title: 98/631/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä lokakuuta 1998, neuvoston direktiivin 96/67/EY 9 artiklan soveltamisesta Kölnin/Bonnin lentoasemaan (Flughafen Köln/Bonn GmbH) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3336) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
North Rhine-Westphalia
airport
derogation from EU law
market access
provision of services
transport infrastructure

text: 11. 11. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 300/33 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, neuvoston direktiivin 96/67/EY 9 artiklan soveltamisesta K(cid:148)lnin/Bonnin lento- asemaan (Flughafen K(cid:148)ln/Bonn GmbH) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3336) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/631/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon p(cid:132)(cid:132)syst(cid:132) maahuolinnan markkinoille lokakuuta 1996 yhteis(cid:148)n lentoasemilla 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) annetun neuvoston direktiivin 96/67/EY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 5 kohdan, ottaa huomioon Saksan viranomaisten 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)- kuuta 1998 esitt(cid:132)m(cid:132)n pyynn(cid:148)n hyv(cid:132)ksy(cid:132) niiden tekem(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s ja on kuullut kyseisi(cid:132) viranomaisia, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132): I. SAKSAN LIITTOTASAVALLAN HALLTUKSEN ILMOITTAMAN POIKKEUKSEN SOVELTAMISALA 1. Saksan viranomaisten antama ilmoitus Saksan viranomaiset toimittivat komissiolle 30. hein(cid:132)- kuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), jonka komissio vastaanotti 3. elokuuta, pyynn(cid:148)n hyv(cid:132)ksy(cid:132) Saksan liittotasavallan hallituksen 23. hein(cid:132)kuuta 1998 tekem(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s, jolla K(cid:148)lnin/Bonnin lentoasemalle (Flughafen K(cid:148)ln/Bonn GmbH) my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n seuraava poikkeus: — Omahuolinnan harjoittaminen rajoitetaan yhteen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)(cid:132)n direktiivin liitteen 3 ja 4 kohdassa tarkoitet- tujen, tulevan, l(cid:132)htev(cid:132)n ja kauttakulkevan rahdin ja postin fyysist(cid:132) k(cid:132)sittely(cid:132) lentoaseman ja ilma-aluksen v(cid:132)lill(cid:132) koskevien palvelujen sek(cid:132) 5 kohdan 4 alakoh- dassa tarkoitettujen palvelujen (miehist(cid:148)n kuljetusta lukuun ottamatta) osalta. T(cid:132)m(cid:132) poikkeus on my(cid:148)n- netty direktiivin 9 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla, ja se on voimassa 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1999. Komissio julkaisi direktiivin 9 artiklan 3 kohdan mukai- sesti otteen ilmoituksesta Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132) (2) ja kehotti niit(cid:132), joita asia koskee, esitt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n sille huomautuksensa. (1) EYVL L 272, 25. 10. 1996, s. 36 (2) EYVL C 267, 26. 8. 1998 Komissio pyysi 24. syyskuuta 1998 direktiivin 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti Saksan hallitusta esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)kemyk- sens(cid:132) komission arviointiluonnoksesta. Saksan viran- lokakuuta 1998 omaiset vastasivat 30. syyskuuta ja 1. p(cid:132)iv(cid:132)tyin kirjein. Poikkeuksen perusteet on K(cid:148)lnin/Bonnin Maahuolinnan markkinoille p(cid:132)(cid:132)sy(cid:132) koskevista yleisist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n direktiivin 6 ja 7 artiklassa. S(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)iss(cid:132) tuodaan selke(cid:132)sti esille useimpia maahuolintapal- veluja koskeva markkinoiden suurimman mahdollisen avoimuuden periaate. Sellaisen lentoaseman osalta, jonka liikenteen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lentoaseman luokkaa, direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n omahuolinnan harjoitta- misoikeuden tunnustamisesta 1. tammikuuta 1998 alkaen ja kolmansille osapuolille tarjottavien maahuolintapalve- lujen markkinoiden avaamisesta 1. tammikuuta 1999 alkaen. Direktiiviss(cid:132) ei kuitenkaan vaadita t(cid:132)ydellist(cid:132) markkinoiden vapauttamista, koska lentoasemien tilanne ja niiden teht(cid:132)v(cid:132)t ovat luonteeltaan erityiset etenkin turvallisuusongelmien mutta my(cid:148)s tila- ja kapasiteettira- joitteiden vuoksi, joita voi esiinty(cid:132) osissa useimpia lento- asemia. Sen sijaan vaaditaan sek(cid:132) omahuolinnan ett(cid:132) kolmansille osapuolille annettavien palvelujen avoi- muuden tietty(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)istasoa niiss(cid:132) nelj(cid:132)(cid:132)n eri luok- joita annetaan lentoaseman kaan kuuluvissa palveluissa, lentoliikennepuolella, joka on erityisen t(cid:132)rke(cid:132) lento- aseman osa. N(cid:132)it(cid:132) palveluluokkia ovat asematasopalvelut, matkatavaroiden k(cid:132)sittely, polttoainehuolinta sek(cid:132) jotkin rahdin ja postin k(cid:132)sittelyyn liittyv(cid:132)t teht(cid:132)v(cid:132)t. Neuvoston direktiiviss(cid:132) 96/67/EY otetaan huomioon my(cid:148)s se, ett(cid:132) er(cid:132)iss(cid:132) poikkeuksellisissa tilanteissa vakavat tila- ja kapasiteettiongelmat est(cid:132)v(cid:132)t avaamasta markkinoita s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) laajuudessa. T(cid:132)llaisissa tapauksissa voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisia poikkeuksia, jotta lentoasema saa ratkaistua rajoitteista johtuvat ongelmat. N(cid:132)m(cid:132) poik- keukset voivat siten olla ainoastaan poikkeuksellisia, eik(cid:132) niiden tavoitteena lentoasemille pidemp(cid:132)(cid:132) mukautumisaikaa kuin direktiivin 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n. yleisesti taata ole L 300/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 11. 98 Poikkeus voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) vain erityisten tila- ja kapasi- teettirajoitteiden vuoksi. Saksan viranomaiset my(cid:148)nsiv(cid:132)t edell(cid:132) mainitun poikkeuksen t(cid:132)llaisin perustein ja direk- tiivin 96/67/EY osaksi kansallista lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) saatta- joulukuuta 1997 annetun Saksan asetuksen neen, 10. ”Verordnung (cid:129)ber Bodenabfertigungsdienste auf Flug- pl(cid:132)tzen und zur (cid:142)nderung weiterer luftrechtlicher Vorschriften” (3) 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaisesti. 2. Huolintapalveluiden tilanne K(cid:148)lnin/Bonnin lentoasemalla 2. 1. Lentoaseman esittely K(cid:148)lnin/Bonnin lentoasema sijaitsee 15 km K(cid:148)lnist(cid:132) etel(cid:132)(cid:132)n. Lentoasemalla on kolme kiitorataa (kaksi rinnak- kaista ja yksi poikittainen; n(cid:132)ist(cid:132) t(cid:132)rkein on 3 800 m pitk(cid:132)) ja se voi vastaanottaa pitk(cid:132)n matkan lentoja. Lento- asemaa hallinnoi Flughafen K(cid:148)ln/Bonn GmbH. Lentoasemalla on: — Matkustajaterminaali, jossa on kaksi matkustajalaituria (B ja C), joissa on kummassakin 6 putkipaikkaa. Lii- kenteen kasvu on ollut merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132): 5,3 miljoonaa matkustajaa vuonna 1996, 5,6 miljoonaa vuonna 1997 ja ennusteen mukaan 8,3 miljoonaa vuonna 2000. Terminaali on rakennettu 1960-luvulla ja avattu lii- kenteelle 1970 suunniteltuna kapasiteettinaan 4 miljoonaa matkustajaa. Liikenteen kasvu on edellyt- t(cid:132)nyt rakennusten laajentamista ja muuttamista useaan otteeseen. Vuonna 1996 tehtiin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s rakentaa nykyisen terminaalin jatkoksi uusi terminaali (termi- naali 2), jonka pit(cid:132)isi lis(cid:132)t(cid:132) kapasiteettia 6 miljoonalla olisi matkustajalla siten 14 miljoonaa matkustajaa vuodessa, kun uusi terminaali avataan vuonna 2000. T(cid:132)m(cid:132) auttaa vastaa- maan kysynt(cid:132)(cid:132)n ainakin vuoteen 2010. vuodessa. Kokonaiskapasiteetti — Merkitt(cid:132)v(cid:132) rahtialue, joka sijaitsee p(cid:132)(cid:132)kiitoradan suun- taisesti ja jossa k(cid:132)sitellyn rahdin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on kasvanut hyvin huomattavasti: 351 000 tonnia vuonna 1996 (rahti ja posti), 400 000 tonnia vuonna 1997 ja ennus- teen mukaan l(cid:132)hes 640 000 tonnia vuonna 2000. Lentoasema on ollut t(cid:132)ysin yhteensovitettu vuodesta 1997 erityisesti matkustajaterminaalin kapasiteettiongelmien vuoksi. Lentoliikennepuolen kapasiteetti on t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) 52 operaatiota tunnissa p(cid:132)iv(cid:132)saikaan ja 36 operaatiota tunnissa y(cid:148)ll(cid:132). Kiitoratojen ja rullausteiden j(cid:132)rjestely- t(cid:148)iden ansiosta kapasiteetin uskotaan riitt(cid:132)v(cid:132)n vuoteen 2005. Aiheutuva melu h(cid:132)iritsee kuitenkin l(cid:132)hialueen lentoasemamaksut ovat hyvin asukkaita, mink(cid:132) vuoksi joita ei ole luokiteltu lukuun 3. korkeita ilma-aluksille, (3) Bundesgesetzblatt 1997 Teil 1 N:o 82, 16. 12. 1997, 2885. 2. 2. Huolintapalvelut lentoasemalla Nykyisin osa maahuolintapalveluista on jo avattu kilpai- ja lentoasemalla toimii useita palvelujen tarjoajia lulle, sek(cid:132) omahuolintaa harjoittavia k(cid:132)ytt(cid:132)ji(cid:132). N(cid:132)in on maahuo- linnan hallinnossa (direktiivin liitteen 1 kohta) (12 omahuolintaa harjoittavaa k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)(cid:132) ja 7 palvelujen tarjo- ajaa), matkustajien avustamisessa (2 kohta) (5 omahuo- lintaa harjoittavaa k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)(cid:132) ja 7 palvelujen tarjoajaa), rahdin k(cid:132)sittelyss(cid:132) (4 kohdan 1 alakohta) lukuun otta- matta ilma-aluksen ja terminaalin v(cid:132)lisi(cid:132) operaatioita, tietyiss(cid:132) asematasopalveluissa (5 kohdan 3 alakohta ja 5 kohdan 7 alakohta) ja miehist(cid:148)n kuljetuksessa (osa 5 kohdan 4 alakohtaa), siivouksessa (6 kohta), polttoaine- ja (cid:148)ljyhuolinnassa (7 kohta), teknisess(cid:132) huollossa (8 kohta) ja lentotoiminnassa (9 kohta). Liitteen 10 kohdassa mainittuja kentt(cid:132)kuljetuksia ei tarvita, koska terminaaleja on vain yksi. Catering-palve- luita (11 kohta) tarjoaa kaksi eri yhti(cid:148)t(cid:132). Kaikki kolmansille osapuolille tarjottavat palvelut vapau- tetaan 1. tammikuuta 1999 direktiivin s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten ja Saksan asetuksen mukaisesti. Saksan viranomaisten my(cid:148)n- t(cid:132)m(cid:132) poikkeus koskee siten vain omahuolintaa. Poikkeuk- sella rajoitetaan omahuolintaa harjoittavien k(cid:132)ytt(cid:132)jien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) yhteen direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)dettyjen kahden sijasta. Poikkeus rajoittuu matkatavaroiden k(cid:132)sittelyyn (3 kohta), ilma-aluksen kuormaamiseen ja purkamiseen, matkusta- jien ja matkatavaroiden kuljetukseen ilma-aluksen ja terminaalin v(cid:132)lill(cid:132) (osa 5 kohdan 4 alakohtaa) sek(cid:132) rahdin ja postin k(cid:132)sittelyyn (4 kohta). II. SAKSAN VIRANOMAISTEN ESITT(cid:142)M(cid:142)T RAJOIT- TEET Saksan hallituksen my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) poikkeusta perustellaan aiheutuvilla tilaongelmilla, kun maahuolintapalvelujen tammikuuta 1999. Markkinoiden markkinat avataan 1. avaaminen osuu yhteen lentoaseman kaavailtujen laajen- nust(cid:148)iden kanssa. Ty(cid:148)t liittyv(cid:132)t rautatieyhteyden ja termi- naalin 2 rakentamiseen. Saksan viranomaiset arvioivat, ett(cid:132) 1. tammikuuta 1999 k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva tila riitt(cid:132)(cid:132) toiselle palvelujen tarjoajalle, kuten direktiivin t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n panevassa Saksan asetuksessa edellytet(cid:132)(cid:132)n, ja yhdelle omahuolintaa harjoittavalle k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, mutta laajennus- t(cid:148)iden vuoksi ei ole mahdollista antaa omahuolinnan harjoittamisoikeutta toiselle k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle. Esitetyt arviot perustuvat Fraunhofer-Institut f(cid:129)r Mate- rialfluss und Logistik -laitoksen selvitykseen ”Kapazit(cid:132)ts- und Qualit(cid:132)tsauswirkungen f(cid:129)r den Flughafen K(cid:148)ln/ Bonn bei Zulassung weiterer Abfertiger auf dem Vorfeld f(cid:129)r den Zeitraum von 1997 bis 2003” (30. 5. 1997), joka on laadittu K(cid:148)lnin/Bonnin lentoaseman pit(cid:132)j(cid:132)n pyynn(cid:148)st(cid:132). 11. 11. