title: Tillämpningsprotokoll till 1991 års Alpkonvention avseende markskydd

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
conservation of resources
environmental protection
international convention
soil protection
soil resources
the EU's international role

text: 22. 12. 2005 SV Europeiska unionens officiella tidning L 337/29 ÖVERSÄTTNING TILLÄMPNINGSPROTOKOLL till 1991 års Alpkonvention avseende markskydd ”markskyddsprotokoll” Ingress FURSTENDÖMET LIECHTENSTEIN, FURSTENDÖMET MONACO, FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND, REPUBLIKEN FRANKRIKE, REPUBLIKEN ITALIEN, REPUBLIKEN SLOVENIEN, REPUBLIKEN ÖSTERRIKE, SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, och EUROPEISKA GEMENSKAPEN, SOM ENLIGT konventionen om skydd för Alperna av den 7 november 1991 (nedan kallad ”Alpkonventionen”) har till uppgift att föra en övergripande politik för att skydda alpområdet och skapa en hållbar utveckling där, SOM AVSER att uppfylla sina förpliktelser enligt artikel 2. 2 och 2. 3 i Alpkonventionen, SOM AVSER att minska kvantitativa och kvalitativa markskador, bland annat genom att använda markvänliga produk- tionsmetoder i jord- och skogsbruk, exploatera dessa på ett varsamt sätt, bromsa erosionen och begränsa markkompak- teringen, SOM INSER att det är av allmänt intresse att skydda och på ett uthålligt sätt förvalta marken i Alperna och att återställa de naturliga funktionerna där marken har blivit påverkad, SOM ERKÄNNER att Alperna är ett av de största sammanhängande naturområdena i Europa, vars ekologiska mångfald och ekosystem är ytterst känsliga och vars funktionsförmåga måste bevaras, SOM ÄR ÖVERTYGADE om att lokalbefolkningen måste få bestämma över sin egen sociala, kulturella och ekonomiska utveckling, och måste vara delaktiga när denna utveckling förverkligas inom den befintliga institutionella ramen, SOM ÄR MEDVETNA om att alpområdet är en viktig livsmiljö och ett viktigt ekonomiskt område för lokalbefolkningen och ett rekreationsområde för befolkningen i andra områden, och att bevarandet av markens funktioner hotas av skiftande markanvändningskrav på liten yta och att ekonomiska intressen och ekologiska krav av denna anledning bör samordnas, L 337/30 SV Europeiska unionens officiella tidning 22. 12. 2005 SOM INSER att marken har en särskild funktion i ekosystemen, att det tar mycket lång tid för förstörd mark att återhämta och regenerera sig, att erosionen i alpområdet kan förvärras på grund av de särskilda topografiska förhållan- dena, att föroreningar samlas i marken, samt att föroreningarna från kontaminerad mark kan sprida sig till angränsande ekosystem och utgöra en risk för människor, djur och växter, SOM ÄR MEDVETNA om att markens användning, för bland annat urbanisering, näringsliv, infrastruktur, gruvverksam- het, turism, jord- och skogsbruk samt transport, kan leda till kvalitativa och kvantitativa markskador, och att det därför bör föreslås lämpliga och integrerade markskyddsåtgärder för att man skall kunna förebygga, begränsa och avhjälpa skador, SOM BEAKTAR att markskyddet har många återverkningar på andra politikområden i alpområdet och att markskyddet därför bör samordnas med andra frågor och sektorer, SOM ÄR ÖVERTYGADE om att vissa problem bara kan lösas på ett internationellt plan och kräver gemensamma åtgärder av alla länder i Alperna med befintliga medel, HAR ENATS OM FÖLJANDE: KAPITEL I 3) sin funktion som ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Syfte a) jordbruksmark, vilket också omfattar gräsmarksdrift och skogsnäring, Protokollet syftar till uppfyllandet av de markskyddsåta- 1. ganden som har gjorts av konventionens fördragsslutande par- ter. b) yta för urbanisering och turistverksamhet, 2. Marken och dess beståndsdelar skall bevaras på ett uthål- ligt sätt så att marken kan uppfylla c) plats för annan ekonomisk användning, transport, för- sörjning och distribution, omhändertagande av vatten och avfall, 1) sina naturliga funktioner som d) källa för naturresurser. a) livsgrundval och livsmiljö för människor, djur, växter och mikroorganismer, b) karakteristiskt inslag i natur och landskap, c) del av ekosystemet, bland annat genom vattnets och nä- ringsämnenas kretslopp, d) ett omvandlings- och utjämningsmedium för ämnen som släpps ut i naturen, bland annat genom sin filter-, buffert- och lagringsfunktion och särskilt när det gäller grundvat- tenskydd, e) genetisk reserv, 2) sin funktion som natur- och kulturhistoriskt arkiv, Särskilt markens ekologiska funktioner, som är en väsentlig beståndsdel av ekosystemen, skall långsiktigt säkerställas och bevaras både i kvalitativt och kvantitativt hänseende. Återstäl- landet av förstörd marks naturliga tillstånd skall uppmuntras. Insatserna skall syfta till en anpassning av markens an- 3. vändning till lokala förhållanden, varsam ytförbrukning, före- byggande av erosion och skadlig förändring av markstrukturen samt minimering av ämnen som belastar marken. 4. Särskilt den mångfald som är typisk för marken i alpom- rådet och de särpräglade miljöerna skall bevaras och främjas. 5. Särskild betydelse har i detta sammanhang principen om förebyggande, som bland annat innebär att man säkerställer markens funktionsförmåga och olika användningsmöjligheter och att man genom hållbar utveckling ser till att framtida ge- nerationer har tillgång till marken. 22. 12. 2005 SV Europeiska unionens officiella tidning L 337/31 Artikel 2 Grundläggande skyldigheter 1. De fördragsslutande parterna åtar sig att vidta de rättsliga och administrativa åtgärder som krävs för att skydda marken i alpområdet. De nationella myndigheterna skall ansvara för åt- gärdernas övervakning. bland annat i fråga om fastighetsregister, markövervakning, av- gränsning och övervakning av skyddade och skadade områden samt riskzoner, tillgång till och samordning av databaser, sam- ordning av forskningen om markskydd i Alperna och informa- tionsutbyte. 2. Om det finns risk för allvarliga och bestående skador på markens funktioner, skall markskyddet principiellt ha prioritet framför markanvändningen. De fördragsslutande parterna åtar sig att undanröja alla 2. hinder för internationellt samarbete mellan alpområdets regio- nala och lokala myndigheter och att se till att gemensamma problem löses på den nivå som är lämpligast. 3. De fördragsslutande parterna skall undersöka vilka möjlig- heter det finns att, med hjälp av skattelättnader eller finansiella åtgärder, stödja de markskyddsåtgärder i alpområdet som avses i detta protokoll. Stöd skall särskilt ges till åtgärder som är för- enliga med markskyddet och med målet att använda marken på ett varsamt och miljövänligt sätt. 3. Om det för vissa markskyddsåtgärder krävs nationell eller internationell behörighet, skall de regionala och lokala myndig- heterna ges möjlighet att på ett effektivt sätt företräda befolk- ningens intressen. Artikel 3 Protokollets mål i förhållande till andra politikområden De fördragsslutande parterna förbinder sig att även inom sina övriga politikområden beakta de mål som ställs upp i detta protokoll. I alpområdet gäller detta särskilt sektorerna för fysisk planering, stadsplanering och transport, energi, jord- och skogs- bruk, utvinning av råmaterial, industri och hantverk, turism, miljöskydd, landskaps- och vattenvård, avfallshantering och luft- kvalitetsstyrning. Artikel 4 Regionala och lokala myndigheters medverkan 1. Varje fördragsslutande part skall inom sin befintliga insti- tutionella ram fastställa på vilken nivå samordningen och sam- arbetet mellan institutionerna och de direkt berörda regionala och lokala myndigheterna bäst kan ordnas för att främja ett solidariskt ansvarstagande, särskilt för att utnyttja och utveckla samordningsvinster vid tillämpning av markskyddsstrategier och genomförande av därmed sammanhängande åtgärder i alpom- rådet. KAPITEL II SPECIFIKA ÅTGÄRDER Artikel 6 Skyddade områden De fördragsslutande parterna skall se till att skyddade områden även omfattar skyddsvärd mark. Skyddas skall framför allt så- dana jordmåner och bergsformationer som är särpräglade eller som har ett särskilt intresse för kunskapen om jordens historia. Artikel 7 Varsam markanvändning 1. Vid utarbetandet och genomförandet av planer eller pro- gram enligt artikel 9. 3 i protokollet om fysisk planering och hållbar utveckling skall det tas hänsyn till markskyddsfrågor, i synnerhet varsam ytförbrukning och markanvändning. 2. Direkt berörda regionala och lokala myndigheter skall delta i strategiernas och åtgärdernas olika förberedelse- och ge- nomförandefaser i enlighet med sina befogenheter och inom befintliga institutionella ramar. 2. För att begränsa markkompaktering och markåtgång skall de fördragsslutande parterna se till att det byggs på ett ytsnålt och för marken skonsamt sätt. De fördragsslutande parterna skall begränsa tätortsbebyggelsens spridning och helst se till att urbaniseringen håller sig inom befintliga gränser. Artikel 5 Internationellt samarbete 1. De fördragsslutande parterna skall verka för ett starkare internationellt samarbete mellan de behöriga institutionerna, 3. När det gäller storskaliga industri-, byggnads- och infra- strukturprojekt inom transport, energi och turism, bör man vid bedömningen av projektens konsekvenser för miljön och land- skapet inom ramen för de nationella förfarandena ta hänsyn till markskydd och platsbrist i alpområdet. L 337/32 SV Europeiska unionens officiella tidning 22. 12. 2005 Där de naturliga förhållandena tillåter detta skall mark 4. som inte längre används eller som har påverkats – särskilt mark som används för deponier, varphögar, infrastruktur eller skidbackar – återställas i sitt naturliga tillstånd eller brukas igen. och traditionella material anpassade till landskapsförhållandena. Dessa åtgärder skall underbyggas med lämpliga insatser inom skogsbruket. Artikel 8 Artikel 11 Varsam användning och markvänlig utvinning av råvaror 1. De fördragsslutande parterna skall sörja för en varsam användning av råvaror som utvinns ur marken. De skall verka för att ersättningsmaterial används i första hand och att möjlig- heterna till återvinning utnyttjas fullt ut eller att utvecklingen av sådana möjligheter uppmuntras. Avgränsning och förvaltning av alpområden som hotas av erosion 1. De fördragsslutande parterna är överens om att kartlägga de alpområden som hotas av yterosion och att föra in områ- dena i fastighetsregistret på grundval av jämförbara kriterier för kvantifiering av markerosion, om detta är nödvändigt för att skydda materiella tillgångar. 2. Vid utvinning, bearbetning och användning av råvaror från marken skall påverkan på markens övriga funktioner be- gränsas i möjligaste mån. Utvinning av råvaror i områden av särskilt markskyddsintresse och i vattenskyddsområden bör undvikas. 2. Markerosionen skall begränsas till ett absolut minimum. Områden som skadats genom markerosion eller rörelser i mar- för att ken skall återställas i den mån detta är nödvändigt skydda människor och materiella tillgångar. Artikel 9 Bevarande av våt- och torvmark 1. De fördragsslutande parterna åtar sig att bevara högmossar och kärr. På medellång sikt skall därför all användning av torv upphöra. 