 υποβολη΄: Gianni Tamino (V) προς την Επιτροπη΄ (16 Νοεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Φαρµακευτικο΄ ιδιοσκευ΄ασµα «Viagra» Στις 13 του περασµε΄νου Οκτω΄βρη η γερµανικη΄ εφηµερι΄δα «Bild» δηµοσι΄ευσε, προκαλω΄ντας ε΄ντονο θο΄ρυβο σε ολο΄κληρη την Ευρω΄πη, τα αποτελε΄σµατα των πειραµα΄των χορη΄γησης του φαρµα΄κου «Viagra», της εταιρει΄ας Pfizer στο Sandwich της Μεγα΄λης Βρετανι΄ας σε σκυ΄λους. Για τη χορη΄γηση α΄δειας, ε΄χει ενηµερωθει΄ η Επιτροπη΄ µε΄σω των υπηρεσιω΄ν της και της Ευρωπαι¨κη΄ς Υπηρεσι΄ας 1. για την Αξιολο΄γηση των Φαρµακευτικω΄ν Προι¨ο΄ντων, ο΄σον αφορα΄ πειρα΄µατα σε ζω΄α µε «Viagra», σε ποια και πο΄σα ζω΄α; Ποια ει΄ναι η γνω΄µη της Επιτροπη΄ς για τη θανα΄τωση ζω΄ων µε σκοπο΄ την παραγωγη΄ αυτου΄ του τυ΄που 2. φαρµακευτικω΄ν ιδιοσκευασµα΄των, λαµβα΄νοντας ιδιαιτε΄ρως υπο΄ψη την προ΄θεση της ΕΕ να περιορι΄σει τον αριθµο΄ αυτου΄ του ει΄δους των πειραµα΄των; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση του κ. Bangemann εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (15 Μαρτι΄ου 1999) Συµπληρω΄νοντας την απα΄ντηση΄ της της 21ης ∆εκεµβρι΄ου 1998, η Επιτροπη΄ ει΄ναι τω΄ρα σε θε΄ση να ανακοινω΄σει τις ακο΄λουθες πληροφορι΄ες. Οι πληροφορι΄ες που δηµοσιευ΄θηκαν στον ευρωπαι¨κο΄ τυ΄πο, ειδικο΄τερα δε στην εφηµερι΄δα Bild, αναφε΄ρονταν σε α΄ρθρο της εφηµερι΄δας Sunday Mirror το οποι΄ο περιει΄χε αναφορα΄ σε δοκιµε΄ς που πραγµατοποιη΄θηκαν σε σκυ΄λους στο εργαστη΄ριο της περιοχη΄ς Sandwich του Ηνωµε΄νου Βασιλει΄ου, ενο΄ψει της κυκλοφορι΄ας του φα΄ρµακου Viagra. Συνολικα΄, χρησιµοποιη΄θηκαν 13 σκυ΄λοι στις µελε΄τες στις οποι΄ες αναφε΄ρεται το α΄ρθρο. πως και για ο΄λα τα φα΄ρµακα, ορισµε΄νες µελε΄τες δεν µπορου΄ν να διεξαχθου΄ν παρα΄ µο΄νο σε ζω΄α και ει΄ναι απαραι΄τητες για την εν συνεχει΄α δοκιµη΄ τους στον α΄νθρωπο, χωρι΄ς να προκυ΄πτουν κι΄νδυνοι για τον τελευται΄ο, και αυτο΄ συ΄µφωνα µε το παρα΄ρτηµα της οδηγι΄ας 75/318/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 20 ∆εκεµβρι΄ου 1975 που αναφε΄ρεται στη συ΄γκλιση των νοµοθεσιω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν που αφορου΄ν τις αναλυτικε΄ς, τοξικοφαρµακολογικε΄ς και κλινικε΄ς προδιαγραφε΄ς


title: WRITTEN QUESTION No. 3111/98 by Lissy GRÖNER Simplification of procedures for applying to the Commission for funds

eurovoc_concepts:
EU aid
administrative transparency
aid programme
cultural policy
cultural transmission
literature

text: 6. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 320/25 (1999/C 320/033) SKRIFTLIG FRÅGA E-3111/98 från Lissy Gröner (PSE) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Förenkling av förfarandet för ansökning om bidrag från Europeiska kommissionen Det ytterst utdragna förfarandet för EU-bidrag till de internationella litteraturdagarna i Erlangen, Interlit 4, gav åter ett exempel på hur tungrodd och komplicerad kommissionens praxis för att bevilja bidrag är. Sedan 1994 hade sökandena grundligt och noggrant sökt om stöd för sitt projekt hos alla berörda instanser, något som kostade dem mycket tid och avsevärda resurser. De internationella litteraturdagarna kunde anordnas hösten 1997 utan stöd från Europeiska unionen tack vare en ytterst sparsam projektledning. Under tiden fick Interlit muntligen och informellt avslag på sin ansökan av kommissionen. Ännu idag väntar sökandena på ett officiellt skriftligt avslag från kommissionen och en klar motivering av beslutet. 1. Med vilken motivering avslogs Interlit-projektets ansökan om stöd trots den tidigare positiva bedöm- ningen? 2. Varför har sökandena inte erhållit ett skriftligt besked om avslaget? 3. Med vilka medel ämnar kommissionen förenkla ansökningsförfarandet och snabba upp ansöknings- handläggningen samt göra den öppen för insyn. Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (4 december 1998) I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 2085/97/EG av den 6 oktober 1997 om att inrätta ett program för stöd till böcker och läsning inbegripet översättning (Ariane) (1) sker urvalsförfarandet för projekten i två etapper. Kommissionen gör ett första urval för att se till att ansökningarna uppfyller de formella kriterierna för deltagande i programmet. Kriterierna anges i den inbjudan att lämna förslag som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. föreskrivs att I artikel 5 i Europaparlamentets och rådets beslut om att kommissionen skall lämna förslag till programkommittén om villkor och urvalskriterier samt om det finansiella stöd som skall ges till de utvalda projekten. Kommittén sammanträdde den 3 oktober 1997. Vid urvalet biträds kommissionen av en grupp oberoende kulturexperter som bedömer ansökningarnas konst- närliga och kulturella kvalitet. inrätta Ariane-programmet Kommissionen måste tyvärr informera parlamentsledamoten om att projektet fanns med efter den första 1. urvalsomgången (det formella förhandsurvalet), men inte i det slutliga urvalet. 2. Officiell information om resultaten från 1997 års ansökningsomgång för Ariane-programmet skickades till de projektansvariga i början av 1998. Efter programkommitténs möte fick de berörda på egen begäran muntlig information av kommissionen om att projektansökan avslagits. 3. Kommissionen vill uppmärksamma parlamentsledamoten på att den är skyldig att tillämpa det urvalsförfarande som anges i Europaparlamentets och rådets beslut nr 2085/97/EG av den 6 oktober 1997 (2). Kommissionen tillämpar dessa bestämmelser strikt men öppet. (1) (2) EGT L 291, 24. 10. 1997. EGT C 136, 1. 5. 1997