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 300/35 1. Fraunhofer-instituutin selvitys on melko Fraunhofer-instituutin selvityksess(cid:132) muistutetaan yleisesti, ett(cid:132) vaikka lentoaseman kokonaispinta-ala on melko huomattava, l(cid:132)hes 1 000 ha, toimintaan k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva ala rajoittavien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten vuoksi. Selvitys osoittaa, ett(cid:132) maahuolintapal- velujen tyydytt(cid:132)v(cid:132) hoitaminen on vaikeaa jo nykyisin, vaikka kolmansille osapuolille palveluja tarjoaa vain lento- aseman pit(cid:132)j(cid:132). rakentamista v(cid:132)h(cid:132)inen Kaluston ja ajoneuvojen suuri m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pakottaa lento- aseman k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n jo kaiken maahuolintapalveluille varatun tilan. Selvityksen mukaan ei ole mahdollista k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) laajemmin lentoasemalla olevia ilma-alusten seisonta-alueita huolin- takaluston s(cid:132)ilytt(cid:132)miseen. Lukuisia ilma-aluksia pys(cid:132)k(cid:148)i- d(cid:132)(cid:132)n kent(cid:132)lle y(cid:148)ksi — etenkin matkustajaterminaalin ymp(cid:132)rille sek(cid:132) rahtirakennusten l(cid:132)heisyyteen (cid:148)isi(cid:132) operaa- tioita varten, jotka ovat vilkkaimmillaan klo 02–03 — ja lis(cid:132)ksi on tarpeen ulottaa maahuolintapalvelut rahtikonei- siin paikoilla, joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n tavanomaisesti matkustajako- neiden l(cid:132)hell(cid:132) matkustajaterminaalia. Lis(cid:132)ksi lentoaseman on suljettava kiitorata 14R32L (lyhyt rinnakkainen kiitorata etel(cid:132)ss(cid:132)) noin kahdentoista Fokker- tyyppisen ilma-aluksen paikoitusta ja huolintaa varten. avustamiseen P(cid:132)iv(cid:132)saikaan osaa kiitoradasta on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) maahuolinta- kaluston s(cid:132)ilytykseen. Fraunhofer-instituutin mukaan t(cid:132)ss(cid:132) tilanteessa maahuo- lintakalustoa varten tarvittavan tilan vaje on nykyisin arvi- olta 3 172 m2 staattisen tilantarpeen (pelk(cid:132)n s(cid:132)ilytyksen) ja 4 346 m2 dynaamisen tilantarpeen (kaluston k(cid:132)ytt(cid:132)miseen tarvittava tila mukaan luettuna) osalta, jos maahuolintapal- veluja tarjotaan t(cid:132)h(cid:132)n toimintaan varatuilla alueilla. Fraun- hofer-instituutin selvityksen mukaan tilavaje saadaan paikattua vain k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) lukuisia ilma-aluspaikkoja. T(cid:132)m(cid:132) yleinen ruuhkautuneisuus jatkunee terminaalin 2 asematason t(cid:148)iden valmistumiseen eli ainakin vuoden 1999 puoliv(cid:132)liin ja mahdollisesti vuoden 1999 loppuun asti, joten se voitaisiin avata matkustajille maaliskuussa 2000. Tilank(cid:132)ytt(cid:148) on siten vain juuri ja juuri turvallisuus- normien ja siedett(cid:132)vyyden rajoissa. Fraunhofer-instituutin laatimissa malleissa, jotka koskevat markkinoiden avaamista, osoitetaan selv(cid:132) yhteys toimi- joiden — palvelujen tarjoajien tai omahuolintaa harjoitta- vien k(cid:132)ytt(cid:132)jien — lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n sek(cid:132) tarvittavan kaluston ja ajoneuvojen v(cid:132)lill(cid:132). Selvityksess(cid:132) muistutetaan, ett(cid:132) jokai- sella toimijalla on oltava riitt(cid:132)v(cid:132)sti kalustoa ruuhkahui- vastaa v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) ja ett(cid:132) puista ja sopimusvelvoitteistaan selviytymiseksi ruuhkahuippujen ajankohta vaihtelee asiakkaiden mukaan eik(cid:132) lentoaseman ruuhkahuippuja. Selvityksen mukaan palvelujen tarjoajien tai omahuolintaa harjoittavien k(cid:132)ytt(cid:132)jien p(cid:132)(cid:132)st(cid:132)minen lentoasemalle direk- tiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) laajuudessa nostaisi staattisen tilavajeen 9 420 m2:iin ja dynaamisen 12 908 m2:iin. T(cid:132)llainen tila voidaan saada k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ainoastaan sulkemalla ilma-alus- paikkoja. 2. Saksan viranomaisten kanta Muistutettuaan, ett(cid:132) lentoasemalla oleva maahuolintaka- lusto on sek(cid:132) tarpeen ett(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132) liikenteenharjoittajien tarpeisiin vastaamiseksi, Saksan viranomaiset esittiv(cid:132)t 3. elokuuta 1998 tekem(cid:132)ss(cid:132)(cid:132)n ilmoituksessa arvion, ett(cid:132) olisi mahdollista ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n yhteens(cid:132) l(cid:132)hes 2 600 m2 lis(cid:132)- tilaa, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n nyky(cid:132)(cid:132)n k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) poistetun kaluston s(cid:132)ilytykseen. Lis(cid:132)ksi on otettava huomioon lentoaseman itsens(cid:132) maahuolintapalveluja varten tarvitseman tilan v(cid:132)heneminen, koska se menett(cid:132)(cid:132) markkinaosuuksia avau- tuvan kilpailun my(cid:148)t(cid:132). Saksan viranomaiset mainitsevat my(cid:148)s TNT-yhti(cid:148)lt(cid:132) vapautuneen tilan, koska yhti(cid:148) siirtyi K(cid:148)lnin/Bonnin lentoasemalta Li(cid:138)geen helmikuun 1998 lopussa. N(cid:132)m(cid:132) tilat, arviolta 8 000 m2 rakennettua tilaa ja noin 2 000 m2 k(cid:132)sittelyalueita, on lentoasemaviran- omaisten mukaan tarkoitus jakaa kahdelle muulle rahti- ja postiyritykselle, DHL:IIe ja UPS:lle, vaikka lentoasema on tietoinen aiheuttamista velvoitteista. Saksan viranomaiset huomauttavat, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) tilat on ensisijaisesti varattava markkinoiden avaamiseen s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)islaajuudessa. Niiden mukaan on my(cid:148)s mahdollista s(cid:132)ilytystilaa huolintakalustolle ainakin uuden l(cid:132)ntisen rahtialueen laidalla. T(cid:132)m(cid:132)n alueen ensimm(cid:132)inen vaihe valmistuu jo syksyll(cid:132) 1998. Alue on tarkoitettu rahdink(cid:132)sittelyyn, jonka ruuhkahuippu sijoittuu keskelle y(cid:148)t(cid:132), joten p(cid:132)iv(cid:132)saikaan huolintakalustoa voitaisiin s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) samalla alueella. vapauttamistoimenpiteiden rakentaa j(cid:132)rjest(cid:132)(cid:132) tai Saksan viranomaisten mukaan alueen C, jolla sijaitsee 5 ilma-alusten k(cid:132)sittelypaikkaa, keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen k(cid:132)ytt(cid:148)aste on vain 50 prosenttia. Vaikkakin t(cid:132)m(cid:132)n alueen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) rajoittavat v(cid:132)liaikaisesti uuden terminaalin 2 rakennusty(cid:148)t, Saksan viranomaiset katsovat, ett(cid:132) olisi mahdollista s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) laitteita tai ajoneuvoja t(cid:132)ll(cid:132)kin alueella ainakin terminaalin 2 avaamiseen asti. Siihen menness(cid:132) saadaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n uutta tilaa, jolloin huolintakaluston s(cid:132)ilytt(cid:132)- minen ei en(cid:132)(cid:132) aiheuttane ongelmia. L 300/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 11. 98 Kevyen kaluston s(cid:132)ilytykseen voitaisiin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainakin v(cid:132)liaikaisesti my(cid:148)s paikoitusaluetta, joka sijaitsee pienten ilma-alusten paikoitusalueen (GAT 3) l(cid:132)heisyydess(cid:132) linja- autoille varatun alueen vieress(cid:132). Kaikki n(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)liaikaiset ratkaisut voidaan muuttaa vaki- naisiksi heti kun tulevaan terminaaliin 2 liittyv(cid:132) alue saadaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n aikataulun mukaan kes(cid:132)ll(cid:132) 1999 ja joka tapauksessa viimeist(cid:132)(cid:132)n vuoden 1999 lopulla. Saksan viranomaiset katsovatkin, ett(cid:132) ottaen huomioon jotka lentoasema voisi vapauttaa edell(cid:132) mainitut alueet, k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti, lentoasemalle on mahdollista toinen maahuolintapalvelujen tarjoaja. N(cid:132)in p(cid:132)(cid:132)st(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ytett(cid:132)isiin kolmansille osapuolille palvelujen tarjoamista koskevat vaatimukset, joista s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n Saksan asetuksessa ”Verordnung (cid:129)ber Bodenabfertigungsdienste auf Flug- pl(cid:132)tzen und zur (cid:142)nderung weiterer luftrechtlicher jolla saatetaan direktiivi osaksi kansallista Vorschriften”, lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132), jossa t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n ja erityisesti sen liite, lentoasemalle hyv(cid:132)ksyttyjen palvelujen tarjoajien luku- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) ilmoituksessa tarkoitettujen palvelujen osalta. tila N(cid:132)in vapautuva riitt(cid:132)isi my(cid:148)s yhdelle uudelle omahuolintaa harjoittavalle k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, mutta ei Saksan viranomaisten mukaan toiselle samanlaista toimintaa harjoittavalle k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle ennen vuoden 1999 loppua. tulevan terminaalin 2 T(cid:132)ll(cid:148)in saadaan valmiiksi vieress(cid:132) sijaitsevalla alueella ja voidaan vapauttaa riitt(cid:132)v(cid:132)sti tilaa markkinoiden avaamiseksi direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) laajuudessa. ty(cid:148)t III. ASIANOSAISTEN HUOMIOT Eri osapuolia, joiden etua asia koskee, pyydettiin esitt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa Saksan viranomaisten direktiivin 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti tekem(cid:132)n ilmoituksen julkai- semisen yhteydess(cid:132). Huomautuksia esitt(cid:132)neet lentoyhti(cid:148)t ja erityisesti kiist(cid:132)v(cid:132)t Saksan viranomaisten perustelut Fraunhofer-instituutin selvityksess(cid:132) arvioidun tilantar- peen, jonka uuden palvelujen tarjoajan tai ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n ilmaantuminen aiheuttaisi. Lentoyhti(cid:148)t kiist(cid:132)v(cid:132)t etenkin selvityksen arvion, jonka mukaan jokainen uusi toimija aiheuttaisi 9 420 m2:n staattisen tilan tarpeen, sill(cid:132) Lontoo-Heathrow’n lentoasemalla KLM Groundservices tarjoaa maahuolintapalvelut p(cid:132)ivitt(cid:132)in 19 lennolle, vaikka sill(cid:132) on k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132)(cid:132)n vain 5 000 m2, ja Frankfurtissa Delta harjoitti omahuolintaa 15 p(cid:132)ivitt(cid:132)iselle lennolle, joista suurin osa lyhyen ajan sis(cid:132)ll(cid:132), k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132)(cid:132)n 6 000 m2 kalustoa ja 2 000 m2 henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132) varten. Lentoyhti(cid:148)t muistuttavat my(cid:148)s, ett(cid:132) lentoaseman valmistautuessa lii- kenteen kasvuun tulevina vuosina, etenkin rakentamalla uusia terminaaleja, sen on t(cid:132)ytynyt sis(cid:132)llytt(cid:132)(cid:132) suunnitel- miinsa oheispalveluiden j(cid:132)rjest(cid:132)minen eli my(cid:148)s tila maahuolinnan moitteetonta hoitamista varten. Tilantarve riippuu toimijoiden tarpeista, ei niiden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Lentoyhti(cid:148)t katsovat my(cid:148)s, ett(cid:132) yleisilmailun kokoaminen yhteen ja kaluston s(cid:132)ilytysalueiden k(cid:132)yt(cid:148)n optimointi vapauttaisi lis(cid:132)tilaa. Lentoyhti(cid:148)iden mukaan my(cid:148)s matka- tavaroiden uusien toimijoiden tulon. k(cid:132)sittelytilojen organisointi mahdollistaa IV. POIKKEUKSEN ARVIOINTI DIREKTIIVIN 96/ 67/EY S(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)STEN KANNALTA 1. Maahuolintaa koskevat voimassa olevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t 1. 1. Mahdollisuudet rajoittaa p(cid:132)(cid:132)sy(cid:132) markkinoille j(cid:132)rjestet(cid:132)(cid:132)n (omahuolinta Neuvoston direktiiviss(cid:132) 96/67/EY s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n mahdollisuu- desta avata markkinat eri tahtiin riippuen siit(cid:132), miten maahuolinta vai palvelujen tarjoaminen) ja mik(cid:132) on lentoaseman liikenteen merkitys. Koska K(cid:148)lnin/Bonnin lentoaseman vuotuinen matkusta- jam(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on 5,4 miljoonaa, sen on 10. joulukuuta 1997 annetun ja direktiivin osaksi kansallista lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) saattavan asetuksen ”Verordnung (cid:129)ber Bodenabfertigungs- dienste auf Flugpl(cid:132)tzen und zur (cid:142)nderung weiterer luft- liitteen 5 mukaan avattava rechtlicher Vorschriften” kolmansille osapuolille tarjottavien palvelujen markkinat toiselle palvelujen tarjoajalle 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 1999 ja sallittava omahuolinnan harjoittaminen kahdelle k(cid:132)ytt(cid:132)- j(cid:132)lle 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 1998. Yleiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, jotka koskevat omahuolinnan harjoitta- mista Saksan viranomaisten ilmoituksessa mainittujen maahuolintapalvelujen osalta, vahvistetaan direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa. N(cid:132)m(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t on sis(cid:132)llytetty Saksan kansallisen asetuksen 3 pyk(cid:132)l(cid:132)n 2 momenttiin. N(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten nojalla j(cid:132)senvaltio voi rajoittaa omahuolinnan harjoittamisen kahteen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)(cid:132)n, jotka on valittava objektiivisin, avoimin ja ket(cid:132)(cid:132)n syrjim(cid:132)tt(cid:148)min perustein. harjoittamista omahuolinnan Jos on mahdotonta vapauttaa direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) laajuudessa esimerkiksi lentoaseman ruuhkautuneisuudesta k(cid:132)ytt(cid:148)asteesta johtuvien erityisten tila- tai kapasiteettiongelmien vuoksi, asianomainen j(cid:132)senvaltio voi kielt(cid:132)(cid:132) omahuolinnan tai rajoittaa sen yhteen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)(cid:132)n 9 artiklan 1 kohdan d alakohdan perusteella. tai Direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n kuitenkin, ett(cid:132) — poikkeuksissa on yksil(cid:148)it(cid:132)v(cid:132) maahuolintalaji tai -lajit, ja k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevaan rajoitteet, joille poikkeus my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n, tilaan tai kapasiteettiin liittyv(cid:132)t erityiset joilla poikkeusta perustellaan, ja — poikkeuksiin on liitett(cid:132)v(cid:132) mukaan suunnitelma joilla rajoitteet voidaan aiheellisista toimenpiteist(cid:132), poistaa. Lis(cid:132)ksi poikkeus ei 9 artiklan 2 kohdan mukaan saa — rajoittaa tarpeettomasti direktiivin tavoitteiden toteut- tamista, — v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua — koskea laajempaa alaa kuin on tarpeen. 