2. Utom i motiverade undantagsfall skall dränering av våt- och torvmark begränsas till vad som krävs för underhåll av befintliga nät. Åtgärder för återställande av den dränerade mar- kens naturliga tillstånd skall uppmuntras. Generellt bör torvjord inte användas alls, men om den jordbrukssyften skall marken brukas utan att dess 3. används i särdrag ändras. Artikel 10 Avgränsning och förvaltning av riskzoner 1. De fördragsslutande parterna är överens om att kartlägga de alpområden som hotas av geologiska, hydrogeologiska och hydrologiska faror, särskilt rörelser i jorden (jordskred, slam- strömmar, ras), laviner och översvämningar, att föra in dessa områden i fastighetsregistret och att vid behov avgränsa riskzo- ner. I förekommande fall skall även seismiska risker beaktas. 3. Åtgärder inom hydraulik, ingenjörsteknik och skogsbruk, som syftar till skydd av människor och materiella tillgångar genom att bromsa vattenerosion och minska dagvattnets påver- kan, skall helst bestå i naturnära teknik. Artikel 12 Jordbruk, gräsmarksdrift och skogsbruk 1. För att skydda marken mot erosion och skadlig kompak- tering åtar sig de fördragsslutande parterna att bruka jord, gräs- marker och skog i enlighet med god jord- och skogsbrukssed anpassad till lokala förhållanden. 2. När det gäller markens belastning av ämnen med ursprung i handelsgödsel och växtskyddsmedel skall de fördragsslutande parterna verka för framtagande och tillämpning av gemen- samma standarder för goda tekniska lösningar. Gödslets art och mängd och tidpunkten för gödslingen skall anpassas till växternas behov med hänsyn till de näringsämnen som finns i jorden, det organiska materialet samt odlings- och miljöförhål- landen. Detta kan bland annat uppnås genom ekologiska och integrerade odlingsmetoder och genom en begränsning av bo- skapshållningen till vad som är lämpligt med tanke på naturliga miljöförhållanden och växternas naturliga tillväxt. 2. De fördragsslutande parterna skall se till att det i riskzoner i möjligaste mån används naturnära ingenjörsteknik samt lokala 3. Användningen av mineralgödselmedel och syntetiska växt- skyddsmedel på betesmark i alpområdet skall minimeras. An- vändning av avloppsslam bör undvikas. 22. 12. 2005 SV Europeiska unionens officiella tidning L 337/33 Artikel 13 Jordbruksåtgärder och andra insatser 1. Eftersom bergsskogen i hög grad skyddar sitt eget närom- råde, och också tätbebyggelse, transportinfrastruktur samt odlad och annan mark, åtar sig de fördragsslutande parterna att prio- ritera skogens skyddsfunktion och att inrikta sin skogsvård på att bevara denna funktion. Bergsskogarna skall bevaras på plats. 2. Bland annat skall skogarna användas och underhållas så att markerosion och skadlig markkompaktering undviks. För detta ändamål skall skogsbruket anpassas till lokala förhållanden och naturlig föryngring av skogen främjas. Artikel 14 Turistinfrastrukturens påverkan De fördragsslutande parterna skall på det sätt som är 1. lämpligast verka för — att turismens negativa följder för marken i Alperna undviks, — att mark som har påverkats av intensiv turism stabiliseras, framför allt och i möjligaste mån genom återställande av vegetationstäcket och med hjälp av naturnära ingenjörstek- nik, och att den fortsatta användningen undviker en upp- repning av skadeverkan, — att tillstånd för anläggande och utjämning av skidbackar i skog med skyddsfunktion bara beviljas i undantagsfall och under förutsättning att det vidtas kompensationsåtgärder, och att sådana tillstånd inte alls beviljas för instabila områ- den. Kemiska och biologiska tillsatser för preparering av skid- 2. backar är endast tillåtna om det kan styrkas att medlen är miljöanpassade. 3. Där det upptäcks betydande skador på mark och växtlig- het skall de fördragsslutande parterna så snart som möjligt vidta de åtgärder som krävs för att åtgärda skadan. Artikel 15 Begränsning av föroreningar För att undvika kontaminering av marken genom använd- 2. ning av farliga ämnen skall de fördragsslutande parterna utfärda tekniska bestämmelser, införa kontroller, genomföra forsknings- program och bedriva informationskampanjer. Artikel 16 Ekologisk användning av tö- och halkbekämpningsmedel De fördragsslutande parterna åtar sig att minimera använd- ningen av tömedel och att i möjligaste mån använda mindre förorenande halkbekämpningsmedel såsom grus och sand. Artikel 17 Kontaminerad mark, förorenade områden, avfallshantering 1. De fördragsslutande parterna åtar sig att kartlägga och beskriva förorenade områden och områden som misstänks vara förorenade (förteckning över förorenade områden) i syfte att analysera de lokala förhållandena och för att undersöka riskpotentialen med hjälp av jämförbara metoder. 2. Avfallshanteringsprogram skall tas fram och tillämpas så att kontaminering av marken undviks och så att avfall och restsubstanser kan förbehandlas, bearbetas och deponeras på ett miljövänligt sätt. Artikel 18 Ytterligare åtgärder De fördragsslutande parterna får vidta markskyddsåtgärder som går utöver vad som föreskrivs i detta protokoll. KAPITEL III FORSKNING, UTBILDNING OCH INFORMATION Artikel 19 Forskning och observation 1. De fördragsslutande parterna skall i nära samarbete upp- muntra och samordna den forskning och systematiska observa- tion som krävs för uppnåendet av protokollets mål. 1. De fördragsslutande parterna skall göra allt de kan för att i möjligaste mån och genom förebyggande åtgärder minska be- lastningen av föroreningar på marken genom vatten, luft, avfall eller andra miljöfarliga ämnen. Åtgärder som syftar till att be- gränsa utsläppen vid källan skall prioriteras. 2. De fördragsslutande parterna skall se till att de nationella forsknings- och observationsresultaten integreras i ett perma- nent gemensamt observations- och informationssystem, och att resultaten görs tillgängliga för allmänheten inom den befint- liga institutionella ramen. L 337/34 SV Europeiska unionens officiella tidning 22. 12. 2005 De fördragsslutande parterna är överens om att genomföra 3. gemensamma forskningsaktiviteter och att samordna sina alpre- laterade forskningsprojekt på markskyddsområdet med beak- tande av den nationella och internationella forskningens övriga utveckling. 4. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt bedömningen av markens känslighet för olika mänskliga verksamheter, åt utvär- deringen av markens återhämtningsförmåga och åt undersök- ningen av den teknik som är lämpligast mot denna bakgrund. KAPITEL IV GENOMFÖRANDE, KONTROLL OCH UTVÄRDERING Artikel 23 Genomförande De fördragsslutande parterna förbinder sig att bevaka genom- förandet av detta protokoll, varvid alla lämpliga åtgärder skall vidtas inom den befintliga institutionella ramen. Artikel 20 Samordning av databaser Artikel 24 Kontroll av efterlevnad De fördragsslutande parterna är överens om att upprätta 1. jämförbara databaser (markparametrar, provtagning, analys, ut- värdering) inom ramen för informations- och observationssys- temet för Alperna och att möjliggöra datautbyte. De fördragsslutande parterna skall regelbundet rapportera 1. till den ständiga kommittén om de åtgärder som vidtagits med anledning av protokollet. Rapporterna skall också behandla åt- gärdernas effektivitet. Alpkonferensen skall besluta hur ofta rap- porterna skall lämnas. 2. De fördragsslutande parterna skall sträva efter att införa jämförbara utvärderingsparametrar och komma överens om vilka skadliga ämnen som skall prioriteras för analys. 3. De fördragsslutande parterna skall sträva efter att kartlägga markens tillstånd i alpområdet på ett representativt sätt utifrån samma utvärderingsprinciper, enligt samordnade metoder och med hänsyn till geologiska och hydrogeologiska förhållanden. Artikel 21 Inrättande av permanenta observationsytor och samord- ning av miljöövervakningen De fördragsslutande parterna åtar sig att inrätta perma- 1. nenta observationsytor i alpområdet (kontroll och teknisk upp- följning) och att integrera dem i ett markövervakningsnät för hela alpområdet. 2. De fördragsslutande parterna är överens som att samordna sin nationella markövervakning med miljömyndigheterna inom sektorerna för luft, vatten, flora och fauna. 3. De fördragsslutande parterna skall inom ramen för dessa studier inrätta markprovsbanker på grundval av jämförbara kri- terier. Artikel 22 Utbildning och information 2. Den ständiga kommittén skall granska rapporterna för att förvissa sig om att de fördragsslutande parterna har fullgjort sina åtaganden i enlighet med protokollet. Kommittén kan också begära kompletterande uppgifter från de fördragsslutande parterna eller använda sig av andra informationskällor. 3. Den ständiga kommittén skall upprätta en rapport om hur de fördragsslutande parterna fullgör sina åtaganden i enlighet med protokollet, och skall överlämna rapporten till Alpkonfe- rensen. 4. Alpkonferensen skall behandla rapporten. Om konferen- sen konstaterar att något åtagande inte har fullgjorts kan den utfärda rekommendationer. Artikel 25 Utvärdering av bestämmelsernas effektivitet 1. De fördragsslutande parterna skall regelbundet utreda och utvärdera hur effektiva bestämmelserna i protokollet är. Om det behövs för att målen skall uppnås får parterna ändra proto- kollet. De fördragsslutande parterna skall främja grund- och vidareut- bildning och information till allmänheten om protokollets mål, åtgärder och genomförande. 2. Regionala och lokala myndigheter skall delta i denna ut- värdering inom befintlig institutionell ram. Icke-statliga organi- sationer verksamma inom området kan också konsulteras. 22. 12. 2005 SV Europeiska unionens officiella tidning L 337/35 KAPITEL V SLUTBESTÄMMELSER Artikel 26 Samband mellan Alpkonventionen och protokollet Detta protokoll är ett sådant protokoll som avses i artikel 1. 2 och i andra artiklar i konventionen. kännandeinstrument. Parter som tillträder protokollet efter det att ändringar av protokollet trätt i kraft tillträder det ändrade protokollet. Artikel 28 Underrättelser Depositarien skall underrätta de stater som anges i ingressen och Europeiska gemenskapen om följande rörande protokollet: 2. Detta protokoll är öppet endast för parter i Alpkonven- tionen. En part som frånträder Alpkonventionen frånträder sam- tidigt protokollet. a) Varje undertecknande. När Alpkonferensen behandlar ämnen som omfattas av 3. detta protokoll får endast parter i protokollet rösta. b) Varje deponering av ratifikations-, godtagande- eller godkän- nandeinstrument. Artikel 27 c) Varje datum för ikraftträdande. Undertecknande och ratifikation d) Varje förklaring från fördragsslutande parter eller signatärer. 1. Detta protokoll är öppet för undertecknande för stater som har undertecknat Alpkonventionen samt för Europeiska gemenskapen från den 16 oktober 1998, och för Republiken Österrike, som är depositarie, från den 16 november 1998. e) Varje underrättelse från part om uppsägning, varvid det skall anges vilket datum uppsägningen får effekt. För fördragsslutande parter till att bli 2. bundna av protokollet träder det i kraft tre månader efter det att tre stater har deponerat sina ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument. som samtyckt 3. För de fördragsslutande parter som senare samtyckt till att bli bundna av protokollet träder det i kraft tre månader efter det att parten deponerat sitt ratifikations-, godtagande- eller god- Till bevis härpå har undertecknade, därtill vederbörligen befull- mäktigade, underskrivit detta protokoll. Utfärdat i Bled den 16 oktober 1998, i ett enda exemplar på franska, italienska, slovenska och tyska, vilka alla fyra texter är lika giltiga, som skall deponeras i Republiken Österrikes stats- arkiv. Depositarien skall ge var och en av signatärstaterna en bestyrkt kopia