title: Regulamento (CE) nº 2238/98 da Comissão de 16 de Outubro de 1998 relativo ao fornecimento de açúcar branco a título de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
Congo
Madagascar
food aid
white sugar

formats: pdf print

text: L 281/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 10. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 2238/98 DA COMISS(cid:212)O de 16 de Outubro de 1998 relativo ao fornecimento de a(cid:135)(cid:156)car branco a t(cid:146)tulo de ajuda alimentar A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1292/96 do Conselho, de 27 de Junho de 1996, relativo (cid:133) pol(cid:146)tica e (cid:133) gest(cid:209)o da ajuda alimentar e das ac(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas de apoio (cid:133) seguran(cid:135)a alimentar (1), e, nomeadamente, o nº 1, al(cid:146)nea b), do seu artigo 24º, Considerando que o citado regulamento estabelece a lista dos pa(cid:146)ses e organismos suscept(cid:146)veis de beneficiar da ajuda comunit(cid:145)ria e determina os crit(cid:130)rios gerais relativos ao transporte da ajuda alimentar para l(cid:145) do est(cid:145)dio FOB; Considerando que, ap(cid:155)s v(cid:145)rias decis(cid:210)es relativas (cid:133) distri- bui(cid:135)(cid:209)o da ajuda alimentar, a Comiss(cid:209)o concedeu a(cid:135)(cid:156)car branco a certos benefici(cid:145)rios; Considerando que (cid:130) necess(cid:145)rio efectuar esses forneci- mentos de acordo com as regras previstas no Regula- mento (CE) nº 2519/97 da Comiss(cid:209)o, de 16 de Dezembro de 1997, que estabelece as regras gerais de mobiliza(cid:135)(cid:209)o de produtos a fornecer a t(cid:146)tulo do Regulamento (CE) nº 1292/96 do Conselho para a ajuda alimentar comuni- t(cid:145)ria (2), que (cid:130) necess(cid:145)rio precisar, nomeadamente, os prazos e condi(cid:135)(cid:210)es de fornecimento para determinar as despesas da(cid:146) resultantes, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A t(cid:146)tulo da ajuda alimentar comunit(cid:145)ria, realiza-se, na Comunidade, a mobiliza(cid:135)(cid:209)o de a(cid:135)(cid:156)car branco, tendo em vista fornecimentos aos benefici(cid:145)rios indicados no anexo, em conformidade com o disposto no Regulamento (CE) nº 2519/97 e com as condi(cid:135)(cid:210)es constantes do anexo. Considera-se que o proponente tomou conhecimento da totalidade das condi(cid:135)(cid:210)es gerais e especiais aplic(cid:145)veis e as aceitou. Qualquer outra condi(cid:135)(cid:209)o ou reserva contida na sua proposta (cid:130) considerada como n(cid:209)o escrita. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Outubro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) JO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. 17. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 281/15 ANEXO LOTE A 1. Ac(cid:135)(cid:210)es n(cid:16): 240/97 (A1); 241/97 (A2); 282/97 (A3) 2. Benefici(cid:145)rio (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland tel. : (31-70) 33 05 757; telefax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL 3. Representante do benefici(cid:145)rio: a designar pelo benefici(cid:145)rio 4. Pa(cid:146)s de destino: A1 e A2: Madag(cid:145)scar; A3: Rep(cid:156)blica Democr(cid:145)tica do Congo 5. Produto a mobilizar: a(cid:135)(cid:156)car branco 6. Quantidade total (toneladas l(cid:146)quidas): 72 7. N(cid:156)mero de lotes: 1 em 3 partes (A1: 36 toneladas; A2: 18 toneladas; A3: 18 toneladas) 8. Caracter(cid:146)sticas e qualidade do produto (3) (5) (9): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 (ponto V. A. 1) 9. Acondicionamento (7) (8): ver JO C 267 de 13. 9. 1996, p. 1 (pontos 11. 2 A 1. b, 2. b e B. 4) 10. Etiquetagem e marca(cid:135)(cid:209)o (6): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 (ponto V. A. 3) — L(cid:146)ngua a utilizar na marca(cid:135)(cid:209)o: franc(cid:136)s — Indica(cid:135)(cid:210)es complementares: — 11. Modo de mobiliza(cid:135)(cid:209)o do produto: a(cid:135)(cid:156)car produzido na Comunidade, na acep(cid:135)(cid:209)o do nº 1A, sexto par(cid:145)grafo, do artigo 24º do Regulamento (CEE) nº 1785/81 do Conselho a(cid:135)(cid:156)car A ou B [al(cid:146)neas a) e b)] 12. Est(cid:145)dio de entrega previsto: entregue no porto de embarque 13. Est(cid:145)dio de entrega alternativo: — 14. a) Porto de embarque: — b) Endere(cid:135)o de carregamento: — 15. Porto de desembarque: — 16. Local de destino: — — porto ou armaz(cid:130)m de tr(cid:131)nsito: — — via de transporte terrestre: — 17. Per(cid:146)odo ou data-limite de entrega no est(cid:145)dio previsto: — primeiro prazo: de 23. 11 a 13. 12. 1998 — segundo prazo: de 7 a 27. 12. 1998 18. Per(cid:146)odo ou data-limite de entrega no est(cid:145)dio alternativo: — primeiro prazo: — — segundo prazo: — 19. Prazo para a apresenta(cid:135)(cid:209)o das propostas ((cid:133)s 12 horas, hora de Bruxelas): — primeiro prazo: 2. 11. 1998 — segundo prazo: 16. 11. 1998 20. Montante da garantia do concurso: 15 ecus por tonelada 21. Endere(cid:135)o para o envio das propostas e das garantias de concurso (1): Bureau de l’aide alimentaire, (cid:133) l’attention de Monsieur T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex: 25670 AGREC B; telefax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (exclusivamente) 22. Restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o (4): restitui(cid:135)(cid:209)o peri(cid:155)dica aplic(cid:145)vel ao a(cid:135)(cid:156)car branco em 9. 10. 1998, fixada pelo Regulamento (CE) nº 2149/98 da Comiss(cid:209)o (JO L 271 de 8. 10. 1998, p. 5) L 281/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 10. 98 Notas: (1) Informa(cid:135)(cid:210)es complementares: Andr(cid:130) Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65] Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50]. (2) O fornecedor contactar(cid:145) o benefici(cid:145)rio ou o seu representante, o mais rapidamente poss(cid:146)vel, com vista a determinar os documentos de expedi(cid:135)(cid:209)o necess(cid:145)rios. (3) O fornecedor apresentar(cid:145) ao benefici(cid:145)rio um certificado passado por uma inst(cid:131)ncia oficial e que comprove que, para o produto a entregar, n(cid:209)o foram ultrapassadas, no Estado-membro em causa, as normas em vigor relativas (cid:133) radia(cid:135)(cid:209)o nuclear. O certificado de radioactividade deve indicar o teor de c(cid:130)sio 134 e 137 e de iodo 131. (4) O Regulamento (CE) nº 259/98 da Comiss(cid:209)o (JO L 25 de 31. 1. 1998, p. 39) (cid:130) aplic(cid:145)vel no que diz respeito (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o. A data referida no artigo 2º do regulamento atr(cid:145)s citado (cid:130) a referida no ponto 22 do presente anexo. Chama-se a aten(cid:135)(cid:209)o do fornecedor para o nº 1, (cid:156)ltimo par(cid:145)grafo, do artigo 4º do referido regulamento. A c(cid:155)pia do certificado ser(cid:145) transmitida logo ap(cid:155)s a aceita(cid:135)(cid:209)o da declara(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o [nº de telefax a utilizar: (32-2)296 20 05)]. (5) O fornecedor transmite ao benefici(cid:145)rio o seu representante, aquando da entrega, o documento seguinte: — certificado sanit(cid:145)rio (6) Em derroga(cid:135)(cid:209)o do JO C 114 do 29. 4. 1991, o ponto V. A. 3. c) passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: «A men(cid:135)(cid:209)o “Comunidade Europeia”». (7) Com vista a uma eventual reensacagem, o fornecedor dever(cid:145) fornecer 2 % de sacos vazios, da mesma qualidade dos que cont(cid:136)m a mercadoria, com a inscri(cid:135)(cid:209)o seguida de um «R» mai(cid:156)sculo. (8) A entregar em contentores de 20 p(cid:130)s. Condi(cid:135)(cid:209)o: FCL/FCL. O fornecedor suportar(cid:145) o custo de coloca(cid:135)(cid:209)o (cid:133) disposi(cid:135)(cid:209)o dos contentores, empilhados, no terminal de contentores no porto de embarque. O benefici(cid:145)rio suportar(cid:145) todos os custos de carregamento subsequentes, incluindo o custo de retirar os contentores do terminal de contentores. O fornecedor deve apresentar ao agente receptor uma rela(cid:135)(cid:209)o completa de cada contentor, especificando o n(cid:156)mero de sacos referentes a cada n(cid:156)mero de ac(cid:135)(cid:209)o tal como especificado no an(cid:156)ncio de concurso p(cid:156)blico. O fornecedor deve selar cada contentor pro meio de um sistema de fecho com numera(cid:135)(cid:209)o (ONESEAL SYSKO, Locktainer 180 ou dispositivos similares de selagem de alta seguran(cid:135)a), cujo n(cid:156)mero deve ser fornecido ao representante do benefici(cid:145)rio. (9) A categoria de a(cid:135)(cid:156)car (cid:130) determinada mediante aplica(cid:135)(cid:209)o de regra prevista no nº 2, segundo travess(cid:209)o da al(cid:146)nea a), do artigo 18º do Regulamento (CEE) nº 2103/77 da Comiss(cid:209)o (JO L 246 de 27. 9. 1977, p. 12), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 260/96 (JO L 34 de 13. 2. 1996, p. 16)