11. 11. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 300/37 Kuten komissio muistutti l4. tammikuuta 1998 tekemis- s(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132) Frankfurtin ja D(cid:129)sseldorfin lentoase- mista (4) direktiivin p(cid:132)(cid:132)tavoitteena on vapauttaa maahuo- lintapalvelujen markkinat. Kolmansille osapuolille rajoitukset est(cid:132)v(cid:132)t niit(cid:132) tarjoamasta palveluja asetetut vapaasti. Tilannetta voidaan verrata vapaata palvelujen tarjoamista rajoittaviin valtion toimenpiteisiin (5). Toimen- piteet, joilla suljetaan pois tai kiellet(cid:132)(cid:132)n palvelujen tarjo- ajien toiminta — tai t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa omahuolinnan harjoittaminen — on voitava perustella pakottavin julkisen edun mukaisin syin eik(cid:132) pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n taloudellisin syin, ja niiden on oltava tavoitteisiin n(cid:132)hden suhteutettuja, vaikka niit(cid:132) sovellettaisiin yht(cid:132)l(cid:132)isesti sek(cid:132) oman maan ett(cid:132) muiden j(cid:132)senvaltioiden palvelujen tarjoajiin. Poikkeusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) on siis tarkasteltava n(cid:132)iden eri n(cid:132)k(cid:148)koh- tien kannalta. Komissio on direktiivin 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti huolellisesti tarkastellut ilmoitettuja tila- ja kapasiteettira- joitteita, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tarkoituksenmukaisuutta n(cid:132)ihin rajoit- teisiin n(cid:132)hden sek(cid:132) rajoitteiden poistamiseksi ehdotettuja toimenpiteit(cid:132). Se on tukeutunut etenkin Saksan viran- vierailuun K(cid:148)lnin/ omaisten esitt(cid:132)miin selvityksiin, Bonnin lentoasemalla ilmoituksen j(cid:132)lkeen ja Symonds Travers Morgan -yhti(cid:148)ll(cid:132) teett(cid:132)m(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) tekniseen selvityk- seen. 1. 2. Menettely 2. Saksan viranomaisten esitt(cid:132)m(cid:132)t tila- ja kapasi- teettirajoitteet Saksan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, ett(cid:132) poik- keuksen my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132) tehty p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tulee voimaan vain, jos komissio hyv(cid:132)ksyy sen. 2. 1. Johdanto Kuten komissio muistutti 14. tammikuuta 1998 tekemis- s(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132) Frankfurtin ja D(cid:129)sseldorfin lentoase- mista (6), komission tulee arvioida asiaa kolmelta seuraa- valta kannalta: — Poikkeuksen oikeuttavien direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyn laajuisen markkinoiden avaamisen est(cid:132)vien rajoitteiden olemassaolo ja laajuus; huomioon voidaan ottaa vain tila- ja/tai kapasiteettirajoitteet. siten ja — Esteiden poistamiseksi esitetty toimenpidesuunni- telma, jonka tulee olla uskottava ja toteutukseltaan ehdoton ja johon tulee sis(cid:132)lty(cid:132) toimenpiteiden toteut- tamisaikataulu. — Noudatetaanko poikkeusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa mainittuja periaatteita (direktiivin v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) kilpailua, tavoitteiden noudattaminen, soveltamisalan laajuus). ei Poikkeuksen my(cid:148)nt(cid:132)misell(cid:132) ei ole tarkoitus antaa lento- josta asemalle yleist(cid:132) mukautumisaikaa sen ajan lis(cid:132)ksi, s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n direktiivin 1 artiklassa. Poikkeuksella on tarkoitus auttaa lentoasemaa selvi(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n erityisist(cid:132) rajoit- teista, joita markkinoiden avaamisen yhteydess(cid:132) saattaa esiinty(cid:132). Siten poikkeusta on tarkasteltava niiden erityisra- joiden esitet(cid:132)(cid:132)n est(cid:132)v(cid:132)n markki- joitteiden perusteella, noiden avaamisen s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) aikataulussa. Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan jokaista poikkeusta tulkitaan tiukasti ja poikkeuksen kattavuus on m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)v(cid:132) ottaen huomioon kyseisen toimenpiteen tavoitteet. (4) Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 98/387/EY ja 98/388/EY, EYVL L 173, 18. 6. 1998, s. 32 ja 45. (5) Asia C-288/89, Mediawet, tuomio 25. 7. 1991, Kok. 1991, s. 4007 ja asia C-76/90, S(cid:132)ger: Dennemeyer, tuomio 25. 7. 1991, Kok. 1991, s. 4221. (6) Ks. etenkin yhdistetyt asiat 804 81/77, tuomio 20. 4. 1978, Kok. 1978, s. 927 ja C-116/91, Kok. 1992, s. I–4071, 12 kohta. Komission yksik(cid:148)iden vierailu ja komission pyynn(cid:148)st(cid:132) toteutettu selvitys vahvistivat, ett(cid:132) K(cid:148)lnin/Bonnin lento- toimintaa. asemalla on kahdenlaista, hyvin erilaista P(cid:132)iv(cid:132)saikaan toiminta keskittyy matkustajaliikenteeseen matkustajaterminaalissa ja joillekin rahtiliikenteen ilma- aluspaikoille. (cid:153)isin n(cid:132)it(cid:132) paikkoja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n lukuisten ilma-alusten s(cid:132)ilytt(cid:132)miseen. T(cid:132)ll(cid:148)in lentoaseman rahtilii- kennepuoli on l(cid:132)hes kokonaan rahdin- ja postink(cid:132)sittelyn k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132). ovat ilma-alukset yhteydess(cid:132) Matkustajaterminaalissa kahteen matkustajalaituriin monipaikkaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n ansi- osta, joka mahdollistaa erityyppisten ilma-alusten vastaa- nottamisen ja tekee tarpeettomaksi tietyt laitteet kuten ilma-alusten ty(cid:148)nt(cid:148)traktorit. Toisaalta muuta maahuolintakalustoa varten on k(cid:132)ytett(cid:132)- viss(cid:132) v(cid:132)hemm(cid:132)n tilaa. siirt(cid:132)miseen k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t Rahtiterminaalin edustalla oleva alue mahdollistaa my(cid:148)s l(cid:132)hes t(cid:132)ysin terminaaliin yhteydess(cid:132) olevan paikoituksen (nose-in), mik(cid:132) edellytt(cid:132)(cid:132) l(cid:132)hd(cid:148)ss(cid:132) ty(cid:148)nt(cid:148)traktoreiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132). Alueella on niin ik(cid:132)(cid:132)n lukuisia ulkopaikkoja, joilla ilma-aluksia voidaan liikutella ilman ulkopuolista apua, ainakin l(cid:132)hd(cid:148)ss(cid:132). On selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) maahuolintakalustoa ja -palveluja varten tarvittavaa tilaa on etsitt(cid:132)v(cid:132) mahdollisuuksien mukaan ensisijaisesti ilma-alusten eli terminaalien l(cid:132)hist(cid:148)lt(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) on kuitenkin vain ensisijainen tavoite. Direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)de- t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) j(cid:132)senvaltion viranomaisten on osoitettava, ett(cid:132) markkinoiden avaaminen s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) on mahdotonta. J(cid:132)senvaltion on osoitettava kaluston s(cid:132)ilytt(cid:132)- miseen ja kaavailtujen palvelujen suorittamiseen tarvit- tavan tilan puute asettamatta nimenomaisia laatukritee- reit(cid:132) tilan suhteen. laajuudessa L 300/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 11. 98 2. 2. Tila- ja kapasiteettirajoitteet naalin l(cid:132)heisyydest(cid:132) maahuolintakaluston pys(cid:132)k(cid:148)imiseksi ilma-aluspaikkojen l(cid:132)helle. Komissio my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) lentoasemalla on merkitt(cid:132)vi(cid:132) ruuhkahuippuja (matkustajaliikenteess(cid:132) aamuisin ja ilta- p(cid:132)iv(cid:132)n lopulla, rahtiliikenteess(cid:132) klo 22–03), mutta katsoo kuitenkin, etteiv(cid:132)t Saksan viranomaiset ole osoittaneet kaiken k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevan tilan olevan jo k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132). a) K(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva tila (cid:153)iseen ruuhka-aikaan, klo 01–02, y(cid:148)ksi paikoitettujen ilma-alusten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ylitt(cid:132)(cid:132) lentoaseman pys(cid:132)k(cid:148)intipaik- kojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kiitotie 14R32L on ollut suljettuna (cid:148)isin jo kahden vuoden ajan, ja sit(cid:132) on k(cid:132)ytetty noin kahdentoista Fokker-tyyppisen ilma-aluksen pys(cid:132)- k(cid:148)imiseen. Ei ole kuitenkaan osoitettu, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) sulke- minen — vaikka onkin ep(cid:132)tyydytt(cid:132)v(cid:132) ratkaisu — haittaisi huomattavasti lentoaseman toimintaa tai tekisi mahdotto- maksi avata markkinoita direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) laajuu- dessa. T(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)rjestely voidaan pit(cid:132)(cid:132) voimassa lentoaseman rakennust(cid:148)iden ajan eli poikkeusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen kattaman ajan. Jos ilmailuviranomaiset kielt(cid:132)v(cid:132)t t(cid:132)m(cid:132)n kiitotien k(cid:132)yt(cid:148)n ilma-alusten pys(cid:132)k(cid:148)imiseen, n(cid:132)m(cid:132) ilma-aluspaikat siirre- t(cid:132)(cid:132)n Saksan viranomaisten mukaan l(cid:132)ntiselle rahtiken- t(cid:132)lle. T(cid:132)llaisessakin voitaisiin tapauksessa s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) edelleen t(cid:132)m(cid:132)n alueen laidalla tai sen jatkeessa. kalustoa Kansainv(cid:132)lisen siviili-ilmailuj(cid:132)rjest(cid:148)n (ICAO) normeissa ja sen suosittamissa k(cid:132)yt(cid:132)nteiss(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n, mink(cid:132) verran tilaa on varattava turvallisuussyist(cid:132) ja ilma-aluspaikoilla k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) kalustoa varten ilma-alustyypin mukaan sek(cid:132) miten n(cid:132)m(cid:132) tilat on sijoitettava. Vierailu lentoasemalla noin klo 01. 30, jolloin kaikki ilma-aluspaikat olivat varat- tuja, paljasti, ett(cid:132) t(cid:132)h(cid:132)nkin aikaan oli viel(cid:132) huomattavasti tilaa maahuolintakalustoa varten DHL-yhti(cid:148)n hallien vieress(cid:132) olevan ulokkeen F02 l(cid:132)heisyydess(cid:132) (Lageplan 4. 11. 1997) sek(cid:132) suurten ilma-alusten edustalla F-alueella. Lis(cid:132)ksi ruuhka-aikaan suurin osa huolintakalustosta on k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132), joten sit(cid:132) ei tarvitse pys(cid:132)k(cid:148)id(cid:132). Tilanne on vastaava matkustajaterminaalin ymp(cid:132)rill(cid:132), johon ilma-aluksia pys(cid:132)k(cid:148)id(cid:132)(cid:132)n y(cid:148)ksi. Maahuolintaka- luston s(cid:132)ilytt(cid:132)minen n(cid:132)iden ilma-alusten l(cid:132)heisyydess(cid:132) ei aiheuttane ongelmia hiljaiseen aikaan. Kalusto on sit(cid:132) paitsi tarpeen aamulentoja varten. Lis(cid:132)ksi rahtiliikennealue on l(cid:132)hes autio p(cid:132)iv(cid:132)saikaan, ja joitakin ilma-aluspaikkoja voitaisiin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) maahuolinta- kalustoa varten. Paikat vapautuvat illalla, jolloin kalustoa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n. N(cid:132)ist(cid:132) huomioista k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) komission yksik(cid:148)iden Saksan viranomaisilta saamassa ilmoituksessa mainitun tilan lis(cid:132)ksi on mahdollista vapauttaa lis(cid:132)tilaa F-alueelta sek(cid:132) ilma-alusten edustalta ja y(cid:148)aikaan matkustajatermi- Kuten Saksan viranomaisten esitt(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132) aineistossa osoit- etaan, uusi l(cid:132)ntinen rahtialue on tarkoitus saada k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n syksyst(cid:132) 1998. T(cid:132)m(cid:132) 40 000 m2:n alue on suunniteltu Fokker-tyyppisi(cid:132) ilma-aluksia ja muita laitteita varten. Suunnitelmiin sis(cid:132)ltyy keskipitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) my(cid:148)s lis(cid:132)- rakennelmia t(cid:132)m(cid:132)n alueen varrelle rahtiliikennett(cid:132) varten. Sama koskee my(cid:148)s uuden l(cid:132)ntisen rahtialueen jatkeena olevia vara-alueita. direktiivin sen mielest(cid:132) Kuten komissio muistutti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n Frankfurtin lentoasemasta (7) tavoite merkitsee, ett(cid:132) poikkeuksen perusteena voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan 9 artiklassa mainittuja rajoitteita, jotka itsess(cid:132)(cid:132)n est(cid:132)v(cid:132)t direktiivin soveltamisen. Sen sijaan ei voida hyv(cid:132)ksy(cid:132) lentoaseman itsens(cid:132) luomia rajoitteita. Saksan viranomaiset sovelsivat itsekin t(cid:132)t(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) 23. hein(cid:132)kuuta 1998 tekem(cid:132)ss(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) ja muistuttivat, ettei lento- asema saa rajoittaa direktiivin soveltamiseen