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3206/98 del Nuala AHERN Skotlannin ja Pohjois-Irlannin välinen sähkönsiirtoyhteys

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
Scotland
economic and social cohesion
energy grid
systems interconnection
trans-European network
transmission network

formats: html print


title: Beslut nr 1/98 fattat av AVS-EG-Tullsamarbetskommittén av den 16 oktober 1998 om undantag från definitionen av begreppet ursprungsprodukter för att ta hänsyn till Fijis speciella situation vad beträffar dess produktion av konserverad tonfisk (HS-nummer ex 16.04) [delgivet med nr K(1998) 2708]

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Fiji
customs cooperation
originating product
preserved product
sea fish

formats: html pdf print

text: 10. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 299/27 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN BESLUT nr 1/98 FATTAT AV AVS-EG-TULLSAMARBETSKOMMITT(cid:144)N av den 16 oktober 1998 om undantag fr(cid:134)n definitionen av begreppet ursprungsprodukter f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till Fijis speciella situation vad betr(cid:132)ffar dess produktion av konserverad tonfisk (HS-nummer ex 16. 04) [delgivet med nr K(1998) 2708] (98/624/EG) AVS-EG-TULLSAMARBETSKOMMITT(cid:144)N HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE som inte har ursprungsstatus mindre (cid:132)n 45 % av v(cid:132)rdet av den f(cid:132)rdiga produkten. med beaktande av fj(cid:132)rde AVS-EEG-konventionen, under- tecknad i Lom(cid:130) den 15 december 1989, reviderad genom det avtal som undertecknades i Mauritius den 4 november 1995, s(cid:132)rskilt artikel 31. 1–10 i protokoll nr 1 till denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I protokollet f(cid:148)reskrivs att undantag fr(cid:134)n ursprungsreg- lerna f(cid:134)r beviljas n(cid:132)r befintliga industriers utveckling eller etableringen av nya industrier g(cid:148)r undantag p(cid:134)kallade. L(cid:132)nderna i Afrika, V(cid:132)stindien och Stillahavet (AVS- l(cid:132)nderna) har redan automatiskt beviljats ett undantag inom en (cid:134)rlig kvot p(cid:134) 4 000 ton konserverad tonfisk. Hela kvoten har f(cid:148)rdelats och Fiji har tilldelats en (cid:134)rlig kvan- titet p(cid:134) 2 600 ton fram till (cid:134)r 2000. Den 23 juni 1998 l(cid:132)mnade AVS-l(cid:132)nderna in en ans(cid:148)kan p(cid:134) Fijis v(cid:132)gnar om ett undantag fr(cid:134)n ursprungsregeln i protokollet f(cid:148)r 8 250 ton konserverad tonfisk producerad i Fiji under perioden 1 maj 1998–29 februari 2000. Gemenskapens konserveringsindustri (cid:132)r redan utsatt f(cid:148)r h(cid:134)rd konkurrens. Arbetskostnaden (cid:132)r s(cid:132)rskilt avg(cid:148)rande f(cid:148)r priset. Varje ytterligare (cid:148)ppnande av marknaden f(cid:148)r produkter fr(cid:134)n l(cid:132)nder med billig arbetskraft ut(cid:148)ver vad som beviljas i detta beslut skulle snedvrida konkurrensen och v(cid:134)lla den gemenskapsindustri som producerar konser- verad tonfisk allvarlig skada. Detta g(cid:132)ller s(cid:132)rskilt nu, d(cid:134) stagnation, gemenskapsmarknaden vilken ber(cid:148)r vissa medlemsstater mer (cid:132)n andra. k(cid:132)nnetecknas av Ans(cid:148)kan om undantag l(cid:132)mnas i enlighet med till(cid:132)mpliga best(cid:132)mmelser i protokoll nr 1, s(cid:132)rskilt artikel 31. 5 om (cid:148)l(cid:132)nder inom AVS. Undantaget, som avser en begr(cid:132)nsad kvantitet, skulle inte v(cid:134)lla den etablerade gemenskapsindustrin allvarlig skada, f(cid:148)rutsatt att vissa villkor betr(cid:132)ffande kvantiteter, kontroll och varaktighet respekteras. F(cid:148)rfarandet i artikel 31. 1–7 (cid:132)r till(cid:132)mpligt. Enligt ans(cid:148)kan (cid:132)r f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet f(cid:148)r produkter som anv(cid:132)nds i Fiji och Fiji kan d(cid:132)rf(cid:148)r beviljas undantag i enlighet med artikel 31. 1 f(cid:148)r 950 ton under 1998, 1 700 ton under 1999 och 200 ton f(cid:148)r perioden 1 januari–29 februari 2000. L 299/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 11. 98 H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Genom undantag fr(cid:134)n de s(cid:132)rskilda best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rteckningen i bilaga II till protokoll nr 1 till fj(cid:132)rde AVS-EEG-konventionen skall konserverad tonfisk enligt HS-nummer ex 16. 04 som framst(cid:132)lls i Fiji av fisk som inte har ursprungsstatus anses ha sitt ursprung i detta land enligt villkoren i detta beslut. underr(cid:132)tta medlemsstaterna om de uttag som gjorts fr(cid:134)n kvoterna. Varje medlemsstat skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla att import(cid:148)rerna har kontinuerlig och likv(cid:132)rdig tillg(cid:134)ng till kvoterna s(cid:134) l(cid:132)nge den tillg(cid:132)ngliga kvotvolymen medger detta. Artikel 4 I f(cid:132)lt 7 i de EUR. 1-certifikat som utf(cid:132)rdas enligt detta beslut skall f(cid:148)ljande anges: Artikel 2 ”Undantag – beslut nr 1/98” Det undantag som f(cid:148)reskrivs i artikel 1 skall till(cid:132)mpas p(cid:134) de kvantiteter som anges i bilagan till detta beslut och som exporteras av Fiji under perioden 1 juni 1998–29 februari 2000. Artikel 3 De kvantiteter som avses i artikel 2 skall f(cid:148)rvaltas av kommissionen, som skall vidta alla de administrativa (cid:134)tg(cid:132)rder som den anser vara n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en effektiv f(cid:148)rvaltning. Om en import(cid:148)r i en medlemsstat l(cid:132)mnar en deklaration f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning och beg(cid:132)r att f(cid:134) omfattas av detta beslut skall den ber(cid:148)rda medlemsstaten, om deklarationen har godtagits av tullmyndigheterna, anm(cid:132)la till kommissionen att den (cid:148)nskar ta ut en kvantitet som motsvarar dess behov. Beg(cid:132)ran om uttag med angivande av det datum d(cid:134) dekla- rationen godtogs till kommissionen. skall utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l (cid:148)verl(cid:132)mnas Kommissionen skall bevilja uttagen i kronologisk ordning efter det datum d(cid:134) medlemsstaternas tullmyndigheter godtog deklarationerna f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning och i den utstr(cid:132)ckning den tillg(cid:132)ngliga kvotvolymen medger det. Om en medlemsstat inte anv(cid:132)nder de kvantiteter som tagits ut skall medlemsstaten s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt (cid:134)terf(cid:148)ra dem till den till(cid:132)mpliga kvoten. Om de beg(cid:132)rda volymerna (cid:132)r st(cid:148)rre (cid:132)n vad som finns tillg(cid:132)ngligt i en viss kvot skall tilldelningen ske i propor- tion till de beg(cid:132)rda volymerna. Kommissionen skall Artikel 5 Tullmyndigheterna i Fiji skall vidta l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att kontrollera de kvantiteter som exporteras av den vara som avses i artikel 1. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l skall alla certifikat som utf(cid:132)rdas av tullmyndigheterna i enlighet med detta beslut inneh(cid:134)lla en h(cid:132)nvisning till det. Varje kvartal skall beh(cid:148)riga myndigheter i Fiji skicka en sammanst(cid:132)llning till vilka EUR. 1-certifikat har utf(cid:132)rdats i enlighet med detta beslut, och certifikatens i l(cid:148)pnummer. kommissionen (cid:148)ver sammanst(cid:132)llning kvantiteter denna ange f(cid:148)r de Artikel 6 L(cid:132)nderna i Afrika, V(cid:132)stindien och Stillahavet (AVS- l(cid:132)nderna) och medlemsstaterna i Europeiska gemen- skapen skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:134)ligger dem f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra detta beslut. Artikel 7 Detta beslut tr(cid:132)der i kraft den dag det fattas. Detta beslut skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 juni 1998. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) AVS-EG-Tullsamarbetskommitt(cid:130)ns v(cid:132)gnar M. VANDEN ABEELE P. MAINGI MWANZIA Ordf(cid:148)rande 10. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 299/29 BILAGA FIJI L(cid:148)pnummer HS-nummer Varuslag Period 09. 1661 ex 16. 04 Konserverad 1. 6. 1998–31. 12. 1998 tonfisk 1. 1. 1999–31. 12. 1999 1. 1. 2000–29. 2. 2000 Kvantiteter (i ton) 950 1 700 200


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3124/98 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Tα ολιγοπώλια και η αγορά γάλακτος στην Ιταλία

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
State aid
consumer protection
control of State aid
milk
oligopoly
restriction on competition

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/49 Το χρονοδια΄γραµµα της διαδικασι΄ας επιλογη΄ς που ε΄χει καθοριστει΄ για τα προγρα΄µµατα τοποθετη΄σεων και 3. ανταλλαγω΄ν του σκε΄λους I επιτρε΄πει στους νε΄ους που παρακολουθου΄ν βασικη΄ κατα΄ρτιση δια΄ρκειας ενο΄ς ε΄τους να συµµετα΄σχουν σε ε΄να προ΄γραµµα Leonardo da Vinci συ΄ντοµης δια΄ρκειας. Μπορου΄ν πρα΄γµατι να υποβα΄λλουν αι΄τηση προτου΄ αρχι΄σουν τα µαθη΄µατα βασικη΄ς κατα΄ρτισης. Απο΄ την πρα΄ξη φαι΄νεται ο΄τι οι υπευ΄θυνοι οργα΄νωσης αξιοποιου΄ν αυτη΄ τη δυνατο΄τητα. Το προ΄γραµµα Leonardo da Vinci καθιε΄ρωσε την αποκεντρωµε΄νη διαχει΄ριση των προγραµµα΄των κινητικο΄τητας 4. του σκε΄λους I σε (µε΄χρι στιγµη΄ς) 24 χω΄ρες. Το εν λο΄γω συ΄στηµα αποκε΄ντρωσης λειτουργει΄ ευ΄ρυθµα εδω΄ και πολλα΄ ε΄τη. ∆εν προ΄κειται για ε΄ναν ενδια΄µεσο ρο΄λο διαχει΄ρισης, αντι΄θετα ει΄ναι οι ι΄διοι οι εθνικοι΄ συντονιστικοι΄ φορει΄ς που ει΄ναι αρµο΄διοι για τη διαχει΄ριση των προγραµµα΄των κινητικο΄τητας. Η Επιτροπη΄, στο πλαι΄σιο της προ΄ταση΄ς της για τη θε΄σπιση του 2oυ σταδι΄ου του προγρα΄µµατος Leonardo da Vinci απο΄ το 2000, προε΄βλεψε µια ακο΄µη µεγαλυ΄τερη απλοποι΄ηση και αποκε΄ντρωση των ενεργειω΄ν και της διαχει΄ρισης του προγρα΄µµατος, ω΄στε να βελτιωθει΄ η προ΄σβαση σ’ αυτο΄. (1999/C 297/064) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3124/98 υποβολη΄: Cristiana Muscardini (NI) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Tα ολιγοπω΄λια και η αγορα΄ γα΄λακτος στην Ιταλι΄α Η αγορα΄ γα΄λακτος στην Ιταλι΄α φαι΄νεται να κυριαρχει΄ται απο΄ ε΄να ολιγοπω΄λιο αποτελου΄µενο απο΄ δυ΄ο η΄ τρι΄α µεγα΄λα ονο΄µατα. Κατα΄ τη διαδικασι΄α ιδιωτικοποι΄ησης των δηµοτικω΄ν κε΄ντρων παραγωγη΄ς γα΄λακτος, τα λι΄γα αυτα΄ ονο΄µατα κατο΄ρθωσαν να προσφε΄ρουν πολυ΄ υψηλα΄ ποσα΄ τα οποι΄α η΄ταν αδυ΄νατο να ανταγωνισθου΄ν οι διαγωνιζο΄µενες ενω΄σεις γεωργικω΄ν παραγωγω΄ν. Για ε΄να κε΄ντρο παραγωγη΄ς της Βο΄ρειας Ιταλι΄ας πληρω΄θηκε ποσο΄ν τρεις φορε΄ς µεγαλυ΄τερο απο΄ την κατω΄τατη τιµη΄ πωλη΄σεως. Ει΄ναι προφανε΄ς ο΄τι αυτοι΄ που θα κληθου΄ν να πληρω΄σουν τη νυ΄φη θα ει΄ναι οι καταναλωτε΄ς οι οποι΄οι θα πληρω΄σουν πανα΄κριβα το λεγο΄µενο ποιοτικο΄ γα΄λα παρο΄λο που η διαφορα΄ στην τιµη΄ δεν δικαιολογει΄ται απο΄ τη διαφορα΄ στην ποιο΄τητα. Η Επιτροπη΄: 1. Γνωρι΄ζει την κατα΄σταση αυτη΄; 2. Μπορει΄να εµβαθυ΄νει στις δυναµικε΄ς της αγορα΄ς αυτη΄ς και να ελε΄γξει τη δυνατο΄τητα ουσιαστικου΄ ανταγωνισµου΄; 3. Πω΄ς µπορει΄ µια΄ ολιγοπωλιακη΄ κατα΄σταση να κατοχυρω΄σει το συµφε΄ρον των καταναλωτω΄ν ο΄σον αφορα΄ τη χρη΄ση ενο΄ς πρωταρχικη΄ς σηµασι΄ας βασικου΄ τροφι΄µου; 4. Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να βεβαιω΄σει εα΄ν ε΄χει διερευνη΄σει το θε΄µα της πω΄λησης του κε΄ντρου παραγωγη΄ς γα΄λακτος της Ρω΄µης; Απα΄ντηση του κ. Van Miert εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (20 Νοεµβρι΄ου 1998) Η Επιτροπη΄ ενηµερω΄νει το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι δεν διαθε΄τει στοιχει΄α συ΄µφωνα µε τα οποι΄α 1. -3. η συµπεριφορα΄ ορισµε΄νων επιχειρη΄σεων, οι οποι΄ες δραστηριοποιου΄νται στην ιταλικη΄ αγορα΄ γα΄λακτος, ενδε΄χεται να εµπι΄πτει στο πεδι΄ο εφαρµογη΄ς του α΄ρθρου 85 η΄ του α΄ρθρου 86 της συνθη΄κης ΕΚ. Σχετικα΄ µε το θε΄µα αυτο΄, η Επιτροπη΄ υπογραµµι΄ζει ο΄τι µια ολιγοπωλιακη΄ κατα΄σταση δεν ει΄ναι, αυτη΄ καθεαυτη΄, αντι΄θετη προς τα α΄ρθρα 85 η΄ 86 της συνθη΄κης ΕΚ. Συνεπω΄ς, µπορει΄ να παρε΄µβη σε µια ολιγοπωλιακη΄ αγορα΄ µο΄νο στην περι΄πτωση κατα΄ την οποι΄α διαθε΄τει στοιχει΄α που αποδεικνυ΄ουν ο΄τι οι υπο΄ εξε΄ταση επιχειρη΄σεις ε΄χουν υιοθετη΄σει συµπεριφορε΄ς αντι΄θετες προς τα α΄ρθρα 85 και 86. Η Επιτροπη΄ ενηµερω΄νει το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι αποφα΄σισε στις 25 Μαρτι΄ου 1998 να κινη΄σει 4. τη διαδικασι΄α που προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 93 παρα΄γραφος 2 της συνθη΄κης ΕΚ κατα΄ των ενισχυ΄σεων που χορηγη΄θηκαν υπε΄ρ της λειτουργι΄ας και της ιδιωτικοποι΄ησης της Centrale del Latte di Roma. Στο στα΄διο αυτο΄, η Επιτροπη΄ εξετα΄ζει τις ληφθει΄σες παρατηρη΄σεις στο πλαι΄σιο της εν λο΄γω διαδικασι΄ας. Αφου΄ εξετα΄σει τις παρατηρη΄σεις αυτε΄ς και συ΄µφωνα µε τη διαδικασι΄α του α΄ρθρου 93 παρα΄γραφος 2 της συνθη΄κης, η Επιτροπη΄ θα λα΄βει τελικη΄ απο΄φαση για τις εν λο΄γω ενισχυ΄σεις