title: WRITTEN QUESTION No. 3149/98 by Rainer WIELAND to the Commission. Proposal for a directive concerning the prohibition of the advertising of cars and other products

eurovoc_concepts:
advertising
motor car


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2233/98 af 16. oktober 1998 om fastsættelse for produktionsåret 1998 af det anslåede indkomsttab, det anslåede præmiebeløb, der skal betales pr. moderfår og moderged og det andet forskud på dette præmiebeløb

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
farm income
financial loss
goat
marketing year
sheep

text: L 281/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 10. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2233/98 af 16. oktober 1998 om fastsættelse for produktions(cid:134)ret 1998 af det ansl(cid:134)ede indkomsttab, det ansl(cid:134)ede præmiebeløb, der skal betales pr. moderf(cid:134)r og moderged og det andet forskud p(cid:134) dette præmiebeløb KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3013/89 af 25. september 1989 om den fælles markedsordning for f(cid:134)re- og gedekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1589/96 (2), særlig artikel 5, stk. 6, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1601/92 juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse af 15. landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske Øer (3), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2348/96 (4), særlig artikel 13, og ud fra følgende betragtninger: I artikel 5, stk. 1 og 5, i forordning (EØF) nr. 3013/89 er det fastsat, at der ydes en præmie for at kompensere et eventuelt indkomsttab for f(cid:134)rekødsproducenter og i visse omr(cid:134)der for gedekødsproducenter; disse omr(cid:134)der er fast- lagt nærmere i bilag I til nævnte forordning og i artikel 1 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1065/86 af 11. april 1986 om fastlæggelse af de bjergomr(cid:134)der, i hvilken præmien til gedekødsproducenterne ydes (5), ændret ved forordning (EØF) nr. 3519/86 (6); ifølge artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3013/89 ansl(cid:134)s, for at muliggøre en forudbetaling til f(cid:134)re- og gede- kødsproducenter, det sandsynlige tab i forhold til den ansl(cid:134)ede udvikling i markedspriserne; i henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3013/89 beregnes præmiebeløbet pr. moderf(cid:134)r for produ- center af tunge lam ved at multiplicere det i nævnte artikel, stk. 1, andet afsnit, omhandlede indkomsttab med en koefficient, der angiver den (cid:134)rlige gennemsnitlige produktion af kød af tunge lam pr. moderf(cid:134)r, udtrykt i 100 kg slagtet vægt; da der ikke foreligger fuldstændige EF-statistikker, har det endnu ikke været muligt at fast- sætte koefficienten for 1998 indtil det sker, bør der anvendes en midlertidig koefficient; i henhold til nævnte (1) EFT L 289 af 7. 10. 1989, s. 1. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 25. (3) EFT L 173 af 27. 6. 1992, s. 13. (4) EFT L 320 af 11. 12. 1996, s. 1. (5) EFT L 97 af 12. 4. 1986, s. 25. (6) EFT L 325 af 20. 11. 1986, s. 17. forordnings artikel 5, stk. 3, fastsættes ligeledes præmiebe- løbet pr. moderf(cid:134)r for producenter af lette lam og pr. moderged, til 80 % af præmien pr. moderf(cid:134)r for produ- center af tunge lam; i henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3013/89 skal præmien nedsættes med den virkning, som den koeffi- cient, der omhandles i nævnte artikels stk. 2, har p(cid:134) basisprisen; denne koefficient er blevet fastsat til 7 % i samme forordnings artikel 8, stk. 4; efter artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3013/89 fastsættes det halv(cid:134)rlige forskud til 30 % af den ansl(cid:134)ede præmie; efter artikel 4, stk. 3, i Kommissionens forord- ning (EØF) nr. 2700/93 (7), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1526/96 (8), udbetales forskuddet kun, hvis be- løbet er p(cid:134) 1 ECU og derover; landbrugsomregningskursen for visse valutaer er blevet fastfrosset indtil den 1. januar 1999 ved R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1527/95 (9); i henhold til forordning (EØF) nr. 1601/92 anvendes der særlige foranstaltninger til fordel for landbruget p(cid:134) De Kanariske Øer; foranstaltningerne indebærer, at der ydes en tillægspræmie til producenter af lette lam og til gede- producenter p(cid:134) samme betingelser som dem, der er fastsat for ydelsen af den præmie, der er omhandlet i artikel 5 i forordning (EØF) nr. 3013/89; ifølge disse betingelser kan Spanien yde et forskud p(cid:134) nævnte tillægspræmie; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for F(cid:134)re- og Gedekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Den ansl(cid:134)ede forskel mellem basisprisen, nedsat med virkningen af den i artikel 8, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3013/89 fastsatte koefficient, og den forventede markeds- pris for produktions(cid:134)ret 1998 er 133,785 ECU/100 kg. (7) EFT L 245 af 1. 10. 1993, s. 99. (8) EFT L 190 af 31. 7. 1996, s. 21. (9) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 1. 17. