Можем да включим следното в каталога на неблагоприятните явления, които съпътстват конкурентоспособността: модел на потребление, наложен от промишлеността, който пилее енергия и суровини, конкуренция, която се основава не на превъзходството на използваните методи, а на финансовото върховенство на богатите монополни корпорации, фрагментирана конкурентоспособност, която се интересува само от окончателния етап на производството, а не брутна конкурентоспособност, с което имам предвид конкурентоспособност, която отчита подготовката на суровините и материалите за производство, контрол на суровините и енергийните пазари от наднационални, често неевропейски, корпорации, увеличения на цените на енергията, а оттам и на суровините, чрез регламенти, които налагат система на търговия с емисии върху държавите-членки на Европейския съюз, нелоялна конкуренция, която се налага предимно от големи, наднационални корпорации, включително финансови корпорации.
Med neugodne pojave, ki spremljajo konkurenčnost, lahko vključimo naslednje: model potrošnje, ki ga je vsilila industrija, ki razsipava z energijo in surovinami; konkurenca, ki ne temelji na boljših metodah, temveč na finančni nadvladi bogatih monopolnih družb; razdrobljena konkurenčnost, pri kateri se upošteva le končna stopnja obdelave, in ne celovita konkurenčnost, pri čemer se nanašam na konkurenčnost, pri kateri se upošteva priprava surovin in materialov za proizvodnjo; prevzem trgov surovin in energetskih trgov s strani nadnacionalnih, pogosto neevropskih družb; zviševanje cen energije in posledično tudi surovin s predpisi, ki določajo sistem trgovanja z izpusti v državah članicah EU; nelojalna konkurenca, ki jo uvajajo predvsem velike, nadnacionalne družbe, vključno s finančnimi družbami.