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3200/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Διαρροή ραδιενέργειας στη Βουλγαρία

eurovoc_concepts:
Bulgaria
mushroom-growing
nuclear power station
nuclear reactor
nuclear safety
public health
radioactive pollution
radioactive waste
radioactivity


title: Vägledning för information om Europeiska unionens råd.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
powers of the institutions (EU)
user guide


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3114/98 του Bernd LANGE προς την Επ τροπή. Προiόντα για την επισκευή επίπεδων στεγών

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
building
building regulations
free movement of goods
harmonisation of standards
polishing and scouring preparations

text: C 142/86 Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των EL 21. 5. 1999 (1999/C 142/105) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3114/98 υποβολη´ : Bernd Lange (PSE) προς την Επιτροπη´ (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Προïο´ντα για την επισκευη´ επι´πεδων στεγω´ ν Γνωρι´ζει η Επιτροπη´, ο´τι προι¨ο´ντα για την επισκευη´ επι´πεδων στεγω´ ν στη Γερµανι´α λο´γω του πεπαλαι- οµε´νου προτυ´που DIN 16726 δεν επιτρε´πονται ενω´ σε α´λλα κρα´τη µε´λη της ΕΕ, π. χ. στη Μεγα´λη Βρετανι´α επιτρε´πονται και χρησιµοποιου´νται; Με τον τρο´πο αυτο´ εµποδι´ζεται η ολοκλη´ρωση της Ενιαι´ας Αγορα´ς. Ποιε´ς ενε´ργειες προτι´θεται να πραγµατοποιη´σει σχετικα´ η Επιτροπη´; Απα´ ντηση εξ ονο´µατος της κ. Bangemann εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (27 Νοεµβρι´ου 1998) Η Επιτροπη´ συµµερι´ζεται τις ανησυχι´ες του Αξιο´τιµου Με´λους του Κοινοβουλι´ου ο´σον αφορα´ τα εµπο´δια που προβα´λλονται στην ελευ´θερη κυκλοφορι´α των δοµικω´ ν προι¨ο´ντων στο ε´δαφος της Κοινο´τητας. Η οδηγι´α 89/106/ΕΟΚ (1) σχετικα´ µε τα δοµικα´ προι¨ο´ντα ε´χει ακριβω´ ς ως κυ´ριο στο´χο την εξα´λειψη των τεχνικω´ ν εµποδι´ων στις ενδοκοινοτικε´ς συναλλαγε´ς αυτου´ του τυ´που προι¨ο´ντων. Στην εν λο´γω οδηγι´α προβλε´πεται ο´τι τα προι¨ο´ντα αυτα´ δεν µπορου´ν να τεθου´ν στην αγορα´ εα´ν δεν ει´ναι κατα´λληλα προς χρη´ση, ε´ννοια που καθορι´ζεται ως προς ορισµε´νες βασικε´ς απαιτη´σεις στις οποι´ες πρε´πει να ανταποκρι´νονται τα δοµικα´ ε´ργα που αναφε´ρονται στην οδηγι´α. Εξα´λλου, προβλε´πεται επι´σης ο´τι η καταλληλο´τητα χρη´σης αξιολογει´ται ιδι´ως βα´σει εναρµονισµε´νων τεχνικω´ ν προδιαγραφω´ ν, οι οποι´ες καθορι´ζονται ε´πειτα απο´ εντολη´ της Επιτροπη´ς. Τα προι¨ο´ντα για την επισκευη´ στεγω´ ν, στα οποι´α αναφε´ρεται το Αξιο´τιµο Με´λος του Κοινοβουλι´ου, αποτελου´ν αντικει´µενο εντολη´ς τυποποι´ησης που συνοδευ´ει την απο´φαση 98/436/ΕΚ (2) της Επιτροπη´ς της 22 Απριλι´ου 1998, σχετικα´ µε τη διαδικασι´α βεβαι´ωσης της πιστο´τητας των δοµικω´ ν προι¨ο´ντων δυνα´µει του α´ρθρου 20, παρα´γραφος 2, της οδηγι´ας 89/106/ΕΟΚ του Συµβουλι´ου, ο´σον αφορα´ επικαλυ´ψεις στεγω´ ν, φεγγι´τες, παρα´θυρα στεγω´ ν και παρελκο´µενα, για τα οποι´α η Ευρωπαι¨κη´ επιτροπη´ τυποποι´ησης (CEN) πρε´πει να καταρτι´σει εναρµονισµε´νο προ´τυπο. Βα´σει των ο´ρων της οδηγι´ας, µο´νο τα προι¨ο´ντα που αντιστοιχου´ν στο εν λο´γω προ´τυπο φε´ρουν το ση´µα CE, χωρι´ς συµπληρωµατικη´ δοκιµη´, ω´ στε να µπορου´ν να κυκλοφορου´ν ελευ´θερα στη µεταβατικη´ χρονικη´ περι´οδο ισχυ´ουν εθνικα´ προ´τυπα (µεταξυ´ των οποι´ων το DIN 16726), πα´ντως τα κρα´τη µε´λη οφει´λουν να αποδε´χονται α´λλα, ισοδυ´ναµα, εθνικα´ προ´τυπα, ως προς τα κριτη´ρια υγει´ας, ασφα´λειας εξοικονο´µησης ενε´ργειας και περιβα´λλοντος, βα´σει του α´ρθρου 30 της συνθη´κης ΕΚ. Κατα´ τα λοιπα´ η Επιτροπη´ µελετα´ επι´ του παρο´ντος το ενδεχο´µενο τροποποι´ησης της οδηγι´ας 89/106/ΕΟΚ ω´ στε να επιταχυνθει´ το προ´γραµµα τυποποι´ησης και να υπα´ρξει εναλλακτικη´ δυνατο´τητα για τη χορη´γηση του ση´µατος CE, βα´σει αποφα´σεων που ε´χουν η´δη εκδοθει´ ο´σον αφορα´ την διαπι´στωση της συµµο´ρφωσης καθω´ ς και των εντολω´ ν που ε´χουν εκδοθει´ σε συµφωνι´α µε τη µο´νιµη επιτροπη´ δοµικω´ ν κατασκευω´ ν. (1) ΕΕ L 40 της 11. 2. 1989. (2) ΕΕ L 194 της 10. 7. 1998. (1999/C 142/106) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3115/98 υποβολη´ : Mary Banotti (PPE) προς την Επιτροπη´ (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Κανο´νες για τη ρυ´θµιση των πτη´σεων charter Μπορει´ η Επιτροπη´ να µας πληροφορη´σει εα´ν υπα´ρχουν σε ισχυ´ η´ ε´χουν προταθει´ κανο´νες που να διε´πουν την παροχη´ υπηρεσιω´ ν στον τοµε´α των πτη´σεων charter στην Ευρω´ πη; Συγκεκριµε´να, υπα´ρχουν κανο´νες σε σχε´ση µε τις καθυστερη´σεις και την υποχρε´ωση καταβολη´ς αποζηµιω´ - σεως;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3130/98 dell'on. Graham WATSON Autorizzazioni per i medicinali veterinari (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equidae
food inspection
protection of animals
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug
waste

text: 29. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 341/3 (1999/C 341/003) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3130/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Autorizzazioni per i medicinali veterinari Il rispetto dei limiti massimi per i residui previsti nella UE per i medicinali veterinari da somministrare agli animali destinati all’alimentazione è essenziale se si desidera evitare il rischio che tali residui entrino nella catena alimentare. Tuttavia, il regolamento verrà applicato senza tener conto dell’impatto sui cavalli, che sono considerati come animali destinati all’alimentazione, ma raramente utilizzati a questo scopo nel Regno Unito. Questo ha suscitato il timore che i medicinali anestetici di cui è consentita la vendita utilizzati come anestetici e antidolorifici per gli animali non saranno più efficaci, mentre i medicinali efficaci non saranno più disponibili. La Commissione è d’accordo con le preoccupazioni dell’Associazione veterinaria britannica concernenti l’impatto di queste misure sui cavalli? In caso affermativo, cosa intende fare per porre rimedio a questa situazione? Risposta complementare data dal sig. Fischler in nome della Commissione (6 aprile 1999) La Commissione si pregia di rinviare l’Onorevole Parlementare alla risposta da essa data all’ interrogazione scritta E-0041/99 dell’Onorevole De Coene (1). (1) GU C 297 del 15. 10. 1999. (1999/C 341/004) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3349/98 di Gianni Tamino (V) alla Commissione (16 novembre 1998) Oggetto: Specialità farmaceutica «Viagra» Con grande eco in tutta Europa il quotidiano tedesco «Bild» ha pubblicato, il 13 ottobre scorso, resoconti di esperimenti su cani del farmaco «Viagra» della Pfizer effettuati a Sandwich in Gran Bretagna. Anche ai fini autorizzativi, la Commissione è al corrente tramite suoi uffici e l’EMEA di sperimentazioni 1. su animali del «Viagra», su quali e quanti animali? 2. Quale giudizio esprime sull’uccisione di animali per la produzione di questo tipo di specialità farmaceutiche anche alla luce degli intendimenti UE di riduzione del numero di questo tipo di esperimenti? Risposta complementare data dal signor Bangemann a nome della Commissione (15 marzo 1999) Facendo seguito alla precedente risposta del 21 dicembre 1998, la Commissione è ora in grado di comunicare quanto segue. Le informazioni pubblicate dalla stampa tedesca, in particolare il quotidiano «Bild», riportavano i contenuti di un articolo apparso nel «Sunday Mirror» concernente una serie di esperimenti condotti su cani in un laboratorio nei pressi di Sandwich (UK) ai fini dell’immissione in commercio del farmaco Viagra. In base a quest’ultimo articolo sarebbero stati utilizzati complessivamente 13 cani. Come nel caso di tutti gli altri medicinali, alcuni studi non trovano alternativa alla sperimentazione animale, che risulta indispensabile per poter procedere alla fase di studio sull’uomo senza incorrere in rischi eccessivi, conformemente alle disposizioni dell’allegato alla direttiva 75/318/CEE del Consiglio, del 20 maggio 1975, relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati Membri riguardanti le norme ed i protocolli analitici,