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 281/5 Artikel 2 1. Det ansl(cid:134)ede præmiebeløb, der moderf(cid:134)r, udgør: skal betales pr. — Producenter af tunge lam: 21,406 ECU — Producenter af lette lam: 17,125 ECU. 2. I medfør af artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3013/89 fastsættes det andet forskud, som medlemssta- terne bemyndiges til at udbetale til producenterne, til følgende beløb: — Producenter af tunge lam: 6,422 ECU pr. moderf(cid:134)r — Producenter af lette lam: 5,138 ECU pr. moderf(cid:134)r. Artikel 3 I medfør af artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2. 3013/89 fastsættes det andet forskud, som medlemssta- terne bemyndiges til at udbetale til gedekødsproducenter i de i stk. 1 omhandlede omr(cid:134)der, til 5,138 ECU pr. moderged. Artikel 4 I medfør af artikel 13, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1601/92 fastsættes det andet forskud p(cid:134) tillægspræmien for produktions(cid:134)ret 1998 til producenterne af lette lam og geder p(cid:134) De Kanariske Øer inden for de lofter og satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3493/90 (1), s(cid:134)ledes: — 1,284 ECU pr. moderf(cid:134)r for de i forordning (EØF) nr. 3013/89, artikel 5, stk. 3, omhandlede producenter — 1,284 ECU pr. ged for de i forordning (EØF) nr. 3013/89, artikel 5, stk. 5, omhandlede producenter. 1. Det ansl(cid:134)ede præmiebeløb, der skal betales pr. moderged i de omr(cid:134)der, der er fastlagt i bilag I til forord- ning (EØF) nr. 3013/89 og i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1065/86, er 17,125 ECU. Artikel 5 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 4. 12. 1990, s. 7


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3082/98 van José POMÉS RUIZ aan de Commissie. Tenuitvoerlegging van verordening (EEG) 3696/93 van de Raad

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Regulation
EU statistics
application of EU law
classification
goods and services
statistics
tariff nomenclature

text: 15. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 297/47 (1999/C 297/061) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3082/98 van José Pomés Ruiz (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Tenuitvoerlegging van verordening (EEG) 3696/93 van de Raad De belangrijke verordening (EEG) 3696/93 van de Raad (1) heeft de harmonisatie van de criteria voor de statistische classificatie van producten, gekoppeld aan de economische activiteiten in de EU (CPA) tot doel. Kan de Commissie mededelen hoe het staat met de tenuitvoerlegging van deze verordening door de lidstaten? Heeft de Commissie voorzien in enige vorm van follow-up of controle, teneinde na te gaan of deze verordening daadwerkelijk wordt uitgevoerd? Heeft de Commissie in sommige lidstaten overtredingen geconstateerd? Zo ja, welke soort sancties heeft zij dan toegepast? (1) PB L 342 van 31. 12. 1993, blz. 1. Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (24 november 1998) Verordening (EEG) 3696/93 van de Raad van 29 oktober 1993 betreffende de statistische classificatie van producten, gekoppeld aan de economische activiteiten in de Europese Economische Gemeenschap (CPA) zoals gewijzigd bij Verordening (EG) 1232/98 (1) van de Commissie van 17 juni 1998, moest zorgen voor de vergelijkbaarheid tussen nationale en communautaire classificaties en dus tussen nationale en communautaire statistieken. De verordening staat lidstaten die dat wensen, toe om gebruik te maken van een van de CPA afgeleide nationale classificatie. Negen lidstaten (Duitsland, Spanje, Frankrijk, Italië, Nederland, Oostenrijk, Portugal, Finland en Zweden) hebben nationale, met de CPA verbonden productenclassificaties ontwikkeld. Zes lidstaten (België, Denemarken, Griekenland, Ierland, Luxemburg en het Verenigd Koninkrijk) zorgen ervoor dat sectoriële toepassingen met de CPA in overeenstemming worden gebracht. De Commissie volgt de ontwikkelingen door middel van het uit hoofde van artikel 4 van de verordening opgerichte Comité statistisch programma (CSP). Als onderdeel van de procedure voor de volgende bijwerking van de CPA in 2002 staat in 1999 een extra boekhoudkundige controle gepland. (1) PB L 177 van 22. 6. 1998. (1999/C 297/062) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3109/98 van Ingo Friedrich (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Een boek getiteld „Konservatismus und Rechtsradikalismus” Is het juist dat de Europese Commissie het boekwerk „Konservatismus und Rechtsradikalismus” met een voorwoord van Emil Carlebach, bestuurslid van de Duitse communistische partij, en van Peter Gingold heeft gefinancierd resp. gesponsord? Zo ja, waarom financiert de Europese Commissie deze ondemocratische, linksradicale auteurs? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (2 december 1998) Het programma Jeugd voor Europa biedt jonge mensen de gelegenheid op plaatselijk niveau projecten te ontwikkelen. Hierdoor kunnen zij waardevolle ervaring opdoen met het werken op eigen initiatief (actie A. II. 1 jongereninitiatieven)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3094/98 van de leden Angela SIERRA GONZÁLEZ , Pedro MARSET CAMPOS , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ aan de Commissie. Duurzaam toerismebeleid in de EU

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU initiative
environmental impact
sustainable development
tourism