tarvittavaa, lentoasemalla k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevaa tilaa jakamalla TNT- yhti(cid:148)lt(cid:132) vapautuneet tilat muihin tarkoituksiin. Kuten Frankfurtin tapauksessa todettiin, markkinoiden avaa- mista ei tilanpuute sin(cid:132)ns(cid:132), vaan lentoaseman p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tilojen jakami- johtaa ongelmiin uuden sesta k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n. T(cid:132)m(cid:132) voisi toimijan tullessa lentoasemalle, jos komission selvityk- sess(cid:132) havaittu ja edell(cid:132) mainittu lis(cid:132)tila ei riit(cid:132). tee mahdottomaksi b) Tilantarve Saksan viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n poikkeuksen sovelta- misala rajoittuu toisen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n omahuolintaan. Omahuolinnan harjoittamiseen oikeutettujen k(cid:132)ytt(cid:132)jien yhten(cid:132) objektiivisena valintaperusteena on erityisesti lii- kenteen (matkustaja- tai rahti-) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) alenevassa j(cid:132)rjestyk- sess(cid:132), jos omahuolinnan harjoittajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on rajoitettu. Komissiolle ilmoitetun, Saksan viranomaisten 23. hein(cid:132)- kuuta 1998 tekem(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteella voidaan katsoa, ett(cid:132) liikennem(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) mitattuna suurimmalla k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)ll(cid:132) on jo Saksan viran- omaisten esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) poikkeusta tarkasteltaessa on otettava huomioon ne tila- ja kalustotarpeet, joita aiheuttaisi lento- aseman toiseksi suurimman k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n omahuolinta taikka jos kolmanneksi edelliset eiv(cid:132)t ole omahuolinnasta kiinnostuneita. tai nelj(cid:132)nneksi suurimman k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n, omahuolinnan harjoittamisoikeus. (7) Ks. alaviite 5. 11. 11. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 300/39 Lentoasemaviranomaisten ilmoittamista lentoaikatauluista ilmenee, ett(cid:132) jos toiseksi suurin k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132) olisi matkustaja- t(cid:132)m(cid:132) joutuisi huolehtimaan l7 liikenteen harjoittaja, lennosta p(cid:132)iv(cid:132)n aikana, johon osuisi vain yksi nelj(cid:132)n samanaikaisen lennon ruuhkahuippu. Jos oletetaan, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) liikenteenharjoittaja jatkaa pienten ilma-alusten k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) vuoden 1999 ajan joka on poikkeuksen sovelta- misaika — t(cid:132)t(cid:132) lentom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) varten tarvittava kalusto voidaan pys(cid:132)k(cid:148)id(cid:132) ongelmitta edell(cid:132) mainittuun tilaan. Matkustajaterminaalissa tarvittava kalusto on usein kevytt(cid:132) (matkatavaravaunut, k(cid:132)ynnistyslaitteet) ja liikkuvaa (ulko- paikkoja linja-autoja). Useimmat ilma-aluspaikat eiv(cid:132)t edellyt(cid:132) ty(cid:148)nt(cid:148)traktoreita. Jos t(cid:132)m(cid:132) liikenteenharjoittaja siirtyisi kuitenkin k(cid:132)ytt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n suurempia ilma-aluksia, mik(cid:132) edellytt(cid:132)isi huomatta- vampaa huolintakalustoa, lis(cid:132)kalustoa voitaisiin s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) rahtiliikenteen ilma-aluspaikkojen edustalla tai osa D- alueen laidalla sijaitsevista matkatavaravaunuista voitaisiin siirt(cid:132)(cid:132) pois. varten matkustajaportaita ja Jos toinen omahuolinnan harjoittaja olisi jompikumpi lentoasemalla toimivista rahti- ja postiyhti(cid:148)ist(cid:132), lis(cid:132)tilan tarve olisi eritt(cid:132)in pieni, koska kalustoa voitaisiin s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) kyseiselle yhti(cid:148)lle varatulla kentt(cid:132)alueella, joka on vapaa p(cid:132)iv(cid:132)saikaan ja k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) (cid:148)isin. Toimitilojen tarpeen suhteen Saksan viranomaisten ilmoitus ei paljasta erityist(cid:132) ongelmaa. Sit(cid:132) paitsi omahuo- lintaa harjoittavalla k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)ll(cid:132) on jo yleens(cid:132) toimitilat lentoasemalla, ja se voisikin tyyty(cid:132) n(cid:132)ihin tiloihin. N(cid:132)in on etenkin lentoasemalla toimivien rahti- ja postiyhti- (cid:148)iden suhteen. Jos tiloja tarvitaan enemm(cid:132)n, voitaisiin ainakin rahtialueella k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) nykyisin tyhjin(cid:132) olevia toimitiloja. v(cid:132)liaikaisesti joitakin Matkatavaroiden k(cid:132)sittelyn osalta on todettu, ett(cid:132) lentoase- malla on riitt(cid:132)v(cid:132)sti tilaa toista k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)(cid:132) varten. Kaluston s(cid:132)ilytt(cid:132)minen ei muodosta estett(cid:132) direktiivin soveltami- selle. Lis(cid:132)ksi osaa matkatavaravaunuista s(cid:132)ilytet(cid:132)(cid:132)n jo nykyisin k(cid:132)ytt(cid:148)valmiina jakelurakennuksen ulkopuolella paikkojen A11–A15 takana (8). Lis(cid:132)tilaa k(cid:132)ytt(cid:148)valmiina oleville tyhjille matkatavaravaunuille voidaan osoittaa paikkojen A17–A25 takaa. T(cid:132)m(cid:132) tila oli t(cid:132)ysin vapaana komission asiantuntijoiden vieraillessa p(cid:132)iv(cid:132)ll(cid:132) ajankoh- tana, jolloin matkatavaravaunut ovat todenn(cid:132)k(cid:148)isesti pys(cid:132)- k(cid:148)ityin(cid:132), koska niit(cid:132) ei tarvita, ja jolloin paikkojen olisi normaalisti pit(cid:132)nyt olla k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132). Matkatavaroiden k(cid:132)sittelyj(cid:132)rjestelm(cid:132) muodostuu auto- maattisista kouruista, joita on k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) yksi tai useampia lennosta riippuen, ja n(cid:132)iden kourujen eteen pys(cid:132)k(cid:148)idyist(cid:132) matkatavaravaunuista. Yleens(cid:132) kourujen edess(cid:132) olevien matkatavaravaunujen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tiettyn(cid:132) hetken(cid:132) ei vaihtele toimijoiden — palvelujen tarjoajien tai omahuolintaa harjoittavien k(cid:132)ytt(cid:132)jien — vaan lentojen lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan (noin 50 p(cid:132)iv(cid:132)ss(cid:132)). Ongelmia voi sen sijaan aiheutua n(cid:132)iden vaunujen k(cid:132)sittelyst(cid:132) rakennuksen sis(cid:132)ll(cid:132). ja ne Matkatavarat saapuvat rakennukseen keskitetysti, ohjataan kouruihin, jotka ovat kahdessa rinnakkaisessa riviss(cid:132). Matkatavaravaunuja ohjataan kahta rinnakkaista ja yksisuuntaista v(cid:132)yl(cid:132)(cid:132) pitkin. Vertailu muihin lentoasemiin ja p(cid:132)ivitt(cid:132)isten lentojen lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) osoittavat, ett(cid:132) mono- polin s(cid:132)ilytt(cid:132)minen matkatavaroiden k(cid:132)sittelyss(cid:132) ei n(cid:132)yt(cid:132) olevan v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132). Matkatavaravaunujen liikkeiden tarkka hallinto, jollainen on omaksuttu jo kilpailulla avatuilla lentoasemilla, auttaisi v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n sen, ett(cid:132) matka- tavaravaunuja on odottamassa rakennuksessa liikaa. Kuten edell(cid:132) on mainittu, vaunuja voidaan s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) ulkona. Lentoaseman kaiken toiminnan moitteettoman sujumisen varmistaminen kuuluu lentoaseman pit(cid:132)j(cid:132)n teht(cid:132)viin. Lentoasemalla on valtuudet varmistaa tiettyjen k(cid:132)yt(cid:132)nne- s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen noudattaminen ja etenkin se, ett(cid:132) matkatavara- vaunujen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei ylit(cid:132) tarpeita tiettyn(cid:132) ajankohtana. Lentoasema ei voi vedota omasta hallinnostaan johtuviin esteisiin. Kuten komissio totesi Frankfurtin lentoasemaa koskevassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n, esteeseen vetoava taho ei saa itse aiheuttaa estett(cid:132) markkinoiden avaamiselle. Saksan viranomaiset eiv(cid:132)t siis ole osoittaneet mahdotto- maksi markkinoiden avaamista direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) laajuudessa. ansaitsee Se osa poikkeuksesta, joka koskee direktiivin liitett(cid:132) 3 eli erityishuomion. matkatavaroiden k(cid:132)sittely(cid:132), T(cid:132)lt(cid:132) osin toimijoiden lis(cid:132)(cid:132)ntymisell(cid:132) voi olla merkitt(cid:132)v(cid:132) vaikutus lentoaseman toiminnan sujuvuuteen. Yleens(cid:132) toimijoiden lis(cid:132)(cid:132)ntyminen lis(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s laitteiden ja tilan t(cid:132)ll(cid:148)in vastaa en(cid:132)(cid:132) lentoaseman tarvetta. Tarpeet eiv(cid:132)t ruuhkahuippua, kuten monopolitilanteessa, vaan kunkin toimijan ruuhkahuippua. T(cid:132)t(cid:132) lis(cid:132)yst(cid:132) lievitt(cid:132)(cid:132) kuitenkin aiemmin monopoliasemassa toimineen palvelujen tarjo- ajan tai muiden toimijoiden markkinaosuuksien menetys ja siten n(cid:132)iden toimijoiden kaluston sek(cid:132) sen s(cid:132)ilytt(cid:132)mi- seen tarvittavan tilan v(cid:132)hentyminen, kuten Saksan viran- omaisetkin totesivat 23. hein(cid:132)kuuta 1998 tekem(cid:132)ss(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132). 3. Toimenpidesuunnitelma Direktiivin 9 artiklan 2 kohdan mukaan j(cid:132)senvaltion p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen on liitett(cid:132)v(cid:132) asianmukaisista toimenpiteist(cid:132) rajoitteiden poistamiseksi. Lentoasema p(cid:132)(cid:132)tti vuonna 1996 rakentaa uuden matkustajaterminaalin (terminaali 2), ja siihen liittyv(cid:132)t tilat ilma-alusten maahuo- lintaa varten. N(cid:132)in saatava 6 miljoonan matkustajan suunnitelma (8) Lageplan 4. 11. 1997, Abbildung 3. L 300/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 11. 98 jossa olisi pys(cid:132)kki riitt(cid:132)(cid:132) vastaamaan kysynt(cid:132)(cid:132)n vuotuinen lis(cid:132)kapasiteetti tulevina vuosina. Suunnitteilla on my(cid:148)s terminaalin 2 alta kulkeva rautatieyhteys, terminaalin kohdalla. Uusi terminaali on tarkoitus avata yleis(cid:148)lle kev(cid:132)(cid:132)ll(cid:132) 2000. Rakennust(cid:148)ihin liittyy uusien seisonta- alueiden rakentaminen, joiden ansiosta vuonna 2000 voidaan vapauttaa l(cid:132)hes 15 000 m2 k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ja kaluston s(cid:132)ilytykseen. Lentoasema varaa t(cid:132)m(cid:132)n tilan uusille palve- lujen tarjoajille vuoden 2000 alusta. Nyt k(cid:132)sitellyn poikkeuksen osalta Saksan viranomaisten esitt(cid:132)mi(cid:132) rajoitteita ei ole kuitenkaan osoitettu todellisiksi, joten ei ole tarpeen tarkastella yksityiskohtaisemmin lentoaseman esitt(cid:132)mi(cid:132) toimenpiteit(cid:132) rajoitteiden poista- miseksi. Samoin todellisten rajoitteiden puuttuminen tekee tarpeettomaksi toimenpiteen suhteellisuuden tarkastelun, mihin viitataan direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa. V. P(cid:142)(cid:142)TELM(cid:142)T Liikenteen kasvu ja sen aiheuttama lentoaseman raken- teiden ja kapasiteetin lis(cid:132)(cid:132)minen ovat johtaneet t(cid:132)ysin normaalisti siihen, ett(cid:132) K(cid:148)lnin/Bonnin lentoasema on rakentanut lis(cid:132)(cid:132) liikenteen vastaanottamiseen tarkoitettuja rakenteita ja on vastaavasti v(cid:132)hent(cid:132)nyt joillakin alueilla k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevaa tilaa, my(cid:148)s maahuolintakalustoa varten tarvittavaa tilaa. Saksan viranomaisten esitt(cid:132)m(cid:132)n tilan lis(cid:132)ksi t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) mainittu k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva tila on kuitenkin riitt(cid:132)v(cid:132) omahuolinnan sallimiseksi toiselle k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle lentoasemalla. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)n(cid:132) todetaan, ett(cid:132) Saksan viranomaiset eiv(cid:132)t ole osoittaneet tarpeelli- seksi viivytt(cid:132)(cid:132) toisen omahuolintaa harjoittavan k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n sallimista 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n tammikuuta 2000 asti. Ne eiv(cid:132)t siis ole osoittaneet mahdottomaksi avata markkinoita direktii- viss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) laajuudessa komission 3. elokuuta 1998 saamassa ilmoituksessa tarkoitettujen palvelujen osalta. ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s poikkeuksen my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132) K(cid:148)lnin/Bonnin lento- asemalle direktiivin 9 artiklan 1 kohdan d alakohdan perusteella, sellaisena kuin siit(cid:132) on ilmoitettu komissiolle 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1998, ei t(cid:132)yt(cid:132) direktiivin 9 artiklassa s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) edellytyksi(cid:132). Saksan liittotasavalta ei siis saa soveltaa kyseist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Komission puolesta Neil KINNOCK Komission j(cid:132)sen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3357/98 del Georges BERTHU a la Comisión. Jäsenvaltioiden keskuspankkien kultavarannon siirtäminen EKP:iin