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3122/98 af Luciano VECCHI til Kommissionen. Kommissionens manglende opfyldelse i forbindelse med EUF- projektet vedrørende udbedring af vejen mellem Goma og Rutsuhuru (første del) og vejen mellem Bukavu og Kavumu (anden del) i Den Demokratiske Republik Congo (det tidligere Zaire)

eurovoc_concepts:
Congo
EDF
EU financing
award of contract
civil war
indemnification
road building
terms for aid
type of business
works contract

text: C 118/182 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 4. 1999 Kommissionen har informeret firmaet Astaldi om de n(cid:230)rmere resultater af denne analyse og har bedt det om visse bilag eller supplerende oplysninger vedrłrende forskellige punkter i klagen. (1999/C 118/234) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3122/98 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Kommissionens manglende opfyldelse i forbindelse med EUF-projektet vedrłrende udbedring af vejen mellem Goma og Rutsuhuru (fłrste del) og vejen mellem Bukavu og Kavumu (anden del) i Den Demokratiske Republik Congo (det tidligere Zaire) P(cid:229) grund af borgerkrigen, som i de forlłbne (cid:229)r har besudlet Den Demokratiske Republik Congo med blod, beordrede Kommissionen i november 1996, at gennemfłrelsen af EUF-kontrakten vedrłrende udbedring af vejen mellem Goma og Rutsuhuru (fłrste del) og vejen mellem Bukavu og Kavumu (anden del) blev indstillet. Til trods for, at Kommissionen allerede den 15. december 1997 definitivt h(cid:230)vede kontrakten med tilbudsgiveren (firmaet Astaldi S. p. A. ), har den endnu ikke betalt den skadeserstatning, som tilkommer tilbudsgiveren. Vil Kommissionen redegłre for (cid:229)rsagerne til denne forsinkelse og oplyse, hvorn(cid:229)r og p(cid:229) hvilken m(cid:229)de den agter at yde tilbudsgiveren, firmaet Astaldi S. p. A. , en rimelig erstatning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Joªo de Deus Pinheiro (10. november 1998) Kommissionen vil gerne głre det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der er tale om en s(cid:230)rlig situation, som omhandles i artikel 63 i finansforordningen for Den 7. Europ(cid:230)iske Udviklingsfond (EUF) af 29. juli 1991, hvor den nationale anvisningsberettigede for EUF tr(cid:230)der i stedet for den ledende anvisningsberettigede for EUF. Kommissionen har fungeret som ordregiver i kontrakten, men det var ikke i eget navn og for egen regning, men i stedet for den p(cid:229)g(cid:230)ldende stat. Dermed har Kommissionen overholdt reglerne for denne kontrakt med firmaet Astaldi. Der skal dog ogs(cid:229) głres opm(cid:230)rksom p(cid:229), at det ikke er Kommissionens beslutning, men firmaet Astaldis, der ved en skrivelse af 9. januar 1998 oph(cid:230)vede kontrakten, og Kommissionen har hverken da eller senere modtaget nogen ajourfłring af de opgłrelser, som firmaet havde forelagt den 2. maj 1997. I betragtning af situationen i Den Demokratiske Republik Congo for łjeblikket vil der, s(cid:229) snart omst(cid:230)ndighederne tillader det, sammen med firmaet blive aflagt et besłg p(cid:229) stedet for at f(cid:229) udarbejdet den endelige afregning for arbejdet. (1999/C 118/235) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3127/98 af Antonio Graziani (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Skader som fłlge af oversvłmmelsen i Versilia Versilia i Toscana blev den 29. september 1998 ramt af voldsomme oversvłmmelser, der medfłrte betydelige skader for landbruget og bebyggelserne. Kommunerne Camaiore, Pietrasanta og Massarosa blev s(cid:230)rlig h(cid:229)rdt ramt, idet der skete en r(cid:230)kke jordskred, som łdelagde forskellige gartnerier, h(cid:229)ndv(cid:230)rksvirksomheder, turist- og handelsinstallationer og dermed de vigtigste erhverv i dette omr(cid:229)de


title: WRITTEN QUESTION No. 3145/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM The scope for target groups to influence the implementation of Commission exchange programmes

eurovoc_concepts:
EU programme
European Commission
aid recipient
application of EU law
comitology
educational exchange
traineeship
use of aid
vocational training
young person


title: Verordnung (EG) Nr. 2240/98 der Kommission vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung der Mindestverkaufspreise für Butter und der Beihilfehöchstbeträge für Rahm, Butter und Butterfett für die 18. Einzelausschreibung im Rahmen der Dauerausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2571/97

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
cream
discount sale
farm price support

formats: pdf print

text: 17. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 281/23 VERORDNUNG (EG) Nr. 2240/98 DER KOMMISSION vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung der Mindestverkaufspreise f(cid:129)r Butter und der Beihilfeh(cid:148)chstbe- tr(cid:132)ge f(cid:129)r Rahm, Butter und Butterfett f(cid:129)r die 18. Einzelausschreibung im Rahmen der Dauerausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2571/97 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 804/68 des Rates vom 27. Juni 1968 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Milch und Milcherzeugnisse (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1587/96 (2), insbesondere auf Artikel 6 Abs(cid:132)tze 3 und 6 und Artikel 12 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2571/97 der Kommis- sion vom 15. Dezember 1997 (cid:129)ber den Verkauf von Billigbutter und die Gew(cid:132)hrung einer Beihilfe f(cid:129)r Rahm, Butter und Butterfett f(cid:129)r die Herstellung von Backwaren, Speiseeis und anderen Lebensmitteln (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1982/98 (4), verkaufen die Interventionsstellen bestimmte Buttermengen aus ihren Best(cid:132)nden durch Ausschreibung und gew(cid:132)hren f(cid:129)r den Rahm, die Butter und das Butterfett eine Beihilfe. Nach Artikel 18 der genannten Verordnung werden aufgrund der auf jede Einzelausschreibung eingegangenen Ange- bote ein Mindestverkaufspreis f(cid:129)r Butter sowie ein Beihil- feh(cid:148)chstbetrag f(cid:129)r Rahm, Butter und Butterfett festge- setzt, oder es wird beschlossen, der Ausschreibung keine Folge zu leisten. Der genannte Mindestverkaufspreis und der betreffende Beihilfeh(cid:148)chstbetrag k(cid:148)nnen je nach Verwendungszweck, Milchfettgehalt der Butter und Verar- beitungsweise differenziert werden. Die H(cid:148)he der Verar- beitungssicherheit(en) ist entsprechend festzulegen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Milch und Milcherzeugnisse — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 F(cid:129)r die 18. Einzelausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 2571/97 vorgesehenen Daueraus- schreibung sind die Mindestverkaufspreise, die Beihilfe- h(cid:148)chstbetr(cid:132)ge sowie die Verarbeitungssicherheiten in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festge- setzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 17. Oktober 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 16. Oktober 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 148 vom 28. 6. 1968, S. 13. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 21. (3) ABl. L 350 vom 20. 12. 1997, S. 3. (4) ABl. L 256 vom 18. 9. 1998, S. 9. L 281/24 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 17. 10. 98 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung der Mindestverkaufs- preise f(cid:129)r Butter und der Beihilfeh(cid:148)chstbetr(cid:132)ge f(cid:129)r Rahm, Butter und Butterfett f(cid:129)r die 18. Einzelausschreibung im Rahmen der Dauerausschreibung gem(cid:132)ß Verordnung (EG) Nr. 2571/97 Formel A B Verarbeitungsweise Mit Indikatoren Ohne Indikatoren Mit Indikatoren Ohne Indikatoren (ECU/100 kg) Mindest- verkaufs- preis Butter ‡ 82 % Verarbeitungssicherheit In unver(cid:132)ndertem Zustand Butterfett In unver(cid:132)ndertem Zustand Butterfett Beihilfe- h(cid:148)chstbetrag Verar- beitungs- sicherheit Butter ‡ 82 % Butter : 82 % Butterfett Rahm Butter Butterfett Rahm — — — — 109 104 134 — 120 148 — — — — — 105 100 130 — — — — — — — — — 104 134 46 120 148 51 — — — — 105 — 130 44 — — —


eurovoc_concepts:
Canada
Community certification
EC conformity marking
agreement (EU)
harmonisation of standards
mutual recognition principle
quality label
quality standard
sectoral agreement

text: L 280/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 10. 98 Oplysninger vedrørende ikrafttrædelsen af aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada Aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada, som Rådet besluttede at indgå den 20. juli 1998, træder i kraft den 1. november 1998, idet procedurerne i artikel XIX, stk. 1, i aftalen blev afsluttet den 18. september 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 3119/98 by Raimo ILASKIVI to the Commission. Hemp-growing in Finland

eurovoc_concepts:
EU aid
Finland
agro-industry
aid per hectare
financial aid
hemp
terms for aid

text: 21. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 207/31 (1999/C 207/039) WRITTEN QUESTION E-3119/98 by Raimo Ilaskivi (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Hemp-growing in Finland According to some newspaper reports, EU-subsidised hemp-growing trials have been conducted in Finland, with satisfactory results. However, it has now emerged that in certain cases it has not proved possible to market the hemp grown: instead, it has been left piled up at the edge of the fields * yet despite this, EU subsidies have been paid for its cultivation. Payment of such agricultural subsidies cannot be a rational use of EU funds levied from the taxpayer. The EU ought either to subsidise marketing as well, which would make sense from the point of view of agricultural policy, or to make the payment of subsidies conditional on success in marketing the hemp which is grown. How will the Commission solve this problem? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (19 November 1998) Council Regulation (EEC) 1308/70 of 29 June 1970 on the common organisation of the market in flax and hemp (1) introduced aid per hectare for hemp grown in the Community. This aid is granted only if the hemp is produced using seed of varieties whose content in intoxicating substances (tetrahydrocannabinol) does not exceed 0,3 %. This limit will be reduced to 0,2 % from the 2001/02 marketing year. Moreover, the aid can be paid only for those areas which have been fully sown and harvested and on which normal cultivation work has been carried out. With particular regard to Finland, the area under hemp, which was 2 hectares in 1996 and 53 hectares in 1997, reached a considerable 1 286 hectares (provisional figure) in 1998. There are no rules on the conditions under which the harvested hemp is to be stored. On the other hand, in accordance with the commitment given by the Commission as part of the 1997/98 prices package to put forward appropriate measures in the hemp sector, the Council has introduced, for application from the 1999/ 2000 marketing year, a system of obligatory contracts between growers and primary processors, a processing commitment and a system to approve the primary processors. The detailed rules of application are currently being prepared and should eliminate the cultivation of hemp for which there is no product market. These provisions will prevent the situations referred to by the Honourable Member and should ensure that greater efforts are made to optimise the product¢s commercial worth. (1) OJ L 146, 4. 7. 1970. (1999/C 207/040) WRITTEN QUESTION E-3135/98 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (16 October 1998) Subject: Improper tender for the organisation of water services in Ivrea On 1 June 1998 Ivrea (Turin) town council discussed setting up a joint company to manage all the public services of water abstraction, conduction and distribution for domestic purposes, sewage and waste water treatment. To set up this mainly public company, firms were invited in accordance with private negotiation procedures. These however are public works and initial estimates are 20 billion lire


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3130/98 van Graham WATSON aan de Commissie. Geneesmiddelen voor dieren

eurovoc_concepts:
animal welfare
equidae
foodstuffs legislation
market approval
pharmaceutical legislation
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3129/98 του Brigitte LANGENHAGEN προς την Επ τροπή. Στρεβλώσεις του ανταγωνισμού στην αγορά κρέατος αλόγου

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
Germany
agricultural product
agro-industry
aid system
horsemeat
purchase price
restriction on competition