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 207/29 Duidelijk is in elk geval dat deze groep moet voldoen aan alle verplichtingen die voortvloeien uit de met de bemiddelende instantie gemaakte afspraken. Volgens de informatie die de Commissie heeft ontvangen, zouden de Spaanse autoriteiten niettemin bereid zijn tot een institutionele actie om het Leader I-saldo aan de groep CEDER „La montaña” te kunnen betalen. (1999/C 207/037) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3094/98 van Angela Sierra González (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) en Laura González Álvarez (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Duurzaam toerismebeleid in de EU (16 oktober 1998) In verschillende Europese regio’s ontstaan initiatieven met het oog op een duurzaam model voor toeristische ontwikkeling. Daartoe behoren projecten zoals „duurzame ontwikkeling op de eilanden”, de „programma’s voor een plaatselijke agenda 21” met betrekking tot toeristische sites, het „Handvest voor een duurzaam toerisme” dat in 1995 werd aangenomen op de door de UNESCO gesteunde Wereldconferentie op Lanzarote, enz. De Europese Unie, die niet alleen een van de belangrijkste toeristische bestemmingen ter wereld, maar ook de plaats van herkomst van een groot deel van de toeristen is, moet via de Europese Commissie strategieën uitwerken om de situatie van de toeristische 7 en met name de door massatoerisme getroffen 7 ruimte in de Gemeenschap te verbeteren. Er moet een beleid worden ontwikkeld dat gericht is op de grootst mogelijke bescherming van de natuurlijke rijkdommen tegen de ontwikkeling van het toerisme, de aanpassing van de toeristische activiteiten op plaatsen met een grote landschappelijke en natuurlijke waarde, de vaststelling van richtsnoeren voor de „draagkracht” van toeristische bestemmingen, enz. Heeft de Commissie de mogelijkheid overwogen om initiatieven met het oog op een duurzaam toerismebeleid in de EU te bevorderen, rekening houdend met het economische belang van deze sector, de invloed ervan op de ruimtelijke ordening en de toenemende concurrentie op internationaal niveau? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (7 december 1998) De Commissie onderzoekt momenteel hoe zij de verplichting om het milieu in de beleidsvormen van de Gemeenschap te integreren, op het gebied van het toerisme kan uitvoeren. Voorts wacht zij op de goedkeuring van de Raad voor een eerste meerjarenprogramma ter ondersteuning van het Europese toerisme (1). Een van de doelstellingen van dit programma bestaat erin om via een geïntegreerde strategische planning een duurzaam toerisme tot stand te brengen en de verschillende beleidsvormen, programma’s en initiatieven die tot de ontwikkeling hiervan bijdragen, te ondersteunen. Geïntegreerde kwaliteitszorg op toeristische bestemmingen pleit voor een algemene aanpak die alle sectoren omsluit die bij de ontwikkeling van het toerisme betrokken zijn, waaronder ook een degelijk beheer van de natuurlijke rijkdommen. In 1997 heeft de Commissie opdracht gegeven voor drie studies op het terrein van geïntegreerde kwaliteits- zorg in het kust-, plattelands- en stadstoerisme. Bedoeling hiervan is de beste werkwijzen inzake geïntegreerde kwaliteitszorg in de landen van de Europese Economische Ruimte in kaart te brengen en te analyseren alsmede een bijdrage te leveren aan de uitwisseling van ervaringen en de overdracht van kennis binnen Europa. Deze studies zullen een gidsfunctie vervullen, zowel voor de openbare sector (met name lokale overheden) als de particuliere sector (met name ondernemingen in de toeristenindustrie). De resultaten zullen in het voorjaar van 1999 beschikbaar zijn. De Commissie weet dat er slechts weinig gegevens bekend zijn over de milieugevolgen van het toerisme op het niveau van de Gemeenschap. Zij werkt momenteel 7 in een eerste fase 7 aan indicatoren voor de duurzame ontwikkeling op het gebied van vervoer en energie en neemt actief deel aan OESO-onderhandelingen over milieu-indicatoren voor de landbouw. Zij overweegt ook om 7 in een volgende fase 7 indicatoren voor de duurzame ontwikkeling op het gebied van toerisme op te stellen. (1) COM(96) 635 def


title: WRITTEN QUESTION No. 3117/98 by Graham WATSON to the Commission. Regulation of foreign exchanges

eurovoc_concepts:
EU programme
age of majority
child
child protection
educational exchange
family
non-governmental organisation
sexual violence

text: C 182/44 Official Journal of the European Communities EN 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) WRITTEN QUESTION E-3113/98 by Thomas Mann (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Harassment of persons travelling to and from Gibraltar Why do the Spanish frontier police inflict excessive delays on tourists and other persons travelling between Spain and the United Kingdom, or in this instance Gibraltar, with the result that EU nationals are in effect trapped in their cars for hours on end in sweltering conditions? What measures will be taken to remedy this unacceptable situation? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (7 December 1998) The Honourable Member is referred to the answers given by the Commission to Written Question E-1744/98 by Mr Mather (1), Written Question E-1404/95 by Mr Seal (2) and to the oral questions H-269/95 and H-353/ 95 posed by Mr Lomas and Mr Megahy respectively during question time at the Parliament’s May 1995 session (3). (1) OJ C 13, 18. 1. 1999, p. 76. (2) OJ C 213, 17. 8. 1995. (3) Annex OJ 4-463, 17. 5. 1995. (1999/C 182/056) WRITTEN QUESTION E-3117/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (16 October 1998) Subject: Regulation of foreign exchanges Is the Commission aware of the problem of abuse, physical and sexual, of foreign exchange children in host family accommodation, which is often unregulated? If the Commission is aware of the problem, what action has been taken to protect minors, in particular have any steps been taken towards the regulation of language schools and host families throughout the EU? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (5 February 1999) The programmes for education, training and youth do not offer transnational exchanges for children below 14 years. No case of abuse of participating young people has been reported to the Commission, and the risks of abuse are likely to be limited since young people are not sent abroad unaccompanied. The Socrates programme provides support to Lingua joint educational projects which normally involve two groups of young people aged 14 years and older. One important part of the project is a reciprocal stay of at least 14 days in the partner institution when joint project work is carried out. Preferably the students should stay with each others families, i. e. with a youngster of the partner group, in order to learn as much as possible of the language and culture of the host country. The groups of students are always accompanied by teachers, one male and one female in the case of a mixed group, and normally the families are involved in the project


title: WRITTEN QUESTION No. 3200/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Leak of radioactivity in Bulgaria

eurovoc_concepts:
Bulgaria
mushroom-growing
nuclear power station
nuclear reactor
nuclear safety
public health
radioactive pollution
radioactive waste
radioactivity