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
capital transfer
central bank
foreign-exchange reserves
gold
reserves
third stage of EMU

formats: html pdf print

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 297/67 Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisión (21 de diciembre de 1998) La Comisión está recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicará en el plazo más breve posible. (1999/C 297/088) PREGUNTA ESCRITA P-3357/98 de Georges Berthu (NI) a la Comisión (30 de octubre de 1998) Asunto: Transferencia de las reservas de oro de los bancos centrales nacionales al BCE El 21 de octubre de 1998, con motivo del examen en sesión plenaria del informe sobre las reservas de cambio en la tercera fase de la UEM, el autor de la presente pregunta preguntó al Comisario de Silguy si se transferirían físicamente, en su totalidad o en parte, a Fráncfort las reservas de cambio en oro conservadas actualmente por los bancos centrales nacionales. Hasta ahora, las distintas declaraciones hechas a nivel europeo siguen siendo en efecto ambiguas sobre este punto. Ahora bien, no se respondió a esta pregunta en el debate subsiguiente. ¿Podría la Comisión facilitar una respuesta formal? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisión (15 de diciembre de 1998) Según el artículo 3 del Estatuto del Sistema Europeo de Bancos Centrales (ESCB) y del Banco Central Europeo (ECB), las reservas exteriores oficiales de los Estados miembros son tenidas y gestionadas por el ESCB. El artículo 30 del Estatuto del ESCB/ECB especifica las condiciones en que los bancos centrales nacionales deben propordionar al ECB los activos exteriores de reserva. El artículo dispone que el ECB tendrá pleno derecho a tener y gestionar las reservas exteriores que le sean transferidas y a utilizarlas para los fines establecidos en el Estatuto. Pero, en todo caso, no está prevista ninguna transferencia física de las reservas de oro de los bancos centrales nacionales al BCE. (1999/C 297/089) PREGUNTA ESCRITA P-3358/98 de Manuel Escolá Hernando (ARE) a la Comisión (4 de noviembre de 1998) Asunto: Proyecto de abastecimiento de agua para Zaragoza y su entorno En la Comunidad Autónoma de Aragón está prevista la realización de una actuación a gran escala denominada «Proyecto de Abastecimiento de Agua para Zaragoza y su entorno». Este proyecto, aprobado y descrito como el más importante de los subvencionados por el Fondo de Cohesión en el Estado español, pretende dotar de un servicio de agua de calidad a la ciudad de Zaragoza y cerca de 50 municipios de su entorno. Para la realización de este proyecto se prevé un coste total de 22. 000 millones de pesetas, de los cuales más de la mitad será subvencionado por la Unión Europea; concretamente, cerca de 12. 000 millones de pesetas. Todo ello para conseguir una obra de canalización de más de 100 kilómetros que va desde la recogida de agua del pantano de Yesa hasta su abastecimiento final a la ciudad de Zaragoza y su entorno. Teniendo en cuenta la importancia del montante total subvencionable por los fondos europeos y que el principal problema radica en la falta de tiempo, ya que la obra debe estar adjudicada, a más tardar, el 31 de diciembre de 1999 para que dicho proyecto sea efectivamente subvencionado por la Unión Europea, ¿tiene conocimiento la Comisión del desarrollo actual de las obras en cuestión?


title: Règlement (CE) n° 2353/98 de la Commission du 30 octobre 1998 modifiant le règlement (CEE) n° 391/92 fixant les montants des aides à la fournitures des départements français d'outre-mer en produits céréaliers d'origine communautaire

eurovoc_concepts:
EU aid
EU production
French overseas department and region
cereals
supply

formats: pdf print

text: 31. 10. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 293/13 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2353/98 DE LA COMMISSION du 30 octobre 1998 modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 391/92 fixant les montants des aides (cid:133) la fourni- ture des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer en produits c(cid:130)r(cid:130)aliers d’origine communautaire LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 3763/91 du Conseil, du 16 d(cid:130)cembre 1991, portant mesures sp(cid:130)cifiques concernant certains produits agricoles en faveur des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2598/95 (2), et notamment son article 2 paragraphe 6, consid(cid:130)rant que les montants des aides (cid:133) la fourniture des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer (DOM) en produits c(cid:130)r(cid:130)aliers ont (cid:130)t(cid:130) fix(cid:130)s par le r(cid:138)glement (CEE) no 391/92 de la Commission (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1854/98 (4); que, suite aux changements intervenus dans les cours et les prix des produits c(cid:130)r(cid:130)aliers dans la partie europ(cid:130)enne de la Communaut(cid:130) et sur le march(cid:130) mondial, il y a lieu de fixer (cid:133) nouveau l’aide (cid:133) l’approvisionnement des DOM aux montants repris en annexe; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier L’annexe du r(cid:138)glement remplac(cid:130)e par l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. (CEE) no 391/92 modifi(cid:130) est Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er novembre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 30 octobre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 356 du 24. 12. 1991, p. 1. (2) JO L 267 du 9. 11. 1995, p. 1. (3) JO L 43 du 19. 2. 1992, p. 23. (4) JO L 241 du 29. 8. 1998, p. 9. L 293/14 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 31. 10. 98 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 30 octobre 1998, modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 391/92 fixant les montants des aides (cid:133) la fourniture des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer en produits c(cid:130)r(cid:130)aliers d’origine communautaire Produit (code NC) (en (cid:130)cus par tonne) Montant de l’aide Destination Guadeloupe Martinique Guyane fran(cid:135)aise R(cid:130)union Bl(cid:130) tendre (1001 90 99) Orge (1003 00 90) Ma(cid:139)s (1005 90 00) Bl(cid:130) dur (1001 10 00) 31,00 31,00 31,00 34,00 66,00 66,00 66,00 69,00 50,00 50,00 50,00 53,00 12,00 12,00 12,00 16,00


title: Regolamento (CE) n. 2358/98 della Commissione del 30 ottobre 1998 che fissa gli aiuti per la fornitura di prodotti nel settore del riso di origine comunitaria alle isole Canarie

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
EU production
rice
supply

text: L 293/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 31. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2358/98 DELLA COMMISSIONE del 30 ottobre 1998 che fissa gli aiuti per la fornitura di prodotti nel settore del riso di origine comunitaria alle isole Canarie LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio, del 15 giugno 1992, recante misure specifiche a favore delle isole Canarie per quanto riguarda taluni prodotti agri- coli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2348/96 (2), in particolare l’articolo 3, considerando che, a norma dell’articolo 3 del regolamento (CEE) n. 1601/92, per soddisfare il fabbisogno in riso delle isole Canarie in termini di quantit(cid:133), di prezzi e di qualit(cid:133), si procede alla mobilitazione di riso comunitario in condizioni di smercio equivalenti all’esenzione dal prelievo, il che implica la concessione di un aiuto per le forniture di origine comunitaria; che occorre stabilire tale aiuto tenendo conto, in particolare, dei costi delle varie fonti di approvvigionamento, in particolare basandosi sui prezzi praticati per le esportazioni nei paesi terzi; considerando che il regolamento (CE) n. 2790/94 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 825/98 (4), reca le modalit(cid:133) comuni di applica- zione del regime di approvvigionamento specifico delle isole Canarie di determinati prodotti agricoli, tra cui il riso; considerando che i tassi rappresentativi di mercato, defi- niti all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (6), sono utilizzati per convertire gli importi espressi nelle monete dei paesi terzi e servono come base per la fissazione del tasso di conversione agricolo delle monete degli Stati membri; che le modalit(cid:133) di applica- zione e di determinazione delle suddette conversioni sono state stabilite dal regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione (7), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 961/98 (8); considerando che l’applicazione delle suddette modalit(cid:133) all’attuale situazione dei mercati nel settore dei cereali, in particolare ai corsi o prezzi di tali prodotti nella parte sul mercato mondiale, europea della Comunit(cid:133) e comporta la fissazione dell’aiuto per l’approvvigiona- mento delle isole Canarie conformemente agli importi riportati nell’allegato; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 In applicazione dell’articolo 3 del regolamento (CEE) n. 1601/92, gli aiuti per la fornitura di cereali di origine comunitaria nel quadro del regime di approvvigiona- mento specifico delle isole Canarie sono fissati nell’alle- gato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 1o novembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 173 del 27. 6. 1992, pag. 13. (2) GU L 320 dell’11. 12. 1996, pag. 1. (3) GU L 296 del 17. 11. 1994, pag. 23. (4) GU L 117 del 21. 4. 1998, pag. 5. (5) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (6) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (7) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (8) GU L 135 dell’8. 5. 1998, pag. 5. 31. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 293/25 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 30 ottobre 1998, che fissa gli aiuti per la fornitura di prodotti del settore del riso di origine comunitaria alle isole Canarie (ECU/t) Prodotto (codice NC) Riso lavorato (1006 30) Rotture di riso (1006 40) Importo dell’aiuto 140,00 31,00


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3280/98 του Mark WATTS προς την Επ τροπή. Απόρριψη της ιλύος καθαρισμού λυμάτων

eurovoc_concepts:
domestic waste
fertiliser
marine pollution
waste disposal
waste incineration
waste management
waste recycling