text: C 297/50 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 15. 10. 1999 (1999/C 297/065) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3129/98 υποβολη΄: Brigitte Langenhagen (PPE) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Στρεβλω΄σεις του ανταγωνισµου΄ στην αγορα΄ κρε΄ατος αλο΄γου Εκτιµα΄ται ο΄τι στην περιοχη΄ της βο΄ρειας Γερµανι΄ας υπα΄ρχουν σηµαντικε΄ς διαφορε΄ς στην κλι΄µακα τιµω΄ν κατα΄ την αγορα΄ κρε΄ατος αλο΄γου µεταξυ΄ των γερµανω΄ν αγοραστω΄ν και των αντι΄στοιχων γα΄λλων, βε΄λγων και ιταλω΄ν αγοραστω΄ν. Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει την υ΄παρξη αυτω΄ν των στρεβλω΄σεων του ανταγωνισµου΄ στην αγορα΄ κρε΄ατος αλο΄γου µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν και να αποφανθει΄ κατα΄ πο΄σον του΄το οφει΄λεται στις επιδοτη΄σεις της ΕΕ; Τε΄τοιες στρεβλω΄σεις του ανταγωνισµου΄ συνα΄δουν µε το πνευ΄µα της ΚΓΠ; Επιτρε΄πεται η εθνικη΄ ενι΄σχυση σε αυτο΄ν τον τοµε΄α; Ποιε΄ς πιθανο΄τητες υπα΄ρχουν να περιοριστει΄ στο ελα΄χιστο η µεταφορα΄ ζωντανω΄ν ζω΄ων κατα΄ το πνευ΄µα της πολιτικη΄ς της ΕΕ; Ένας νε΄ος επιχειρηµατι΄ας ο οποι΄ος πραγµατοποιει΄επενδυ΄σεις σε εγκαταστα΄σεις σφαγη΄ς, διαµελισµου΄ και κατεργασι΄ας ζω΄ων θεωρει΄ται επιλε΄ξιµος για να λα΄βει ενι΄σχυση απο΄ την ΕΕ; Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (23 Νοεµβρι΄ου 1998) Το κρε΄ας αλο΄γου δεν καλυ΄πτεται απο΄ καµι΄α κοινη΄ οργα΄νωση αγορω΄ν σε κοινοτικο΄ επι΄πεδο. ∆υνα΄µει του κανονισµου΄ 26 του Συµβουλι΄ου της 4ης Απριλι΄ου 1962 (1), µο΄νο οι διατα΄ξεις του α΄ρθρου 93 παρα΄γραφος 1 και η πρω΄τη περι΄οδος του α΄ρθρου 93 παρα΄γραφος 3 της συνθη΄κης ΕΚ εφαρµο΄ζεται στις κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις που χορηγου΄νται για την παραγωγη΄ και την εµπορι΄α των γεωργικω΄ν προι¨ο΄ντων που ανη΄κουν στο παρα΄ρτηµα ΙΙ της συνθη΄κης, που δεν καλυ΄πτονται απο΄ καµι΄α κοινη΄ οργα΄νωση αγορω΄ν. Αυτο΄ σηµαι΄νει ο΄τι, ακο΄µη και αν τα κρα΄τη µε΄λη πρε΄πει να κοινοποιη΄σουν τα σχε΄δια΄ τους ο΄σον αφορα΄ τα µε΄τρα ενι΄σχυσης, στην Επιτροπη΄, οι αρµοδιο΄τητες της Επιτροπη΄ς περιορι΄ζονται στη διατυ΄πωση παρατηρη΄σεων ο΄σον αφορα΄ τα εν λο΄γω µε΄τρα. Η Επιτροπη΄ δεν ει΄ναι εξουσιοδοτηµε΄νη να προβει΄σε ε΄ναρξη επιση΄µου ελε΄γχου ο΄σον αφορα΄ τα εν λο΄γω µε΄τρα ενι΄σχυσης, δυνα΄µει του α΄ρθρου 93 παρα΄γραφος 2, ου΄τε να εγκρι΄νει απο΄φαση που να δηλω΄νει τις ενισχυ΄σεις ως ασυµβι΄βαστες µε την κοινη΄ αγορα΄, λο΄γω δηµιουργι΄ας στρεβλω΄σεων του ανταγωνισµου΄. ∆εν υφι΄σταται καµι΄α κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α ο΄σον αφορα΄ τον τοµε΄α της καλη΄ς διαβι΄ωσης των ζω΄ων, η οποι΄α να επιβα΄λλει κατα΄ το ελα΄χιστο µι΄α µει΄ωση της µεταφορα΄ς ζω΄ντων ζω΄ων. Η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α σχετικα΄ µε την προστασι΄α των ζω΄ων κατα΄ τη δια΄ρκεια της µεταφορα΄ς τους καθορι΄ζει µο΄νο τους ο΄ρους υπο΄ τους οποι΄ους τα ζω΄α µπορου΄ν να µεταφε΄ρονται. Ωστο΄σο οι εν λο΄γω ο΄ροι δυ΄ναται να επιφε΄ρουν µια µει΄ωση του αριθµου΄ των ζω΄ων που υπο΄κεινται σε µεταφορε΄ς δια΄ρκειας ανω΄τερης των 8 ωρω΄ν µε΄σα στην Κοινο΄τητα. Ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) 951/97 του Συµβουλι΄ου της 20 Απριλι΄ου 1997, ο΄σον αφορα΄ τη βελτι΄ωση των ο΄ρων µεταποι΄ησης και εµπορι΄ας των γεωργικω΄ν προι¨ο΄ντων (2), προβλε΄πει µι΄α κοινοτικη΄ ενι΄σχυση για αυτου΄ς που πραγµατοποιου΄ν επενδυ΄σεις στον τοµε΄α της µεταποι΄ησης και της εµπορι΄ας των γεωργικω΄ν προι¨ο΄ντων. Οι εν λο΄γω επενδυ΄σεις πρε΄πει να ει΄ναι συ΄µφωνες µε τους στο΄χους που καθορι΄ζονται στον κανονισµο΄ και, κατα΄ρχη΄ν, να αφορου΄ν προι¨ο΄ντα που αναφε΄ρονται στο παρα΄ρτηµα ΙΙ της συνθη΄κης ΕΚ. Πρε΄πει επι΄σης να διασφαλι΄ζουν παρασκευαστε΄ς των βασικω΄ν προι¨ο΄ντων ε΄να µε΄ρος κατα΄λληλο και διαρκε΄ς των οικονοµικω΄ν πλεονεκτηµα΄των που προκυ΄πτουν. Εφο΄σον τα α΄λογα και το κρε΄ας αλο΄γων περιλαµβα΄νονται στο ανωτε΄ρω αναφερο΄µενο παρα΄ρτηµα, οι ενε΄ργειες σφαγη΄ς, κοπη΄ς και µεταποι΄ησης, οι οποι΄ες τα αφορου΄ν, δυ΄νανται να απολαυ΄ουν ενι΄σχυσης στο πλαι΄σιο του προβλεπο΄µενου καθεστω΄τος. Το εν λο΄γω µε΄τρο εφαρµο΄ζεται µε΄σω προγραµµα΄των τα οποι΄α υποβλη΄θηκαν απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη και ενεκρι΄θησαν απο΄ την Επιτροπη΄ κατα΄ την αρχη΄ της περιο΄δου προγραµµατισµου΄ 1994-1999. Η εκτε΄λεση των προγραµµα΄των και ιδι΄ως η επιλογη΄ των επενδυ΄σεων, ανη΄κει στην αρµοδιο΄τητα των κρατω΄ν µελω΄ν. (1) (2) ΕΕ 30 της 20. 4. 1962. ΕΕ L 142 της 2. 6. 1997


title: Regolamento (CE) n. 2240/98 della Commissione del 16 ottobre 1998 che fissa i prezzi minimi di vendita del burro e gli importi massimi degli aiuti per la crema, il burro e per il burro concentrato per la diciottesima gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 2571/97

text: 17. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 281/23 REGOLAMENTO (CE) N. 2240/98 DELLA COMMISSIONE del 16 ottobre 1998 che fissa i prezzi minimi di vendita del burro e gli importi massimi degli aiuti per la crema, il burro e per il burro concentrato per la diciottesima gara partico- lare effettuata nell’ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 2571/97 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 804/68 del Consiglio, del 27 relativo all’organizzazione comune dei giugno 1968, mercati nel settore del lattiero- latte e dei prodotti caseari (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1587/96 (2), in particolare l’articolo 6, paragrafi 3 e 6, e l’articolo 12, paragrafo 3, considerando che, a norma del regolamento (CE) n. 2571/ 97 della Commissione, del 15 dicembre 1997, relativo alla vendita a prezzo ridotto di burro e alla concessione di un aiuto per la crema, il burro e il burro concentrato destinati alla fabbricazione dei prodotti della pasticceria, di gelati e di altri prodotti alimentari (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1982/98 (4), gli organismi di inter- vento vendono mediante gara alcuni quantitativi di burro da essi detenuti ed erogano un aiuto per la crema, il burro e il burro concentrato; che, a norma dell’articolo 18 del citato regolamento, si procede alla fissazione, tenendo conto delle offerte ricevute per ogni gara particolare, di un prezzo minimo di vendita del burro e di un importo il burro e il burro massimo dell’aiuto per la crema, concentrato, che possono essere differenziati secondo la destinazione, il tenore di materia grassa del burro e il modo di utilizzazione, ovvero si pu(cid:149) decidere di non dare seguito alla gara; che conseguentemente occorre fissare l’importo o gli importi delle cauzioni di trasformazione; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la diciottesima gara particolare effettuata nell’ambito della gara permanente indetta dal regolamento (CE) n. 2571/97, i prezzi minimi di vendita, l’importo massimo degli aiuti, nonch(cid:130) gli importi delle cauzioni di trasforma- zione sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 17 ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 13. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 21. (3) GU L 350 del 20. 12. 1997, pag. 3. (4) GU L 256 del 18. 9. 1998, pag. 9. L 281/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 10. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 16 ottobre 1998, che fissa i prezzi minimi di vendita del burro e gli importi massimi degli aiuti per la crema, il burro e per il burro concentrato per la diciottesima gara particolare effettuata nell’ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 2571/97 Formula A B Modo di utilizzazione Con rivelatori Senza rivelatori Con rivelatori Senza rivelatori (ECU/100 kg) Prezzo minimo di vendita Burro ‡ 82 % Cauzione di trasformazione Nello stato in cui si trova Concentrato Nello stato in cui si trova Concentrato Burro ‡ 82 % Burro : 82 % Burro concentrato Importo massimo dell’aiuto Crema Burro Cauzione di trasforma- zione Burro concentrato Crema — — — — 109 104 134 — 120 148 — — — — — 105 100 130 — — — — — — — — — 104 134 46 120 148 51 — — — — 105 — 130 44 — — —


title: Tiedonhakijan opas Euroopan unionin neuvosto.


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3142/98 do Deputado Joaquín SISÓ CRUELLAS Farliga dataspel

eurovoc_concepts:
automatic game
child
child protection
market approval
marketing
violence
young person

text: 6. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 320/27 Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissão (13 de Novembro de 1998) Só a partir de 1 de Janeiro de 2002 será proibida a pesca do atum com redes de deriva. Em conformidade com as decisões do Conselho, tanto na campanha de 1998 como nas campanhas anteriores, as restrições incidiam essencialmente nos comprimentos autorizados. A Comissão empenhou-se plenamente em fazer respeitar estas disposições, tendo cumprido a obrigação de apresentar anualmente ao Parlamento um relatório sobre o resultado das suas observações. Segundo estas, desde 1995 que tem sido aplicada de forma satisfatória a regulamentação que limita a 2,5 km os comprimentos máximos autorizados. Em relação ao ano corrente, a Comissão ainda não dispõe de todas as informações relativas às actividades de inspecção dos Estados-membros. De acordo com as informações disponíveis, foi constatada pelo menos uma infracção de um pescador que não respeitou o comprimento da rede. Como nos anos anteriores, a Comissão elaborará o relatório definitivo do ano logo que disponha de todos os elementos. Cabe aos Estados-membros sancionar as infracções à regulamentação em vigor. A Comissão continuará a velar pelo respeito das regulamentações relativas à utilização das redes de emalhar de deriva e, portanto, a seu tempo, das proibições. (1999/C 320/036) PERGUNTA ESCRITA E-3142/98 apresentada por Joaquín Sisó Cruellas (PPE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Jogos informáticos perigosos Existe um jogo informático, chamado «Carmagedon», com que muitas crianças se divertem de forma espantosa. Trata-se de um rali automobilístico em que ganha quem termine o circuito atropelando o maior número de pessoas e animais que circulem pela pista. Assim, se atropelarem um senhor gordo, ganham 100 pontos, 125 se se tratar de um polícia ou de uma velhinha, 150 ao passar por cima de uma vaca ou se conseguirem entrar com o carro num estádio americano e atropelar os jogadores que estão alinhados no centro do campo, etc. Todas estas acções têm também bonificações de tempo. Pelo que conhece este deputado, o jogo informático «Carmagedon» está proibido na Alemanha. Perante o alarme para a sociedade de que as crianças europeias se possam entreter e disfrutar deste jogo atroz, gostaria que a Comissão me respondesse às seguintes perguntas: < Poderia a Comissão indicar se está a par da existência deste «divertimento» informático? < Existe alguma possibilidade de este jogo «Carmagedon» ser proibido em toda a União Europeia? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissão (1 de Fevereiro de 1999) A Comissão está ao corrente, através das informações divulgadas pelos média, da existência do jogo informático em questão e das preocupações que o mesmo suscita devido às consequências eventuais para os utilizadores, nomeadamente para as crianças. No que respeita à eventualidade de este jogo ser proibido na Comunidade, convém lembrar que o domínio em questão é da competência dos Estados-membros em matéria de prevenção da violência e de repressão penal. Ao que parece, as autoridades dos Estados-membros acompanham atentamente os problemas relacionados com os jogos electrónicos perigosos e, em determinados casos, foram adoptadas medidas com vista à interdição do jogo em questão a nível nacional, como refere o Senhor Deputado. Além disso, alguns Estados- -membros dispõem de um sistema de classificação dos jogos informáticos consoante o seu nível de violência e proíbem a sua venda a menores em função de critérios etários


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3073/98 del José POMÉS RUIZ al Consejo. Propuesta de Reglamento sobre la creación de empleos y apoyo a las pequeñas y microempresas en los países del Magreb

eurovoc_concepts:
Maghreb
Morocco
Spain
aid to undertakings
cooperation policy
illegal migration
job creation
small and medium-sized enterprises

text: 21. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 142/81 Respuesta (18/19 de enero de 1999) Respondiendo a las preguntas que formula Su Señoría en relación con la posible reglamentación de las loterías a escala comunitaria, el Consejo quisiera mencionar los siguientes elementos. No se ha presentado al Consejo ninguna propuesta de acto jurídico que contemple la reglamentación de los juegos de azar. Por lo tanto no está previsto ningún acto del Consejo a este respecto. Por otra parte, el Consejo recuerda que el procedimiento de infracción que cita el artículo 169 del Tratado CE no establece la intervención del Consejo. Además, puesto que en el asunto incoado ante el Tribunal que cita Su Señoría no se cuestiona ningún acto del Consejo, no está prevista la intervención de éste en ese asunto. (1999/C 142/099) PREGUNTA ESCRITA E-3073/98 de José Pomés Ruiz (PPE) al Consejo (16 de octubre de 1998) Asunto: Propuesta de Reglamento sobre la creación de empleos y apoyo a las pequeñas y microempresas en los países del Magreb En julio de 1994 la Comisión Europea presentó una propuesta de Reglamento sobre la creación de empleos y apoyo a las pequeñas empresas y microempresas en los países del Magreb, la cual implicaba el procedimiento de cooperación. El Parlamento Europeo, haciéndose cargo de la importancia del informe, dio la mayor celeridad posible a la tramitación del mismo y se pronunció en primera lectura el 28 de octubre de 1994. Posteriormente, la Comisión Europea presentó la modificación de la propuesta de base, recogiendo la mayoría de las enmiendas presentadas por el Parlamento, el 22 de diciembre del mismo año. Desde entonces el Parlamento Europeo se mantiene a la espera de la Posición Común por parte del Consejo, sin que ésta se haya producido y sin recibir ningún tipo de explicación por la no presentación de la misma. Esta situación se ve además agravada ante los acontecimientos acaecidos en las últimas fechas a causa de la creciente emigración ilegal proveniente de los países del Magreb (principalmente de Marruecos) hacia España, con un saldo superior a las 200 muertes en el Estrecho de Gibraltar sólo en el presente año. ¿Podría el Consejo dar una razón por el retraso de dicha Posición Común? ¿Podría el Consejo dar una previsión de la fecha de entrega de dicha Posición Común? Respuesta (18/19 de enero de 1999) Rogamos a Su Señoría se remita a la respuesta dada por el Consejo a la pregunta escrita no 0364/98 del Sr. Fernández Martín. (1999/C 142/100) PREGUNTA ESCRITA E-3076/98 de Gianni Tamino (V) a la Comisión (9 de octubre de 1998) Asunto: Respeto de los criterios de seguridad en el cultivo de maíz y soja transgénicos en Maccarese (Roma) La Directiva 90/220 (1) establece algunos criterios para limitar el riesgo ambiental y sanitario derivado del cultivo de organismos transgénicos: según la información de que dispongo, el establecimiento agrícola