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3131/98 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Χρήση παράνομων παρασυρόμενων δικτύων κατά την εποχή αλιείας του τόνου

eurovoc_concepts:
Ireland
Spain
fishing industry
fishing net
fishing regulations
infringement of EU law
offence
sea fish

text: C 320/26 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 6. 11. 1999 (1999/C 320/034) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3116/98 υποβολη΄: Graham Watson (ELDR) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Αυ΄ξηση της θερµοκρασι΄ας του πλανη΄τη Ει΄ναι ανα΄γκη να δοθει΄ συνε΄χεια στα µε΄τρα που ενε΄κριναν τα κρα΄τη µε΄λη τον περασµε΄νο ∆εκε΄µβριο στο Κυο΄το προκειµε΄νου να αποφευχθει΄ η επαπειλου΄µενη κρι΄ση απο΄ την επιδει΄νωση του κλι΄µατος σε πλανητικο΄ επι΄πεδο. Σε ποιε΄ς ενε΄ργειες προτι΄θεται να προβει΄ η Επιτροπη΄ για να πεισθου΄ν τα κρα΄τη µε΄λη να αναλα΄βουν µια πιο ενεργο΄ δρα΄ση κατα΄ την προσεχη΄ συ΄νοδο στο Μπουε΄νος Άι¨ρες τον Νοε΄µβριο για να δοθει΄ συνε΄χεια στο πρωτο΄κολλο του Κυο΄το; Απα΄ντηση της κας Bjerregaard εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (18 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Η Επιτροπη΄ συµφωνει΄ µε το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι το Κυο΄το αποτελει΄ µο΄νο ε΄να πρω΄το βη΄µα και ο΄τι χρεια΄ζεται να γι΄νουν περαιτε΄ρω προσπα΄θειες προκειµε΄νου να αποτραπει΄ µια παγκο΄σµια κρι΄ση ο΄σον αφορα΄ το κλι΄µα. Το πρωτο΄κολλο του Κυο΄το προβλε΄πει µει΄ωση των εκποµπω΄ν στις ανεπτυγµε΄νες χω΄ρες µο΄νο κατα΄ 5,2 %, ενω΄ η ∆ιεθνη΄ς Οµα΄δα για τις Κλιµατικε΄ς Μεταβολε΄ς υπολο΄γισε ο΄τι χρεια΄ζεται να µειωθου΄ν εκποµπε΄ς σε παγκο΄σµιο επι΄πεδο απο΄ 50 % ε΄ως 70 %, προκειµε΄νου να σταθεροποιηθου΄ν στα σηµερινα΄ τους επι΄πεδα οι συγκεντρω΄σεις των αερι΄ων του φαινοµε΄νου του θερµοκηπι΄ου, που αποτελου΄ν τον κυριο΄τερο παρα΄γοντα κλιµατικω΄ν µεταβολω΄ν στην ατµο΄σφαιρα. Όποια και αν ει΄ναι τα ο΄ρια του πρωτοκο΄λλου του Κυο΄το, ο κυ΄ριος στο΄χος της Επιτροπη΄ς ει΄ναι το εν λο΄γω πρωτο΄κολλο να επικυρωθει΄ και να τεθει΄ σε ισχυ΄. Επιπροσθε΄τως, ει΄ναι σηµαντικο΄ να διασφαλισθει΄ ο΄τι οι κανο΄νες και οι διαδικασι΄ες που διε΄πουν τα δια΄φορα στοιχει΄α του πρωτοκο΄λλου, ιδι΄ως τα ευε΄λικτα µε΄σα, ορι΄ζονται µε τρο΄πο ω΄στε να επιτυγχα΄νονται οι περιβαλλοντικοι΄ στο΄χοι το΄σο της συ΄µβασης ο΄σο και του πρωτοκο΄λλου του Κυο΄το µε τον πλε΄ον αποδοτικο΄ ως προς το κο΄στος τρο΄πο. Βα΄σει του προγρα΄µµατος εργασι΄ας που συνοµολογη΄θηκε στο Μπουε΄νος Άι¨ρες, η Επιτροπη΄ θα καταβα΄λει στο εγγυ΄ς µε΄λλον κα΄θε προσπα΄θεια προκειµε΄νου να διασφαλι΄σει την τη΄ρηση των εν λο΄γω στο΄χων. Πρε΄πει επι΄σης να γι΄νει παραδεκτο΄ ο΄τι η Κοινο΄τητα δεν ει΄ναι σε θε΄ση να ανατρε΄ψει απο΄ µο΄νη της την τα΄ση για µεταβολη΄ του κλι΄µατος, δεδοµε΄νου ο΄τι αντιπροσωπευ΄ει µο΄νο περι΄ το 25 % των εκποµπω΄ν των βιοµηχανικω΄ν χωρω΄ν και οι εκποµπε΄ς των αναπτυσσο΄µενων χωρω΄ν αυξα΄νονται ταχυ΄τερα απο΄ ο΄,τι αυτε΄ς των ανεπτυγµε΄νων χωρω΄ν. Η Επιτροπη΄ πιστευ΄ει ο΄τι οι ανεπτυγµε΄νες χω΄ρες πρε΄πει να κα΄νουν το πρω΄το βη΄µα, αλλα΄ µακροπρο΄θεσµα ει΄ναι αναγκαι΄α η παγκο΄σµια συµµετοχη΄. Σε αυτο΄ το πλαι΄σιο, εα΄ν µπορε΄σει να διατηρηθει΄ η δυναµικη΄ που επετευ΄χθη στο Κυο΄το και στο Μπουε΄νος Άι¨ρες και η Κοινο΄τητα καταστρω΄σει πολιτικε΄ς και αναλα΄βει µε΄τρα για την ανατροπη΄ της τα΄σης ο΄σον αφορα΄ τις εκποµπε΄ς, το΄σο σε εθνικο΄ ο΄σο και σε κοινοτικο΄ επι΄πεδο, το΄τε θα ει΄ναι ευκολο΄τερο για την Κοινο΄τητα και στην πραγµατικο΄τητα για ο΄λα τα α΄λλα µε΄ρη να αναλα΄βουν τις περαιτε΄ρω δεσµευ΄σεις που καθι΄στανται αναγκαι΄ες. (1999/C 320/035) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3131/98 υποβολη΄: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Χρη΄ση παρα΄νοµων παρασυρο΄µενων δικτυ΄ων κατα΄ την εποχη΄ αλιει΄ας του το΄νου Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη την καταγγελι΄α που διατυπω΄θηκε απο΄ τους αλιει΄ς της Μπουρε΄λα, (Λου΄γκο, Ισπανι΄α) ο΄τι την εποχη΄ αλιει΄ας του το΄νου ε΄γινε χρη΄ση παρα΄νοµων παρασυρο΄µενων δικτυ΄ων α΄νω των δυο΄µιση (2,5 km) χλµ, τα οποι΄α συνεπω΄ς αντι΄κεινται στον κοινοτικο΄ κανονισµο΄, απο΄ τους αλιευτικου΄ς στο΄λους α΄λλων κρατω΄ν µελω΄ν και, πρωτι΄στως, του ιρλανδικου΄, Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να µας ενηµερω΄σει κατεπειγο΄ντως εα΄ν ε΄χει πληροφορι΄ες για τη χρη΄ση παρασυρο΄µενων δικτυ΄ων µεγαλυ΄τερου µη΄κους απο΄ αυτο΄ που νοµι΄µως επιτρε΄πεται; Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να µας ενηµερω΄σει σχετικα΄ µε τους αλιευτικου΄ς στο΄λους και σκα΄φη που ε΄χουν χρησιµοποιη΄σει τα προαναφερθε΄ντα παρα΄νοµα δι΄κτυα; Τι µε΄τρα ε΄χει λα΄βει και προτι΄θεται να λα΄βει η Επιτροπη΄ για την επιβολη΄ κυρω΄σεων για τε΄τοιου ει΄δους παρα΄νοµες µεθο΄δους;