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/47 (1999/C 207/061) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3280/98 υποβολη΄: Mark Watts (PSE) προς την Επιτροπη΄ (30 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Απο΄ρριψη της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των ∆εδοµε΄νου ο΄τι η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α συ΄ντοµα θα απαγορευ΄σει την απο΄ρριψη της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των στη θα΄λασσα, ποιε΄ς εναλλακτικε΄ς λυ΄σεις υπα΄ρχουν για τη δια΄θεση αυτω΄ν των αποβλη΄των; Απα΄ντηση της κας Bjerregaard εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ (17 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Παραδοσιακα΄, υπα΄ρχουν τε΄σσερις κυρι΄ως τρο΄ποι δια΄θεσης της λυµατολα΄σπης: επαναχρησιµοποι΄ηση στη γεωργι΄α, αποτε΄φρωση, υγειονοµικη΄ ταφη΄ και απο΄ρριψη στη θα΄λασσα. Λο΄γω περιβαλλοντικω΄ν ανησυχιω΄ν, η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α θα καταργη΄σει τη δια΄θεση της λυµατολα΄σπης στη θα΄λασσα ε΄ως το τε΄λος του 1998. Όντως, το α΄ρθρο 14 παρα΄γραφος 3 της οδηγι΄ας 91/271/ΕΟΚ (1) για την επεξεργασι΄α των αστικω΄ν λυµα΄των, ορι΄ζει ο΄τι «τα κρα΄τη µε΄λη µεριµνου΄ν ω΄στε να παυ΄σει, µε΄χρι τις 31 ∆εκεµβρι΄ου 1998 το αργο΄τερο, η δια΄θεση της λυµατολα΄σπης σε επιφανειακα΄ υ΄δατα µε απορρι΄ψη΄ της απο΄ πλοι΄α, απο΄ρριψη απο΄ αγωγου΄ς µεταφορα΄ς η΄ α΄λλα µε΄σα». Υπο΄ την πρου¨ πο΄θεση ο΄τι οι τιµε΄ς συγκε΄ντρωσης για τα βαρε΄α µε΄ταλλα στην ιλυ΄ καθαρισµου΄ λυµα΄των παραµε΄νουν εντο΄ς των ορι΄ων που ορι΄ζονται στην οδηγι΄α 86/278/ΕΟΚ σχετικα΄ µε την προστασι΄α του περιβα΄λλοντος και ειδικο΄τερα του εδα΄φους, κατα΄ τη χρησιµοποι΄ηση της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των στη γεωργι΄α (2) και η ιλυ΄ς αυτη΄ υφι΄σταται επεξεργασι΄α µε στο΄χο τη µει΄ωση της ζυµωτικη΄ς της ικανο΄τητας, µια δυνατη΄ επιλογη΄ ει΄ναι η χρη΄ση της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των ως λιπα΄σµατος η΄ βελτιωτικου΄ στα καλλιεργου΄µενα εδα΄φη. Η ιλυ΄ς καθαρισµου΄ λυµα΄των, στην πραγµατικο΄τητα ει΄ναι µει΄γµα οργανικη΄ς υ΄λης και τροφικω΄ν ουσιω΄ν ο΄πως το α΄ζωτο και το κα΄λιο. Το α΄ρθρο 14 παρα΄γραφος 1 της οδηγι΄ας 91/271/ΕΟΚ ορι΄ζει ο΄τι «Η λυµατολα΄σπη που παρα΄γεται κατα΄ την επεξεργασι΄α των λυµα΄των πρε΄πει να επαναχρησιµοποιει΄ται, ο΄ποτε ει΄ναι σκο΄πιµο. Ο τρο΄πος δια΄θεσης πρε΄πει να µειω΄νει στο ελα΄χιστο τις αρνητικε΄ς επιπτω΄σεις στο περιβα΄λλον». Η οδηγι΄α 86/278/ΕΟΚ αποσκοπει΄ στο να ενθαρρυ΄νει την ορθη΄ χρη΄ση της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των. Η αποτε΄φρωση της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των, κατα΄ προτι΄µηση µε ανα΄κτηση ενε΄ργειας, ει΄ναι δυνατο΄ν να συνιστα΄ µια ικανοποιητικη΄ επιλογη΄ δια΄θεσης, εφο΄σον η ιλυ΄ς ει΄ναι υπερβολικα΄ µολυσµε΄νη και η χρη΄ση της στη γεωργι΄α αντι΄κειται. Η αποτε΄φρωση εν γε΄νει ει΄ναι µα΄λλον δαπανηρη΄ και θα πρε΄πει να χρησιµοποιει΄ται µο΄νο σε περι΄πτωση που η γεωργικη΄ διε΄ξοδος δεν προσφε΄ρεται. Η υγειονοµικη΄ ταφη΄, µολονο΄τι δεν απαγορευ΄εται απο΄ την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α, πρε΄πει να θεωρει΄ται ως η ελα΄χιστα περιβαλλοντικα΄ ασφαλη΄ς µε΄θοδος για την αντιµετω΄πιση της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των. Η ιλυ΄ς αποτελει΄ται, βασικα΄ απο΄ οργανικη΄ υ΄λη η οποι΄α στη χωµατερη΄ θα αποσυντεθει΄, µε παραγωγη΄ µεθανι΄ου, το οποι΄ο ει΄ναι ε΄να απο΄ τα αε΄ρια που προκαλει΄ το φαινο΄µενο του θερµοκηπι΄ου. (1) (2) ΕΕ L 135 της 30. 5. 1991. ΕΕ L 181 της 4. 7. 1986. (1999/C 207/062) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3283/98 υποβολη΄: Karin Riis-Jørgensen (ELDR) προς την Επιτροπη΄ (9 Νοεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: ∆υνατο΄τητα παραγωγη΄ς και πω΄λησης οι΄νου στη ∆ανι΄α Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη την απα΄ντηση΄ της στην υπ’ αριθ. 82 (H-0909/98) (1) ερω΄τηση που τε΄θηκε κατα΄ την ω΄ρα των ερωτη΄σεων του Οκτωβρι΄ου I 1998, µπορει΄ η Επιτροπη΄ να παρα΄σχει λεπτοµερη΄ απα΄ντηση στις ακο΄λουθες ερωτη΄σεις: ; Το γεγονο΄ς ο΄τι η παραγωγη΄ οι΄νου στη ∆ανι΄α δεν υπερβαι΄νει τα 25. 000 εκατο΄λιτρα ανα΄ ε΄τος παραγωγη΄ς, σηµαι΄νει α΄ραγε ο΄τι οι δανοι΄ παραγωγοι΄ οι΄νου θα µπορου΄σαν στην πρα΄ξη να επωφεληθου΄ν απο΄ το α΄ρθρο 11 και να πωλου΄ν το κρασι΄ τους, η΄ µη΄πως επιτρε΄πεται µο΄νο η κατανα΄λωση της παραγωγη΄ς αυτη΄ς απο΄ τους ι΄διους τους παραγωγου΄ς; ; Μη΄πως, µο΄νο εα΄ν η ∆ανι΄α ζητη΄σει να της αναγνωρισθει΄ το καθεστω΄ς κρα΄τους οινοπαραγωγη΄ς (δηλ. εφο΄σον παρα΄γει περισσο΄τερο απο΄ αση΄µαντες ποσο΄τητες, θα πρε΄πει να τροποποιηθου΄ν αναλο΄γως οι κανονισµοι΄ του Συµβουλι΄ου και της Επιτροπη΄ς; (1) Παρα΄ρτηµα στα πλη΄ρη πρακτικα΄ της συνεδρι΄ασης της 9ης Οκτωβρι΄ου 1998


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3279/98 degli onn. Freddy BLAK , John IVERSEN alla Commissione. Regimi di sostegno

eurovoc_concepts:
Denmark
EC Regulation
aid per hectare
aid to agriculture
fallow

text: 28. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 182/57 (1999/C 182/070) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3279/98 di Freddy Blak (PSE) e John Iversen (PSE) alla Commissione (30 ottobre 1998) Oggetto: Regimi di sostegno Il proprietario di un negozio di granaglie e mangimi in Danimarca si trova ora alle strette poiché non ha prootto una garanzia integrale su contratti relativi alla colza per usi non alimentari. La garanzia richiesta è pari al 120 % dell’aiuto per ettaro fornito dall’Unione europea per i contratti in questione. La competente Direzione UE ha erogato alla persona in questione una sanzione di 200. 000 corone per non aver tempestivamente fornito la garanzia integrale. Tale sanzione è palesemente ingiusta trattandosi di una negligenza minima che non è costata denaro né alla UE, né allo Stato danese né a terzi, senza contare che il negozio non ha potuto trarne alcun vantaggio. Un tempo, se era necessario fornire ulteriori garanzie prima della scadenza di un dato termine, la competente Direzione UE informava di norma per telefono la persona in questione. Nel 1996 questa procedura fu modificata senza preavviso sopprimendo l’informazione per telefono. La gestione del regime fu inasprita eliminando la possibilità di ottenere deroghe al requisito imposto dalla UE di corrispondere una sanzione pari al 15 % della garanzia in caso di superamento del termine del 15 aprile. Non ritiene la Commissione che si tratti nella fattispecie di un’interpretazione assurda delle norme e delle procedure amministrative dell’UE, se pensa che una negligenza così trascurabile viene a costare a un negozio 200. 000 corone? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (18 dicembre 1998) Il regolamento (CE) 1586/97 della Commissione, del 29 luglio 1997, recante modalità d’applicazione relative all’uso di superfici ritirate dalla produzione allo scopo di ottenere materiali per la fabbricazione, nella Comunità, di prodotti non destinati in primo luogo al consumo umano o animale (1) («messa a riposo industriale»), prevede alcune disposizioni in merito alle cauzioni e al loro svincolo. Occorrono misure severe per garantire il rispetto delle condizioni stabilite, al fine di evitare qualsiasi utilizzazione abusiva delle materie prime in questione nel normale circuito di vendita di questi prodotti. Gli Stati membri gestiscono e controllano l’applicazione di tali misure ed anche le condizioni di svincolo della cauzione. Nel caso segnalato dall’onorevole parlamentare, si tratterebbe dell’incameramento della cauzione in applica- zione del regolamento orizzontale che disciplina il regime delle cauzioni per i prodotti agricoli, segnatamente il rispetto della prova relativa all’adempimento dell’esigenza principale. La Commissione può soltanto formulare un’interpretazione che conferma la validità della normativa, istituita dopo un approfondito esame condotto nelle sedi adeguate con i rappresentanti degli Stati membri. (1) GU L 215 del 7. 8. 1997. (1999/C 182/071) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3287/98 di Paul Rübig (PPE) alla Commissione (9 novembre 1998) Oggetto: Misure di ristrutturazione conformi al diritto dell’UE Una componente delle misure di promozione a livello nazionale ed europeo consiste nel sostegno finanziario alle imprese che ristrutturano. Questa politica va pienamente caldeggiata fermi restando, tuttavia, sia equilibrate condizioni di mercato sia il rispetto delle condizioni preliminari


title: Comunicación de la Comisión de 30 de octubre de 1998 relativa a la cuota media comunitaria de apertura del mercado de la electricidad, definida en la Directiva 96/92/CE, sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad

eurovoc_concepts:
electrical energy
electricity supply
energy consumption
energy production
market access
single market

text: C 334/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 31. 10. 98 COMUNICACIŁN DE LA COMISIŁN de 30 de octubre de 1998 relativa a la cuota media comunitaria de apertura del mercado de la electricidad, definida en la Directiva 96/92/CE (˛), sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad (98/C 334/07) Segœn los c‘lculos efectuados por la Comisi(cid:246)n con arreglo a los p‘rrafos segundo y tercero del apartado 1 del art(cid:242)culo 19 de la Directiva 96/92/CE, la cuota media comunitaria de apertura del mercado de la electricidad aplicable en 1999 se fija en 26,48(cid:216)%. La cifra se ha obtenido calculando, por una parte, el consumo de electricidad de los consumi(cid:220) dores de m‘s de 40 GWh para el conjunto de los Estados miembros y, por otra parte, el consumo total neto de electricidad para el conjunto de los Estados miembros, y dividiendo despu~s el primer total por el segundo. (˛)(cid:217)DO L 27 de 30. 1. 1997, p. 20


title: WRITTEN QUESTION No. 3278/98 by Eva KJER HANSEN to the Commission. Application of Article 171(2)

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU Member State
application of EU law
fine
infringement of EU law

text: C 135/182 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 (1999/C 135/229) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3254/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan ympäristökeskuksen henkilöstön työhönotto Euroopan lehdistössä on toistuvasti käsitelty hyvin seikkaperäisesti sitä tapaa jolla komissio suhtautuu yksikköjensä sekä valvomiensa erillisvirastojen henkilöstön työhönottoa koskeviin kysymyksiin. Asia on erittäin vakava, sillä se liittyy Euroopan kansalaisille koko EU:sta annettavaan kuvaan ja varmastikaan siinä ei ole sijaa irvailulle, johon komission jäsen Bjerregaard, joka yleensä suhtautuu asioihin melko vakavasti, vihjasi vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-2566/98 (1). Erityisesti viimeaikaisten outojen tapahtumien jälkeen, kun virkamiesten valintakilpailuja on jouduttu mitätöimään ja avoimuuden puutteesta henkilöstön valintamenettelyissä on valitettu, kuka tahansa odottaisi niin komission kuin sen jäsenten suhtautuvan vakavammin tähän ongelmaan. Haluaisin saada tietää komissiolta: Aikooko se − niiden ilmeisesti tehottomien, sikäli kuin näyttää, ”neuvojen” lisäksi, joita se antaa Euroopan ympäristökeskukselle sen henkilöstön valintamenettelyihin liittyen − ryhtyä konkreettisiin toimiin tämän viraston virkamiesten kansallisuusjakauman epätasapainon poistamiseksi, ja aikooko se pyytää EEA:n johtajaa tiedottamaan sille asian etenemisestä eritellysti ja yksityiskohtaisesti joka kerta, kun henkilöstöä palkataan, jotta vältettäisiin edellä mainitun viraston henkilöstössä aliedustettuina olevista maista tulevien hakijoiden jääminen kilpailun ulkopuolelle? (1) Katso sivu 73. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio pyytää arvoisaa parlamentinjäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiinsä E-1007/98 (1) ja E-28/98 (2) saamiinsa komission vastauksiin sekä Mihail Papayannakisin kirjalliseen kysymykseen E-3236/97 (3) annettuun vastaukseen. Vastauksissa selitetään, että Euroopan ympäristökeskuksella on Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perus- tamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 1210/90 (4) nojalla itsenäinen asema eikä komissiolla ole toimivaltaa keskuksen henkilöstö- tai työhönottoasioissa. Komissio välittää arvoisan parlamentinjäsenen ilmaiseman huolen keskuksen toiminnanjohtajalle ja jossa selvitetään erityisesti, kuinka ehdotettuja pyytää keskuksen johtokuntaa laatimaan raportin, työhönottomenettelyjä sovelletaan vuonna 1999. (1) EYVL C 402, 22. 12. 1998, s. 56. (2) EYVL C 304, 2. 10. 1998, s. 19. (3) EYVL C 158, 25. 5. 1998. (4) EYVL L 120, 11. 5. 1990. (1999/C 135/230) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3278/98 esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) komissiolle (30. lokakuuta 1998) Aihe: Komission tapa soveltaa perustamissopimuksen 171 artiklan 2 kohtaa Komissiota pyydetään tekemään selkoa sen tavasta soveltaa perustamissopimuksen 171 artiklan 2 kohtaa, mukaan luettuna se, miten monissa ja missä tapauksissa komissio on käyttänyt sitä tähän mennessä? Kuinka usein komissio on määrännyt uhkasakkoja, ja miten paljon rahaa komissio on saanut?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3357/98 του Georges BERTHU προς την Επ τροπή. Μεταφορά των αποθεμάτων χρυσού των εθνικών κεντρικών τραπεζών προς την ΕΚΤ