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3205/98 dell'on. Anne McINTOSH alla Commissione. Servizi ferroviari notturni in Europa

eurovoc_concepts:
EU Member State
General Court (EU)
application of EU law
night work
organisation of work
rail transport

text: 15. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 297/57 La Commissione ha chiesto agli Stati membri di fornire dettagli sulle loro strategie nazionali in materia di cambiamento climatico in modo da poter organizzare una strategia globale sul cambiamento climatico economicamente razionale e positiva per l’ambiente. Essa presenterà una nuova comunicazione su tale argomento entro giugno 1999. 4. La Commissione non dispone al momento di informazioni tali da poter rispondere a questa domanda. 5. La Banca Europea per gli investimenti (BEI), quale importante fornitrice di fondi per lo sviluppo dell’economia comunitaria, nel concedere prestiti tiene già conto degli obiettivi ambientali della Comunità. La Commissione si adopererà affinché la BEI nell’erogare i prestiti tenga debitamente conto della necessità per la Comunità di rispettare gli obiettivi di Kyoto. (1) COM(98) 571 def. (1999/C 297/075) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3205/98 di Anne McIntosh (PPE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Servizi ferroviari notturni in Europa Alla luce della decisione del Tribunale di primo grado, intende la Commissione estendere l’attuale periodo di otto anni previsto dall’autorizzazione vigente relativa ai servizi notturni europei? Risposta data dal sig. Van Miert a nome della Commissione (13 novembre 1998) Con la decisione del 15 settembre 1998, il tribunale di primo grado ha stabilito che l’accordo relativo ai servizi notturni europei non viola l’articolo 85, paragrafo 1, del trattato CE. In tale contesto non si rende necessaria una nuova decisione della Commissione che accordi un’esenzione conformemente a quanto previsto dalle disposizioni dell’articolo 85, paragrafo 3, del trattato CE. (1999/C 297/076) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3211/98 di Bernard Castagnède (ARE) alla Commissione (19 ottobre 1998) Oggetto: Risarcimento dei produttori di banane dopo il passaggio del ciclone George Quali disposizioni specifiche intende prendere la Commissione per risarcire sia i produttori europei di banane dei Caraibi sia i produttori ACP tradizionali della stessa zona, le cui piantagioni sono state devastate dal passaggio del ciclone George? Risposta data dal l sig. Fischler in nome della Commissione (13 novembre 1998) Nell’ambito del regolamento (CEE) 404/93 del Consiglio, del 13 febbraio 1993, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore della banana (1), la Commissione può adottare le misure specifiche che si impongono qualora l’approvvigionamento del mercato comunitario sia interessato da circostanze eccezionali. È opportuno determinare in primo luogo se si tratta realmente di circostanze eccezionali. Nel caso del ciclone «George» e della Guadalupa, la valutazione di tali circostanze è in corso e di conseguenza la Commissione non è ancora in grado di pronunciarsi


title: WRITTEN QUESTION No. 3120/98 by Raimo ILASKIVI to the Commission. The Leonia Bank's monopoly

eurovoc_concepts:
Finland
State monopoly
bank
competition law
monopoly

text: 21. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 142/87 Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1998) Siviili-ilmailumarkkinoiden vapauttaminen yhteisössä 1. tammikuuta 1993 lopetti reitti- ja tilauslentojen väliset erot yhteisön sisäisille reiteille pääsyn osalta. Tilauslentojen palveluehdoista Euroopassa ei näin ollen ole mitään erityisiä säännöksiä. Matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/314/ETY (1) on kuitenkin tiettyjä säännöksiä matkapaketin ostaneista matkustajista. Direktiivin 4 artiklan mukaan matkanjärjestäjän on korvattava kuluttajalle tarjottujen ja toimittujen palvelujen välinen ero. Viivästyksiä ei kuitenkaan nimenomaisesti kateta. Tilauslennoilta matkansa hankkineet matkustajat eivät tällä hetkellä kuulu tämän direktiivin soveltamis- alaan. Neuvoston asetuksella (2), jolla muutetaan 4. helmikuuta 1991 annettua asetusta (ETY) 295/91, pyritään korjaamaan tämä puute laajentamalla tilauslentoihin säännökset, joita sovelletaan, jos matkusta- jalta evätään pääsy lennolle. (1) EYVL L 158, 23. 6. 1990. (2) KOM(98) 580 lopullinen. (1999/C 142/107) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3120/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Leonia-pankin monopoli Suomen valtion omistamalla Leonia-pankilla on ollut täydellinen monopoli valtion maksuliikenteen välittämisessä. Tätä ei ole kilpailutettu, vaikka kilpailuvirasto ja muut rahalaitokset ovat sitä toivoneetkin. Viimeksi 29. 9. 1998 julkisuuteen tulleen tiedon mukaan valtionvarainministeriö on katsonut, ettei kilpailuttamiseen sen mielestä ole aihetta, koska pankki vielä toistaiseksi on valtion kokonaan omistama rahalaitos. Katsooko komissio, että terveen kilpailun poissulkeminen valtion raha-asioissa, erityisesti maksuliiken- teen hoidossa on hyväksyttävä ja jos ei, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä kilpailun toteuttamiseksi? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio muistuttaa, että monopolit eivät sinänsä ole kiellettyjä. Kun kuitenkin on kyse valtion monopolista, kuten tässä tapauksessa, on sovellettava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 90 artik- laa, jossa määrätään, että jäsenvaltiot eivät toteuta eivätkä pidä voimassa mitään toimenpidettä, joka koskee julkisia yrityksiä taikka yrityksiä, joille jäsenvaltiot myöntävät erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia ja joka on ristiriidassa perustamissopimuksen kanssa. Leonia-pankin tapauksesta komissiolla ei ole käytettävissään riittäviä tietoja sen arvioimiseksi, noudate- taanko asiassa Euroopan yhteisön kilpailusääntöjä


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3095/98 af André SAINJON til Kommissionen. FMI's støtte til Sydkorea og støttens følger for skibsværfterne

eurovoc_concepts:
International Monetary Fund
South Korea
aid to undertakings
banking
financial aid
monetary crisis
shipbuilding
use of aid

text: 29. 4. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 118/179 (1999/C 118/229) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3095/98 af AndrØ Sainjon (ARE) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: FMI(cid:146)s stłtte til Sydkorea og stłttens fłlger for skibsv(cid:230)rfterne I sin skrivelse af 3. marts 1998 fastslog Sir Leon Brittan, at Kommissionen ville fłlge situationen nłje og sikre sig, at Den Internationale Valutafonds stłtte til Sydkorea ikke anvendes til at redde konkursramte skibsv(cid:230)rfter. Kan Kommissionen redegłre for de hidtidige kontrolforanstaltninger og de fłrste resultater heraf? Svar afgivet af p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (5. november 1998) Kommissionen fłlger nłje udviklingen i finanskrisen i Korea og dens indvirkning p(cid:229) den europ(cid:230)iske v(cid:230)rftsindustri. P(cid:229) det europ(cid:230)isk-asiatiske młde ASEM II i april 1998 blev spłrgsm(cid:229)let om v(cid:230)rftsindustrien rejst over for ministeren for udenrigs- og handelsanliggender. Han erkendte, at overkapaciteten inden for sektoren skyldtes en uheldig l(cid:229)nepolitik, og at regeringens politik var at anvende markedsprincipperne mere stringent og alts(cid:229) ikke hj(cid:230)lpe de virksomheder inden for branchen, som var ved at g(cid:229) konkurs. Fłlgelig ville ingen af midlerne fra Den Internationale Valutafond (IMF) blive anvendt til skibsv(cid:230)rfter, der var i vanskeligheder. IMF(cid:146)s plan, som er godkendt af Korea, er udelukkende beregnet til at stabilisere finans- og banksystemet og ikke p(cid:229) nogen m(cid:229)de til at overfłre midler til de forskellige industrisektorer. Kommissionen har ikke s(cid:230)de i IMF, men fłlger dog nłje, hvordan situationen udvikler sig. Kommis- sionen har flere gange over for de koreanske myndigheder rejst en r(cid:230)kke spłrgsm(cid:229)l vedrłrende anvendelsen af den finansielle hj(cid:230)lp fra IMF. Disse spłrgsm(cid:229)l har v(cid:230)ret taget op p(cid:229) bilaterale młder, blandt andet under konsultationer p(cid:229) hłjt plan i maj 1998 mellem Kommissionen og de koreanske myndigheder. I den forbindelse blev der givet en r(cid:230)kke forsikringer. Kommissionen har dog bedt om flere pr(cid:230)cise oplysninger om omstruktureringen af sektoren, om eksportstłtten til skibe gennem Korea Eimbank og om p(cid:229)stande om lokal stłtte til underleverandłrer til skibsv(cid:230)rfterne. Kommissionen vil fortsat fłlge situation nłje. Kommissionen har dog hidtil ikke v(cid:230)ret i besiddelse af oplysninger, som głr det muligt at fastsl(cid:229), at Korea ikke skulle have overholdt sine internationale forpligtelser p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (1999/C 118/230) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3096/98 af Umberto Bossi (NI) til R(cid:229)det (19. oktober 1998) Om: CONIs monopolstilling i Italien, fodboldklubber og fri konkurrence Det monopol inden for konkurrencesport for professionelle og amatłrer, der blev fastlagt i Italien med lov nr. 426 af 16. februar 1942, kan ikke l(cid:230)ngere forsvares ikke mindst p(cid:229) baggrund af de store stłttebelłb, den italienske stat hvert (cid:229)r giver til CONI (den italienske olympiske komitØ). Konkurrence- og markeds- tilsynet, som ofte gennem forespłrgsler i parlamentet er blevet opfordret til handling, har aldrig gjort noget for at styrke det princip, at lovgiveren błr fremme konkurrence og nedbryde markedsdominans. De foranstaltninger, tilsynet har truffet med hensyn til fodboldligaen i serie A og B vedrłrende det evige problem med »pay-per-view«-tv-rettigheder, har ikke v(cid:230)ret effektive, da de har v(cid:230)ret rettet mod et organ tilhłrende Det Italienske Fodboldforbund (vedv(cid:230)gtens artikel 6, afsnit II), som reelt har et monopol inden for fodbold (vedt(cid:230)gtens artikel 1 og 2). Tilsynets foranstaltninger forsvarer ikke princippet vedrłrende den frie konkurrence og er til fordel for et beskedent antal grupper, som er aktive inden for dette omr(cid:229)de af sportssektoren