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3092/98 de los diputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS a la Comisión. Retraso en la liquidación de fondos del programa LEADER 1 (RESPUESTA COMPLEMENTARIA)

eurovoc_concepts:
EU initiative
Spain
economic support
payment
report
rural community
rural development


title: QUESTION ECRITE no 3118/98 de Winifred EWING à la Commission. Modernisation et rénovation des navires

eurovoc_concepts:
State aid
control of State aid
industrial reorganisation
modernisation aid
shipbuilding
vessel

text: 14. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 135/169 Les mesures allemandes relatives à son régime de caisse de congé doivent être examinées à la lumière des dispositions susmentionnées. En février 1998, un tribunal allemand du travail a transmis des questions préjudicielles à la Cour de justice concernant le régime actuel de la caisse de congé en Allemagne. La Commission a également reçu de nombreuses plaintes des entreprises d’autres États membres (mais pas en provenance du Luxembourg jusqu’à présent). Vu que les autorités allemandes n’ont pas l’intention de suspendre l’application de leur régime à la lumière de ces affaires préjudicielles, la Commission instruit le dossier dans le cadre de la procédure prévue à l’article 169 du traité CE. (1) JO L 18 du 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) QUESTION ÉCRITE E-3118/98 posée par Winifred Ewing (ARE) à la Commission (16 octobre 1998) Objet: Modernisation et rénovation des navires La Commission peut-elle indiquer quels sont les montants qui ont été avancés par les États membres aux fins de modernisation et de rénovation de navires? Quels sont les États membres qui ont effectué de telles avances? Quel est le montant des fonds qui ont ainsi été mis en œuvre et combien de navires ont été concernés? Réponse donnée par M. Van Miert au nom de la Commission (13 novembre 1998) Selon le rapport de contrôle élaboré conformément à l’article 11 de la directive 90/684/CEE du Conseil du 21 décembre 1990 concernant les aides à la construction navale (1), il apparaît que quatre États membres (Danemark, Allemagne, Italie et Espagne) ont notifié, au cours des dernières années, des contrats de transformation navale (c’est-à-dire impliquant des modifications radicales du navire) qui ont bénéficié d’aides d’État. Les chiffres globaux les plus récents dont nous disposons donnent, pour 1995, 23 contrats de transformation d’une valeur contractuelle totale de 231,2 millions d’écus ayant bénéficié d’un montant total d’aides de 10,3 millions d’écus et, pour 1996, 29 contrats de transformation d’une valeur contractuelle totale de 484,9 millions d’écus ayant bénéficié d’un montant total d’aides de 19,3 millions d’écus. Le montant desdites aides représente quelque 4,5 % de la valeur contractuelle, soit le plafond absolu autorisé par la Commission. (1) JO L 380 du 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) QUESTION ÉCRITE E-3123/98 posée par Gianni Tamino (V) à la Commission (16 octobre 1998) Objet: Définition de la notion de déchet D’après le journal «Sole 24 Ore» du mercredi 16 septembre 1998, la Commission aurait «révolutionné le scénario européen confus» en ce qui concerne l’interprétation de la notion de déchet. Le journal se réfère plus particulièrement aux «nouveaux principes» définis par la Commission qui a «rouvert le débat» sur cette affaire complexe. La Commission pourrait-elle préciser quels sont ces nouveaux principes susceptibles de révolu- 1. tionner ce domaine?


title: WRITTEN QUESTION No. 3130/98 by Graham WATSON to the Commission. Licensing medicines for use in animals

eurovoc_concepts:
animal welfare
equidae
foodstuffs legislation
market approval
pharmaceutical legislation
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3123/98 van Gianni TAMINO aan de Commissie. Definitie van afval

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
OECD
application of EU law
environmental protection
interpretation of the law
single market
waste

text: 14. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 135/169 De Duitse maatregelen met betrekking tot de vakantiegeldregeling moeten in het licht van de boven- genoemde bepalingen worden onderzocht. In februari 1998 heeft een Duitse arbeidsrechtbank prejudiciële vragen aan het Hof van Justitie gesteld over de huidige vakantiegeldregeling in Duitsland. De Commissie heeft al veel klachten van bedrijven uit andere lidstaten ontvangen (maar tot op heden niet uit Luxemburg). Aangezien de Duitse autoriteiten niet voornemens zijn de toepassing van hun regeling naar aanleiding van deze prejudiciële zaken op te schorten, onderzoekt de Commissie de kwestie in het kader van de procedure van artikel 169 van het EG-Verdrag. (1) PB L 18 van 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3118/98 van Winifred Ewing (ARE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Moderniseren en opknappen van vaartuigen Kan de Commissie mededelen hoeveel de lidstaten hebben voorgeschoten voor het moderniseren en opknappen van vaartuigen? Welke lidstaten hebben deze voorschotten verstrekt? Om welke bedragen en om hoeveel vaartuigen gaat het? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (13 november 1998) Na de opstelling van het voortgangsverslag overeenkomstig artikel 11 van Richtlijn 90/684/EEG van de Raad van 21 december 1990 betreffende de steunverlening aan de scheepsbouw (1) hebben in de laatste jaren vier lidstaten (Denemarken, Duitsland, Italië en Spanje) contracten aangemeld voor de verbouwing van schepen (dat wil zeggen het aanbrengen van radicale veranderingen) waarvoor staatssteun werd verleend. Uit de meest recente gegevens blijkt dat het in 1995 ging om 23 verbouwingscontracten met een totale waarde van 231,2 miljoen ecu, waarvoor 10,3 miljoen ecu aan steun werd verleend; in 1996 betrof het 29 verbouwingscontracten met een totale waarde van 484,9 miljoen ecu, waarvoor 19,3 miljoen ecu aan steun werd verleend. Dit komt neer op ongeveer 4,5 % van de contractwaarde, het maximumpercentage dat de Commissie kan toestaan. (1) PB L 380 van 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3123/98 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Definitie van afval Volgens de Italiaanse krant Sole 24 Ore van woensdag 16 september zou de Commissie het verwarde Europees scenario voor de interpretatie van de definitie van afval in een stroomversnelling hebben gebracht. In het bijzonder wordt gesproken van „nieuwe principes” die de Commissie heeft vastgesteld bij haar vernieuwing van de terminologie in deze materie. De vraag aan de Commissie luidt of zij nauwkeurig kan aangeven welke nieuwe principes voor deze 1. materie zo revolutionair zouden zijn;


title: WRITTEN QUESTION No. 3092/98 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS to the Commission. Delay in the payment of funds under the Leader I programme