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/67 Απα΄ντηση του κ. Bangemann εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (21 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Η Επιτροπη΄ συγκεντρω΄νει τις πληροφορι΄ες που απαιτου΄νται για την απα΄ντηση στην ερω΄τηση που τε΄θηκε. ∆ε θα παραλει΄ψει να γνωστοποιη΄σει το συντοµο΄τερο το αποτε΄λεσµα των ερευνω΄ν της. (1999/C 297/088) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3357/98 υποβολη΄: Georges Berthu (NI) προς την Επιτροπη΄ (30 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Μεταφορα΄ των αποθεµα΄των χρυσου΄ των εθνικω΄ν κεντρικω΄ν τραπεζω΄ν προς την ΕΚΤ Στις 21 Οκτωβρι΄ου 1998, επ’ ευκαιρι΄α της εξετα΄σεως στην ολοµε΄λεια της εκθε΄σεως για τα µετατρε΄ψιµα αποθεµατικα΄ στην τρι΄τη φα΄ση της ΟΝΕ, ει΄χα ζητη΄σει απο΄ τον Επι΄τροπο de Silguy, εα΄ν τα ση΄µερα κατεχο΄µενα αποθεµατικα΄ χρυσου΄ απο΄ τις εθνικε΄ς κεντρικε΄ς τρα΄πεζες, θα µεταφερο΄ντουσαν πλη΄ρως η΄ εν µε΄ρει, στην Φρανκφου΄ρτη. Με΄χρι ση΄µερα πρα΄γµατι οι δια΄φορες δηλω΄σεις που ε΄χουν γι΄νει σε ευρωπαι¨κο΄ επι΄πεδο παραµε΄νουν διφορου΄µενες ως προς αυτο΄ το σηµει΄ο. Όµως ο Επι΄τροπος δεν απα΄ντησε στην εν λο΄γω ερω΄τηση στη συζη΄τηση που πραγµατοποιη΄θηκε. Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να δω΄σει σχετικα΄ µια επι΄σηµη απα΄ντηση; Απα΄ντηση του κ. de Silguy εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (15 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 3 του καταστατικου΄ του Ευρωπαι¨κου΄ Συστη΄µατος Κεντρικω΄ν Τραπεζω΄ν (ΕΣΚΤ) και της Ευρωπαι¨κη΄ς Κεντρικη΄ς Τρα΄πεζας (ΕΚΤ), η διατη΄ρηση και η διαχει΄ριση των επι΄σηµων συναλλαγµατικω΄ν αποθεµα΄των των κρατω΄ν µελω΄ν γι΄νεται απο΄ το ΕΣΚΤ. Το α΄ρθρο 30 του καταστατικου΄ του ΕΣΚΤ/ΕΚΤ θεσπι΄ζει τους ο΄ρους βα΄σει των οποι΄ων οι εθνικε΄ς κεντρικε΄ς τρα΄πεζες θα προµηθευ΄ουν την ΕΚΤ µε συναλλαγµατικα΄ διαθε΄σιµα. Ορι΄ζει ο΄τι η ΕΚΤ θα ε΄χει ακε΄ραιο το δικαι΄ωµα να διατηρει΄και να διαχειρι΄ζεται τα συναλλαγµατικα΄ διαθε΄σιµα που µεταβιβα΄ζονται σα΄υτη΄ν και να τα χρησιµοποιει΄ για το σκοπο΄ που προβλε΄πει το καταστατικο΄. Πα΄ντως, δεν προβλε΄πεται καµι΄α φυσικη΄ µεταβι΄βαση αποθεµα΄των χρυσου΄ απο΄ τις εθνικε΄ς κεντρικε΄ς τρα΄πεζες προς την Ευρωπαι¨κη΄ Κεντρικη΄ Τρα΄πεζα. (1999/C 297/089) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3358/98 υποβολη΄: Manuel Escolá Hernando (ARE) προς την Επιτροπη΄ Θε΄µα: Σχε΄διο υδροδο΄τησης της Σαραγο΄σα και των περιχω΄ρων της (4 Νοεµβρι΄ου 1998) Στην Αυτο΄νοµη Κοινο΄τητα της Αραγωνι΄ας, προβλε΄πεται η πραγµατοποι΄ηση ενος ε΄ργου µεγα΄λης κλι΄µακας, προ΄κειται για το «Σχε΄διο υδροδο΄τησης της Σαραγο΄σα και των περιχω΄ρων της». Το σχε΄διο αυτο΄ ε΄χει εγκριθει΄ και θεωρει΄ται το σηµαντικο΄τερο απο΄ τα επιχορηγου΄µενα απο΄ το Ταµει΄ο Συνοχη΄ς στην Ισπανι΄α. Αποσκοπει΄ στην παροχη΄ υ΄δατος ποιο΄τητας στην Σαραγο΄σα και σε 50 περι΄που κωµοπο΄λεις της περιοχη΄ς. Για την πραγµατοποι΄ηση αυτου΄ του σχεδι΄ου ε΄χει προβλεφθει΄ συνολικη΄ δαπα΄νη 22. 000 εκατοµµυρι΄ων πεσετω΄ν. Το η΄µισυ του ποσου΄ αυτου΄ θα διατεθει΄ απ’την Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση. Μιλα΄µε για 12. 000 εκατοµµυ΄ρια πεσε΄τες. Προ΄κειται για την κατασκευη΄ διωρυ΄γων 100 και πλε΄ον χιλιοµε΄τρων που θα συνδε΄ουν την τεχνητη΄ λι΄µνη της Yesa µε την πο΄λη της Σαραγο΄σα και τα περι΄χωρα΄ της. Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τη σηµασι΄α του συνολικου΄ ποσου΄ της επιχορη΄γησης απο΄ τα ευρωπαι¨κα΄ ταµει΄α, καθω΄ς και το γεγονο΄ς ο΄τι το βασικο΄ προ΄βληµα ει΄ναι η ε΄λλειψη χρο΄νου, δεδοµε΄νου ο΄τι, προκειµε΄νου να χρηµατοδοτηθει΄ το εν λο΄γω ε΄ργο απο΄ την ΕΕ, πρε΄πει να ανατεθει΄ το αργο΄τερο µε΄χρι τις 31 ∆εκεµβρι΄ου 1999,


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3273/98 do Deputado Kyösti VIRRANKOSKI Användningen av strukturfondernas indexmedel

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU programme
European Union
Finland
Structural Funds
aid system
co-financing

text: C 289/32 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 10. 1999 (1999/C 289/043) PERGUNTA ESCRITA E-3272/98 apresentada por Kyösti Virrankoski (ELDR) à Comissão Objecto: Designação das regiões finlandesas para o programa Natura (30 de Outubro de 1998) O Governo finlandês já decidiu quais as regiões que irão ser apresentadas à Comissão no âmbito do programa Natura 2000. Muitas dessas regiões são discutíveis e, por conseguinte, a decisão do Conselho de Ministros será, provavelmente alvo de queixas ao Tribunal Administrativo. Tendo em conta o referido, gostaria de saber se a Comissão tenciona examinar e confirmar as regiões finlandesas a serem integradas no programa Natura 2000, incluindo as que foram alvo de queixa, antes de uma decisão por parte do Tribunal Administrativo. Ou seja, dá a Comissão qualquer importância ao facto de os cidadãos finlandeses terem ou não terem sido tratados de uma forma legal relativamente a esta questão? Resposta da Comissária R. Bjerregaard em nome da Comissão (7 de Dezembro de 1998) A lista dos sítios de importância comunitária seleccionados para a rede Natura 2000 é estabelecida por etapas: cada Estado-membro começa por propor uma lista nacional de sítios, em função dos critérios definidos no anexo III da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa à preservação dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (1). Essa lista deveria ter sido transmitida até 10 de Junho de 1995 à Comissão, que disporia então de três anos, ou seja, até 10 de Junho de 1998, para estabelecer uma lista comunitária baseada nas listas nacionais. Do disposto na directiva decorre que a Comissão só pode adoptar a lista comunitária final depois de receber as listas nacionais dos Estados-membros nas suas versões finais. A Comissão terá em conta todos os sítios propostos pela Finlândia logo que oficialmente notificados. Pode assinalar-se que, ao abrigo do artigo 169o do Tratado CE, estão em curso processos por infracção contra diversos Estados-membros, entre os quais a Finlândia. (1) JO L 206 de 22. 7. 1992, p. 6. (1999/C 289/044) PERGUNTA ESCRITA E-3273/98 apresentada por Kyösti Virrankoski (ELDR) à Comissão Objecto: Utilização de dotações indexadas nos Fundos Estruturais (30 de Outubro de 1998) Na Cimeira de Edimburgo decidiu-se sobre a parte que cabe a cada um dos Estado-membros no financiamento dos Fundos Estruturais da UE. Dado que a comparticipação foi definida no primeiro ano de programação a redução provocada pela inflação será corrigida com as chamadas dotações indexadas. No entanto, o Governo finlandês propõe ao Parlamento finlandês, no orçamento para o próximo ano, que a Finlândia não deveria aceitar estas chamadas dotações indexadas a não ser que a contraparte do financiamento nacional requerido provenha de outra fonte que não o Estado finlandês. Pergunta-se à Comissão, 1. Quais os Estados-membros que já no período de programação passado se recusaram a aceitar parte do financiamento estrutural ou das dotações indexadas que lhes foram atribuídas? 2. Quais os Estados-membros que já declararam não vir a aceitar o financiamento básico dos fundos estruturais ou as dotações indexadas associadas a estes?


title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 102/98/COL, της 30ής Οκτωβρίου 1998, για την τροποποίηση του παραρτήματος ΙΙ (τεχνικοί κανόνες, πρότυπα, δοκιμές και πιστοποίηση) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
aromatic plant
chemical product
cosmetic product
nomenclature

text: L 197/54 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 29. 7. 1999 APOVASG TGS LEIJTGS EPITQOPGS TOU EOW aqih. 102/98/COL tgr 30(cid:147)r Ojtybq(cid:148)ou 1998 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tou paqaqt(cid:147)lator II (tewmijo(cid:148) jam(cid:149)mer, pq(cid:149)tupa, dojil(cid:146)r jai pistopo(cid:148)gsg) tgr sulvym(cid:148)ar cia tom EOW G LEIJTG EPITQOPG TOU EOW, (cid:130)womtar up(cid:149)xg tg sulvym(cid:148)a cia tom Euqypa(cid:152)j(cid:149) Oijomolij(cid:149) W(cid:150)qo, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) to pqyt(cid:149)jokko pqosaqloc(cid:147)r tgr sulvym(cid:148)ar cia tom Euqypa(cid:152)j(cid:149) Oijomolij(cid:149) W(cid:150)qo, even(cid:147)r jako(cid:151)lemg «sulvym(cid:148)a», jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 98, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti to paq(cid:145)qtgla II tgr sulvym(cid:148)ar tqopopoi(cid:147)hgje le tgm ap(cid:149)vasg aqih. 50/98 tgr Leijt(cid:147)r Epitqop(cid:147)r tou EOW tgr 29gr La(cid:155)ou 1998 (1)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma emsylatyhe(cid:148) stg sulvym(cid:148)a g ap(cid:149)vasg 96/335/EJ tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 8gr La(cid:155)ou 1996, cia tg h(cid:146)spisg euqetgq(cid:148)ou jai joim(cid:147)r omolatokoc(cid:148)ar tym sustatij(cid:150)m pou wqgsilopoio(cid:151)mtai sta jakkumtij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta (2), APOVASIFEI: (cid:129)qhqo 1 Let(cid:145) to sgle(cid:148)o 9 (odgc(cid:148)a 95/17/EJ tgr Epitqop(cid:147)r) tou jevaka(cid:148)ou XVI tou paqaqt(cid:147)lator II tgr sulvym(cid:148)ar pqost(cid:148)hetai to aj(cid:149)kouho sgle(cid:148)o: «10. 396 D 0335: Ap(cid:149)vasg 96/335/EJ tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 8gr La(cid:155)ou 1996, cia tg h(cid:146)spisg euqetgq(cid:148)ou jai joim(cid:147)r omolatokoc(cid:148)ar tym sustatij(cid:150)m pou wqgsilopoio(cid:151)mtai sta jakkumtij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta (EE L 132 tgr 1. 6. 1996, s. 1). » (cid:129)qhqo 2 Ta je(cid:148)lema tgr ap(cid:149)vasgr 96/335/EJ stgm iskamdij(cid:147) jai moqbgcij(cid:147) ck(cid:150)ssa, ta opo(cid:148)a peqikalb(cid:145)momtai sto paq(cid:145)qtgla tym amt(cid:148)stoiwym ckyssij(cid:150)m ejd(cid:149)seym tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr, e(cid:148)mai auhemtij(cid:145). (cid:129)qhqo 3 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 31 Ojtybq(cid:148)ou 1998, up(cid:149) tgm pqo(cid:153)p(cid:149)hesg (cid:149)ti (cid:146)woum pqaclatopoighe(cid:148) pqor tg Leijt(cid:147) Epitqop(cid:147) tou EOW (cid:149)ker oi joimopoi(cid:147)seir pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 103 paq(cid:145)cqavor 1 tgr sulvym(cid:148)ar. G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg dglosie(cid:151)etai sto tl(cid:147)la EOW jai sto sulpk(cid:147)qyla EOW tgr Ep(cid:148)sglgr Evgleq(cid:148)dar tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. (cid:129)qhqo 4 Bqun(cid:146)kker, 30 Ojtybq(cid:148)ou 1998. Cia tg Leijt(cid:147) Epitqop(cid:147) tou EOW O Pq(cid:149)edqor M. v. LIECHTENSTEIN (1) EE L 30 tgr 4. 2. 1999, s. 51. (2) EE L 132 tgr 1. 6. 1996, s. 1