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3113/98 dell'on. Thomas MANN alla Commissione. Inutili vessazioni all'ingresso e all'uscita di Gibilterra

eurovoc_concepts:
Gibraltar
Spain
application of EU law
customs inspection
free movement of persons
frontier
identity document
tourism

text: C 182/44 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3113/98 di Thomas Mann (PPE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Inutili vessazioni all’ingresso e all’uscita di Gibilterra Per quale motivo la polizia di frontiera spagnola rallenta eccessivamente il traffico privato e turistico tra la Spagna e la Gran Bretagna, nella fattispecie Gibilterra, di modo che i viaggiatori in provenienza dall’UE sono praticamente prigionieri nelle loro auto per ore sotto temperature canicolari? Quali misure intende adottare la Commissione per modificare questa situazione insostenibile? Risposta del sig. Monti a nome della Commissione (7 dicembre 1998) L’onorevole parlamentare è invitato a riferirsi alle risposte della Commissione all’interrogazione scritta E- 1744/98 dell’onorevole sig. Mather (1), all’interrogazione scritta E-1404/95 dell’onorevole Seal (2) ed alle interrogazioni orali H-269/95 e H-353/95 rispettivamente degli onorevoli Lomas e Megahy durante l’ora delle interrogazioni della sessione di maggio 1995 del Parlamento (3). (1) GU C 13 del 18. 1. 1999, pag. 76. (2) GU C 213 del 17. 8. 1995. (3) Allegato GU 4-463 del 17. 5. 1995. (1999/C 182/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3117/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Regolamentazione degli scambi con l’estero La Commissione è consapevole del problema degli abusi fisici e sessuali commessi da famiglie ospitanti nei confronti di bambini stranieri partecipanti a scambi con l’estero, che spesso non sono regolamentati? Se la Commissione è consapevole del problema, quali azioni ha preso per proteggere i minori? In particolare, sono state prese iniziative per regolamentare a livello dell’Unione europea le scuole di lingue e le famiglie ospitanti? Risposta della sig. ra Cresson A nome della Commissione (5 febbraio 1999) I programmi per l’istruzione, la formazione e la gioventù non offrono la possibilità di scambi transnazionali per giovani di età inferiore ai 14 anni. Alla Commissione non è stato riferito alcun caso di abuso nei confronti di giovani partecipanti e i rischi di abuso sono comunque limitati, dal momento che i giovani sono inviati all’estero con accompagnatori. Il programma Socrates sostiene i progetti di istruzione congiunti «Lingua», che di norma prevedono la partecipazione di due gruppi di ragazzi dai 14 anni in su. Una parte importante del progetto è costituita dallo scambio di ospitalità, per un periodo di almeno 14 giorni, presso l’istituzione partner, nel caso in cui venga svolto un lavoro relativo a un progetto congiunto. Preferibilmente gli studenti dovrebbero soggiornare presso le famiglie degli altri studenti, vale a dire con un giovane che fa parte del gruppo, in modo da ottimizzare l’apprendimento linguistico e culturale del paese ospite. I gruppi di studenti sono sempre accompagnati da insegnanti, un uomo e una donna nel caso di un gruppo misto, e generalmente le famiglie partecipano al progetto


title: WRITTEN QUESTION No. 3100/98 by Elly PLOOIJ-VAN GORSEL , Johanna BOOGERD-QUAAK to the Commission. Problems with the storage of highly radioactive waste from the High Flux Reactor in Petten

eurovoc_concepts:
Netherlands
nuclear reactor
radioactive waste
storage of waste


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3094/98 degli onn. Angela SIERRA GONZÁLEZ , Pedro MARSET CAMPOS , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ alla Commissione. Politica del turistico sostenibile nell'Unione europea

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU initiative
environmental impact
sustainable development
tourism

text: 21. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 207/29 In ogni modo, appare evidente che il gruppo deve adempiere a tutti i suoi obblighi per rispettare le norme convenute con l’organismo intermediario. Nondimeno, secondo le informazioni ricevute dalla Commissione, le autorità spagnole sarebbero pronte ad avviare un’azione istituzionale per poter liquidare il saldo del Leader I a favore del gruppo « La montaña ». (1999/C 207/037) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3094/98 di Angela Sierra González (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) e Laura González Álvarez (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Politica del turistico sostenibile nell’Unione europea (16 ottobre 1998) In numerose regioni europee vengono avviate iniziative a favore di un modello sostenibile di sviluppo turistico, segnatamente le iniziative «sviluppo sostenibile nelle isole», «Programma di Agenda locale 21» per località turistiche, la «Carta del Turismo Sostenibile» adottata in occasione della Conferenza mondiale di Lanzarote, promossa dall’UNESCO nel 1995, ecc. Sembra necessario che l’Unione europea, che costituisce una delle grandi destinazioni turistiche nel mondo e da cui parte un gran numero di turisti, organizzi, attraverso la Commissione europea, strategie per il miglioramento degli spazi turistici, segnatamente i «luoghi destinati ad un afflusso massiccio» della Comunità. Sarebbe, inoltre, opportuno sviluppare una politica destinata a conservare quanto più possibile le risorse naturali a fronte dello sviluppo turistico, a garantire la compatibilità tra le attività turistiche e la preservazione degli spazi di grande valore paesaggistico e naturalistico, a elaborare direttive sulla «capacità di carico» delle destinazioni turistiche, ecc. Può dire la Commissione se ha esaminato la possibilità di promuovere iniziative di politiche del turismo sostenibile nell’Unione europea, tenendo conto dell’importanza di tale settore economico, della sua portata nella gestione del territorio e della crescente competitività a livello internazionale? Risposta data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (7 dicembre 1998) Nel rispetto dell’obbligo di integrare l’ambiente nelle politiche comunitarie, la Commissione analizza la strategia necessaria a soddisfare questa prescrizione nel settore del turismo. Inoltre, la Commissione è in attesa dell’approvazione del Consiglio di un primo programma pluriennale a favore del turismo europeo (1) che prevede, tra l’altro, la promozione del turismo sostenibile con una pianificazione di strategie integrate e di differenti politiche, programmi ed iniziative che contribuiscono al loro sviluppo. La gestione integrata della qualità delle mete turistiche favorisce un approccio esteso a tutti i settori che influiscono sullo sviluppo del turismo, compresa la gestione appropriata delle risorse naturali. Nel 1997 la Commissione ha avviato tre studi sulla gestione integrata della qualità presso mete turistiche costiere, agricole ed urbane. Questi studi mirano ad individuare e ad analizzare la migliore pratica nella gestione integrata della qualità nei paesi dello Spazio economico europeo e a contribuire allo scambio di esperienze e al trasferimento di conoscenze all’interno dell’Europa, fungendo da guida sia per il settore pubblico, in particolare per le autorità locali, che per il settore privato, in particolare per le aziende turistiche. I risultati saranno disponibili nella prima metà del 1999. La Commissione è consapevole della scarsità di informazioni relative all’impatto ambientale del turismo su scala comunitaria. Essa è già impegnata nella fase iniziale della preparazione di indicatori di sviluppo sostenibile per i trasporti e l’energia e partecipa attivamente alle discussioni in sede OCSE sugli indicatori ambientali per l’agricoltura. La Commissione sta considerando la possibilità di preparare, in una seconda fase, indicatori di sviluppo sostenibile per il turismo. (1) COM(96) 635 def


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3138/98 von Giuseppe RAUTI an die Kommission. Unzulängliche Verwaltung der Mittel für Berufsbildungsmaßnahmen

eurovoc_concepts:
Basilicata
fund (EU)
management
petition
use of aid
vocational training

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 297/51 (1999/C 297/066) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3138/98 von Giuseppe Rauti (NI) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Unzulängliche Verwaltung der Mittel für Berufsbildungsmaßnahmen Herr Giovanni De Blasiis, Leiter des Rechtsbüros des Regionalrates der Region von Basilicata, hat eine Petition zur unzulänglichen Verwendung der für Berufsbildungsmaßnahmen vorgesehenen Gemeinschaftsmittel eingereicht, die im allgemeinen Register unter der Nummer 47/96 geführt wird. Am 26. Juni 1996 hat der Petitionsausschuß des Europäischen Parlaments die von Herrn De Blasiis angesprochenen Fragen für „zulässig“ erklärt. Sodann hat er die Prüfung der Petition eingeleitet und beschlossen, die Europäische Kommission um Stellungnahme zu den einzelnen Aspekten des Problems zu ersuchen. Kann die Europäische Kommission angeben, welche Maßnahmen sie im Zusammenhang mit dieser Frage zu treffen gedenkt? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (16. Dezember 1998) In Erwiderung eines Informationsersuchens des Petitionsausschusses zur Petition Nr. 47/96 von Dr. Giovanni De Blasiis hat die Kommission dem Ausschuß am 12. November 1996 eine Antwort übermittelt. Die Petition wurde auf einem Treffen des Petitionsausschusses am 17. und 18. März 1997 abschließend erörtert. (1999/C 297/067) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3143/98 von Joaquín Sisó Cruellas (PPE) an die Kommission Betrifft: Internationaler Tag der Alphabetisierung (16. Oktober 1998) Am 8. September d. J. wurde der Internationale Tag der Alphabetisierung begangen, der von der UNO und der UNESCO ausgerufen wurde, um die Völkergemeinschaft für Bildung und Entwicklung zu sensibilisieren und in diesem Bereich ein weltweites Engagement zu bewirken. Immerhin wird geschätzt, daß es im Jahr 2005 in der Bevölkerung über 15 Jahre etwa 870 Millionen Analphabeten geben wird. In diesem Zusammenhang sind auch die Daten des spanischen Nationalen Statistischen Amts zu sehen, denen zufolge über eine Million Menschen in Spanien Analphabeten sind, davon 960. 000 Frauen und 380. 000 Männer. Die Kommission: D Kann sie diesbezüglich mitteilen, wie viele Analphabeten es in der Europäischen Union gibt und, wenn möglich, eine Aufstellung vorlegen, aus der der Anteil der Analphabeten in jedem Mitgliedstaat aufgeschlüsselt nach Frauen und Männern hervorgeht? D Welche konkreten Maßnahmen werden von der Union durchgeführt, um das Analphabetentum zu bekämpfen? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (27. November 1998) Am 14. Mai 1987 wurden die Schlußfolgerungen des Ministerrats und der Minister für Bildung zu einem europäischen Programm für die verstärkte Bekämpfung des Analphabetismus verabschiedet. Hierbei wurde die Auffassung vertreten, daß der Analphabetismus neben schulischen Ursachen mehrere andere Ursachen hat. die sich gegenseitig verstärken: soziale, geographische, medizinische und psychologische Faktoren sowie Mißverhältnis zwischen den kulturellen Erfordernissen und den Erfordernissen der Medien- und DV-Sprache. Ferner wird die Auffassung vertreten, daß mit der Schulpflicht alleine der Analphabetismus nicht bekämpft werden kann und daß Initiativen im Rahmen einer Gesamtstrategie ergriffen werden müssen, um zugleich den Analphabetismus in der Schule zu verhindern und die Alphabetisierung von Erwachsenen zu verbessern


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2235/98 af 16. oktober 1998 om forudfastsat støtte til privat oplagring af hele og halve slagtekroppe af lam i Finland, Irland og Det Forenede Kongerige

eurovoc_concepts:
Finland
Ireland
United Kingdom
private stock
sheepmeat
storage premium

text: L 281/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 10. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2235/98 af 16. oktober 1998 om forudfastsat støtte til privat oplagring af hele og halve slagtekroppe af lam i Finland, Irland og Det Forenede Kongerige KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3013/89 af 25. september 1989 om den fælles markedsordning for f(cid:134)re- og gedekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1589/96 (2), særlig artikel 7, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 3446/90 af 27. november 1990 om gennemførelsesbestemmelser vedrø- rende støtte til privat oplagring af f(cid:134)re- og gedekød (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3533/93 (4), er der fastsat bestemmelser for de tilfælde, hvor støtten fastsættes forud med et fast beløb; Kommissionens forordning (EØF) nr. 3447/90 af 28. november 1990 om de særlige betingelser for ydelse af støtte til privat oplagring af f(cid:134)re- og gedekød (5), senest indeholder ændret ved forordning (EF) nr. 40/96 (6), bestemmelser om en minimumsmængde pr. kontrakt; efter artikel 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3013/89 kan der træffes afgørelse om at yde støtte til privat oplagring; ifølge artiklen anvendes disse foranstaltninger p(cid:134) grundlag af situationen i hvert noteringsomr(cid:134)de; i betragtning af den særligt vanskelige markedssituation i Finland, Irland og Det Forenede Kongerige bør der iværksættes en s(cid:134)dan procedure; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for F(cid:134)re- og Gedekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. I Finland, Irland og Det Forenede Kongerige kan der med forbehold af bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 3447/90 mellem den 19. oktober og den 20. november 1998 indgives ansøgninger om støtte til privat oplagring af hele og halve slagtekroppe af lam, i et omfang af højst 150 tons for Finland, 450 tons for Irland og 2 400 tons for Det Forenede Kongerige. Ansøgninger, der indgives den dag eller dagen efter den dag, hvor den samlede mængde, der ansøges om, over- stiger de i første afsnit nævnte mængder, antages ikke. De mængder, for hvilke der indgives ansøgninger den dag, hvor den samlede mængde overskrides, nedsættes tilsva- rende. 2. Støtten er p(cid:134) 1 400 ECU/ton for en oplagringspe- riode p(cid:134) mindst tre m(cid:134)neder. Oplagreren bestemmer dog selv den faktiske oplagringsperiode. Perioden er p(cid:134) mindst tre og højst syv m(cid:134)neder. Er oplagringsperioden p(cid:134) mere end tre m(cid:134)neder, forhøjes støtten med 1,45 ECU/ton pr. dag. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 289 af 7. 10. 1989, s. 1. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 25. (3) EFT L 333 af 30. 11. 1990, s. 39. (4) EFT L 321 af 23. 12. 1993, s. 9. (5) EFT L 333 af 30. 11. 1990, s. 46. (6) EFT L 10 af 13. 1. 1996, s. 6