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Spain
rural development

text: C 96/160 Official Journal of the European Communities EN 8. 4. 1999 Answer given by Mr Mar(cid:237)n on behalf of the Commission (29 October 1998) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question No 2191/98 by Mr Ford (1). (1) OJ C 13, 18. 1. 1999, p. 152. (1999/C 96/233) WRITTEN QUESTION E-3089/98 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Turkish military blockade of Orthodox Monastery The Orthodox Monastery of Mar Gabriel in Turkey is one of the most ancient in the world, being over 1 600 years old. The Orthodox faith and the Aramaic language have been taught there down to the present day and it is the spiritual home of three million Syrian Orthodox Christians. Over the last few months major American newspapers (such as the Los Angeles Times, on 21 August 1998) have reported that the Islamist regional governor of the region, Fikret G(cid:252)ven, has been attempting by various stratagems to put an end to the teaching of the 30 students at this monastery. Having implemented Turkey(cid:146)s infamous racist law banning non-Turkish citizens from being ordained, the Turkish authorities are now seeking completely to deprive the monastery of teachers of the Christian faith. The Turkish army has recently set up in the village of Haberli next to the monastery a checkpoint (which is guarded by tanks) where the names of all the faithful wishing to visit the monastery are recorded. Will the Commission give its views on this matter and say how it intends to react, since it is now clear that Turkey is emboldened by the inertia shown by the EU whenever the rights of the non-Muslim minorities remaining on Turkish territory are violated and takes even harsher measures to terrorize and persecute them? Answer given by Mr van den Broek on behalf of the Commission (10 November 1998) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question E-2159/98 by Mrs Daskalaki (1). (1) OJ C 31, 5. 2. 1999, p. 128. (1999/C 96/234) WRITTEN QUESTION E-3092/98 by Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) and Pedro Marset Campos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Delay in the payment of funds under the Leader I programme (16 October 1998) The rural development centre (cid:145)La Montaæa(cid:146) was set up in the municipality of Cocentaina (Alicante, Spain) and has played an active part in the implementation of the Leader I programme. It has acted as an intermediary in attracting a range of subsidies for projects which have already been concluded in neighbouring rural areas. Nevertheless, despite the time which has elapsed since the granting of subsidies by (cid:145)La Montaæa(cid:146) in 1994 and the conclusion of the projects for which grants were awarded, the beneficiaries have still not received the full amount of the subsidies. According to the explanation given by (cid:145)La Montaæa(cid:146) to the beneficiaries, the reason for the delay is that the full amount due to them from the European Union has not yet been transferred


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3149/98 del Rainer WIELAND a la Comisión. Propuesta de directiva relativa a la prohibición de la publicidad sobre los automóviles y otros bienes


title: WRITTEN QUESTION No. 3210/98 by Werner LANGEN to the Commission. Consequences of the abolition of duty-free arrangements

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
coastal region
duty-free sale
marketing restriction
regional aid

text: 14. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 135/177 Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että ”Juraat” on Karachissa ilmestyvä vähälevikkinen urdun kielinen paikallinen sanomalehti. Huolimatta Pakistanin kansalliskirjastoon tehdyistä tiedusteluista komission Islamabadissa oleva valtuuskunta ei ole saanut hankittua kyseistä lehden numeroa tekstin tarkistamiseksi. Islamabadissa oleva valtuuskunta ei ole lisätiedusteluissaan pystynyt toteamaan mitään reaktiota ilmoi- tuksen johdosta Pakistanin hallituksen eikä Pakistanissa toimivien ihmisoikeusjärjestöjen taholta. (1999/C 135/222) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3210/98 esittäjä(t): Werner Langen (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Verovapaata myyntiä koskevasta järjestelmästä luopumisen seuraukset Talous- ja valtionvarainministerien kokouksessa 19. toukokuuta 1998 Brysselissä hylättiin Irlannin ehdotus EUn laajuisen selvityksen laatimisesta yhteisön sisäisen verovapaan myynnin vaikutuksista. Myös Saksan liittotasavallan hallitus oli nimenomaisesti tukenut tätä Irlannin ehdotusta Saksan liittopäi- villä ja liittoneuvostossa asiasta tehtyjen päätösten mukaisesti. Koska ehdotuksen taakse ei saatu enemmistöä, komissio lupasi esittää työasiakirjan siitä, millä välineillä verovapaata myyntiä koskevasta järjestelmästä luopumisen seurauksia voidaan lieventää. Tässä yhteydessä esitän komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Milloin työasiakirja verovapausjärjestelmästä luovuttaessa käytettävissä olevista alueellisista väli- neistä on saatavilla? 2. Onko komissio valmis esittämään nykyisiä järjestelyjä laajempia erityisiä alueellisia tukia rakenne- rahastojen tai uusien erityistoimenpiteiden yhteydessä? 3. Miten tullivapaata myyntiä koskevasta järjestelmästä luopumisesta vuonna 1991/92 tehdyn päätöksen jälkeen on tuettu asianomaisia rannikkoalueita, jotka kuuluvat melkein kokonaan yhteisen edun mukaisen toiminnan tukialueeseen tai EUn tukialueisiin? 4. Lähteekö komissio siitä, että tullivapausjärjestelmästä luovutaan sopimuksen mukaan lopullisesti vuoden 1999 keskivaiheilla? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1998) 1. Komissio julkaisee lähiaikoina ja joka tapauksessa ennen vuoden loppua työasiakirjan, jossa selvennetään jäsenvaltioiden käytettävissä olevia välineitä, joilla puututaan yhteisön sisäisestä verova- paasta myynnistä luopumisen mahdollisesti aiheuttamiin seurauksiin 1. heinäkuuta 1999 jälkeen. 2. Komissio on valmis ottamaan harkintaan kansallisten ja alueellisten viranomaisten tekemät ehdotukset tukikelpoisten alueiden auttamiseksi rakennerahastojen ja olemassa olevien menettelytapojen puitteissa. 3. Koska kaikki rakennerahastojen ohjelmat eivät ole luonteeltaan tiukasti alueellisia, komissio ei pysty esittämään kysyjälle tarkkoja lukuja siitä, paljonko rannikkoalueet ovat saaneet tukea rakennerahastoista. komission arvion mukaan nykyisellä ohjelmakaudella (1994—1999) tuki lienee noin 100 miljardia ecua (vuoden 1994 hintoina). 4. Kyllä