title: Protocolo adicional al Acuerdo interino sobre comercio y medidas de acompañamiento entre la Comunidad Europea, la Comunidad Europea del Carbón y del Acero y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra, y al Acuerdo europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra

eurovoc_concepts:
Slovenia
agricultural product
interim agreement (EU)
protocol to an agreement
tariff preference
trade agreement (EU)
vegetable product

text: 24. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 314/7 PROTOCOLO ADICIONAL al Acuerdo interino sobre comercio y medidas de acompañamiento entre la Comu- nidad Europea, la Comunidad Europea del Carbón y del Acero y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra, y al Acuerdo europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra LA COMUNIDAD EUROPEA, en lo sucesivo denominada «la Comunidad», LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA, en lo sucesivo denominada «Eslovenia», CONSIDERANDO que el 10 de junio de 1996 se firmó en Luxemburgo en Acuerdo europeo por el que se crea una Asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, actuando en el marco de la Unión Europea, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra, que todavía no ha entrado en vigor; CONSIDERANDO que, a la espera de la entrada en vigor del Acuerdo europeo, desde el 1 de enero de 1997 se aplican las disposiciones del Acuerdo europeo sobre comercio y medidas de acompañamiento mediante el Acuerdo interino sobre comercio y medidas de acompañamiento entre la Comunidad Europea, la Comunidad Europea del Carbón y del Acero y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra (en lo sucesivo denominado «Acuerdo interino»), firmado en Bruselas el 11 de noviembre de 1996; CONSIDERANDO que el Acuerdo europeo y, a la espera de su entrada en vigor, el Acuerdo interino, establecen en sus respectivos anexos VI, un régimen preferencial para las importaciones en la Comunidad de una cantidad ilimitada de ajvar congelado originario de Eslovenia; CONSIDERANDO que ha de tenerse en cuenta el régimen preferencial del que gozaba tradicionalmente el ajvar congelado y no congelado de Eslovenia al amparo del Acuerdo de cooperación con Eslovenia; que el ajvar es un producto específico que no se produce en la Comunidad; CONSIDERANDO que, por estos motivos, el Acuerdo europeo y, a la espera de su entrada en vigor, el Acuerdo interino, deben garantizar que las importaciones de ajvar no congelado disfruten del mismo régimen preferencial que el ajvar no congelado, HAN DECIDO celebrar el presente Protocolo y han designado para ello como plenipotenciarios, LA COMUNIDAD EUROPEA: Manfred SCHEICH, Embajador, Representante permanente de la República de Austria, Presidente del Comité de los Representantes Permanentes, LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA: Marko KRANJEC, Embajador, QUIENES, después de haber intercambiado sus plenos poderes, reconocidos en buena y debido forma, HAN CONVENIDO EN LO SIGUIENTE: Artículo 1 A partir de la fecha de entrada en vigor del presente Protocolo, el Acuerdo europeo y, en espera de la entrada en vigor de éste, el Acuerdo interino quedan modificados mediante la inclusión de la siguiente concesión en sus respectivos anexos VI: L 314/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24. 11. 98 «Código NC Subdivisión arancelaria Designación de la mercancía Cantidad (t) Derecho (%) ex 2005 90 70 20 ilimitada libre» Otras hortalizas preparadas o conservadas, excepto en vinagre o en ácido acético, sin congelar, con excepción de los productos de la partida 2006: – Otras hortalizas y mezclas de horta- lizas: – – Mezclas de hortalizas, el producto conocido como “ajvar”, obtenido a partir de pimientos dulces a los que se añaden especias, extractos de especias o destilados de especias naturales y, en algunos casos, beren- jenas y tomates, con un contenido mínimo de extractos secos del 9 % y empleado principalmente como ensalada Artículo 2 El presente Protocolo formará parte integrante del Acuerdo interino y del Acuerdo europeo. El presente Protocolo entrará en vigor tras la notificación de los procedimientos de aprobación correspondientes. Artículo 3 Artículo 4 El presente Protocolo se redacta en doble ejemplar en las lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa, sueca y eslovena, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico. Hecho en Bruselas, el treinta de octubre de mil novecientos noventa y ocho. Udfærdiget i Bruxelles den tredivte oktober nitten hundrede og otteoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am dreißigsten Oktober neunzehnhundertachtundneunzig. (cid:130)cime stir Bqun(cid:146)kker, stir tqi(cid:145)mta Ojtybq(cid:148)ou w(cid:148)kia emmiaj(cid:149)sia emem(cid:147)mta ojt(cid:150). Done at Brussels on the thirtieth day of October in the year one thousand nine hundred and ninety-eight. Fait à Bruxelles, le trente octobre mil neuf cent quatre-vingt-dix-huit. Fatto a Bruxelles, addì trenta ottobre millenovecentonovantotto. Gedaan te Brussel, de dertigste oktober negentienhonderd achtennegentig. Feito em Bruxelas, em trinta de Outubro de mil novecentos e noventa e oito. Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä lokakuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayh- deksänkymmentäkahdeksan. Som skedde i Bryssel den trettionde oktober nittonhundranittioåtta. V Bruslju, tridesetega oktobra tisocˇdevetstoosemindevetdeset. 24. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 314/9 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) Joim(cid:149)tgta For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen Za Republiko Slovenijo


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3273/98 del Kyösti VIRRANKOSKI Rakennerahastojen indeksointivarojen käyttö

text: C 289/32 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 11. 10. 1999 (1999/C 289/043) PREGUNTA ESCRITA E-3272/98 de Kyösti Virrankoski (ELDR) a la Comisión (30 de octubre de 1998) Asunto: Designación de las zonas Natura 2000 de Finlandia El Gobierno finlandés ha establecido las zonas que se propondrán a la Comisión para el programa Natura 2000. Muchas de estas zonas resultan controvertidas, por lo que cabe esperar que la decisión del Consejo de Ministros se recurra ante el Tribunal Superior de Administración. Por consiguiente, formulo las siguientes preguntas: ¿Proyecta la Comisión examinar y confirmar como zonas que se incluirán en el programa Natura 2000 también aquellas zonas sobre las que se ha presentado recurso antes de que se pronuncie el Tribunal Superior de Administración? En otras palabras, ¿no tiene interés la Comisión en averiguar si a los ciudadanos finlandeses se les ha tratado o no de acuerdo con la legislación vigente? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (7 de diciembre de 1998) La lista de lugares de importancia comunitaria seleccionados para Natura 2000 se establece con arreglo a un procedimiento por etapas, en virtud del cual cada Estado miembro propone primero una lista nacional de lugares sobre la base de los criterios enumerados en el Anexo III de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres (1). Esta lista debía remitirse a la Comisión antes del 10 de junio de 1995. La Comisión disponía luego de tres años, es decir hasta el 10 de junio de 1998, para establecer una lista comunitaria basada en las listas nacionales. De la Directiva se deduce que la Comisión sólo puede adoptar la lista comunitaria definitiva una vez recibida la versión definitiva de la lista nacional de un Estado miembro. La Comisión tendrá en cuenta todos los lugares propuestos por Finlandia en cuanto le sean notificados oficialmente. Conviene señalar que están tramitándose procedimientos de infracción con arreglo al artículo 169 del Tratado CE contra varios Estados miembros, entre ellos Finlandia. (1) DO L 206 de 22. 7. 1992. (1999/C 289/044) PREGUNTA ESCRITA E-3273/98 de Kyösti Virrankoski (ELDR) a la Comisión (30 de octubre de 1998) Asunto: Utilización de los recursos compensatorios de la inflación en los Fondos estructurales En la Cumbre de Edimburgo se acordó el porcentaje de cada Estado miembro en la financiación a cargo de los Fondos estructurales. Puesto que el porcentaje de financiación se ha establecido en precios del primer año del período de programación, la reducción originada por la inflación se subsana con los llamados recursos compensatorios de la inflación. El Gobierno finlandés, sin embargo, indica al Parlamente en el presupuesto del próximo ejercicio que Finlandia no pedirá tales fondos compensatorios de la inflación nacional si la cofinanciación únicamente corre a cargo del Estado finlandés. Por consiguiente, formulo las siguientes preguntas, 1. 2. ¿Que Estados miembros han renunciado en el período de programación transcurrido o hasta ahora a la parte de la financiación con cargo a los Fondos estructurales que les ha sido concedida o a los fondos compensatorios de la inflación? ¿Qué estados miembros han comunicado que no emplearán la financiación básica de los Fondos estructurales o los fondos compensatorios de la inflación?


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2365/98 tat-30 ta’ Ottubru 1998 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1445/95 dwar ir-regoli ta’ l-applikazzjoni għal-liċenzji ta’ l-importazzjoni u l-esportazzjoni fis-settur tal-laħam taċ-ċanga

eurovoc_concepts:
beef
common organisation of markets
export licence
import licence

text: 112 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 31998R2365 31. 10. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 293/49 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KEE) Nru 2365/98 tat-30 ta’ Ottubru 1998 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1445/95 dwar ir-regoli ta’ l-applikazzjoni għal-liċenzji ta’ l- importazzjoni u l-esportazzjoni fis-settur tal-laħam taċ-ċanga IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: li kkunsidrat Wara Ewropea, it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 805/68 tas-27 ta’ Ġunju 1968 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella (1), kif l-aħħar emendat bir- Regolament l-Arti- kolu 9(2) tiegħu, (KE) Nru 1633/98 (2), u partikolarment Billi r-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 1445/95 tas-26 ta’ Ġunju 1995 dwar ir-regoli ta’ l-applikazzjoni għal-liċenzji għall-importazzjoni u l-esportazzjoni fis-settur tal-laħam taċ- jħassar ċanga u l-vitella u li (KEE) Nru 2377/80 (3), kif (KE) Nru 759/88 (4), jistabbilixxi, fl-Artikolu 12a, regoli dettaljati dwar il-liċenzji għal ċerti prodotti li jkunu esportati lejn il-Kanada; l-aħħar emendat bir-Regolament ir-Regolament jipprovdu partikolarment għall-applikazz- Billi dawk r-regoli jonijiet u l-allokazzjonijiet ta’ kull xahar għall-liċenzji l- esportazzjoni; billi l-esperjenza wriet li sistema perjodika bħal din m’għadiex aktar meħtieġa; mentri r-Regolament (KE) Nru 1445/95 għandu jkun emendat kif xieraq; ta’ l-miżuri Billi li hemm disposizzjoni dwarhom f’dan ir- Regolament huma bi qbil mal-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni għaċ-Ċanga u l-Vitella, Artikolu 1 L-Artikolu 12a tar-Regolament (KE) Nru 1445/95 għandu jkun emendat kif ġej: 1) Il-paragrafu 6 għandu jkun mħassar; 2) Il-paragrafu 7 għandu jkun mibdul bit-test li ġej: “7. Mhux aktar tard minn tlett ‘ijiem ta’ xogħol wara l- l-applikazzjonijiet għal liċenzji l-Istat preżentazzjoni Membru għandu jibgħat lill-Kummissjoni lista ta’ l-appli- kanti u ta’ jkunu applikaw li għalihom. ”; tal-prodotti l-ammonti ta’ 3) Il-paragrafu 8 għandu jkun mibdul bit-test li ġej: Jekk l-ammonti li għalihom ikunu saru l-applikazz- “8. jonijiet għal liċenzji jeċċedu dawk disponibbli, il-Kummiss- joni għandha tagħmel persentaġġ wieħed ta’ aċċettazzjoni li japplika għall-ammonti mitluba. ”; 4) Il-paragrafu 9 għandu jkun mibdul bit-test li ġej: Il-liċenzji għandhom jinħarġu fl-10 ġurnata ta’ xogħol “9. wara l-jum ta’ l-applikazzjoni. ” Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikaz- zjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Għandu jkun japplika mill-1 ta’ Novembru 1998. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, it-30 ta’ Ottubru 1998. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 148, tat-28. 6. 1968, p. 24. (2) ĠU L 210, tat-28. 7. 1998, p. 17. (3) ĠU L 143, tas-27. 6. 1995, p. 35. (4) ĠU L 105, ta’ l-4. 4. 1998, p. 7