Venligh helsse altidh forsendh kerlige med war Herre. Verdigiste verdige fædre, erlige herrer och gode menn, bröder och besönnerlige gode venner, verdigis eder herredöme velie vethæ jach fiich eder herredömis scriffuilsse nw sancte Lucie dagh nest forleden om iach [wore] vthan fare för Rytzerne æller anneth angrep paa thenne landzende, skulle iach mich benale diith vtöffwer jnnan jwll æller ther wedh till ordh och thale med eder herredöme om rigisins merchelige ærende, som nw aldre störste makth oppaa ligger. Saa haffuer iach her till storligæ frwctedh och eij alwarlige vist thenne landzende fwl sæcher och frij för the Rytser seden saa vorth forseth, ath mester Dauidh kom in i Rytzlandh, ty han loth segh ordh vnfalle vedh Narffwen, ther han stegh i landh, ath jnnan jwll nw nesth förledhen skulle thenne landzende och alth Finlandh vara brendth och offuergaat. Tesligis var mich tijden alth forstackoth saa hastelige giffwe mich diith öffuer, effter eder herredömis scriffuilsse kommer mich altiit saa senth till hondæ. Kan saa her effter hende, eder herredöme begærer mijn tilkommilsse och eder herredöme acther nogit foretage med opslagh eller ytermere örlogh med kongh Hans och hans medhielpare, ath iach motthæ thaa tijmelige faa eder herredömis scriffuilsse ther om, huilket iach vill mich thaa gerne effter retthe. Som iach eder herredöme siistz tilscreff hwre iach haffde mijn sendingebudh till Nogardh om monge merchelige saker, ther menige richit och thennæ landzende magth oppaa logh, saa vore the nw i Nogardh, sijden mester Dauidth kom i Rytzland, och ære nw igen kompne, alzmectogh Gudh tess loff haffwe, med gode swar oppaa alle the article iach thöm medgiffuith haffdhe, saa ath then store försthe aff Mwskowen vill holdhe then fredh och korskysningh obrvtelige med Suerigis riche till fwl ende som han loffuit och sworet haffuer och frisbreffuith jnneholler. Om thet herremöthe, som stondit skull haffue her vedh raan landen emellom nw jwletiidh eth aar forleden, haffuer then store förste paa allis ederss herredömis vegna, in till mich sath hwre longh tiidh och stackoth mich ther om tyckis. Saa om then tyske gaardh och köpenskap i Nogord nær rigisins forstondare och allis ederss herredöme teckis ther om forsende fulmectoge, will then store förste giffwe ther gode swar oppaa. Och haffde iach well strax fongit ther om en fwll ende, thaa var mich thet icke till sijnne the saker alwarlige framsæthie för jach haffde vareth till ordhe med eder herredöme ath offwervege hwre the ærende skole nyttogest och best fore tagis. Saa haffue the loffuit alle, hoo the helsth ære aff rigisins inbyggere, som teckis fare till Nogordh frij wegh till och fraa hwadh the haffue medh ath fare, tesligis alt annet monge ærende och klagemoll iach thöm foresatthe gaffue the mich all scrifftelige och godh swar oppaa, ther nw vore longth aff scriffue, och kan iach eij anneth förnijmme vthan fredeligit paa thenne sijde, Gudh tess loff haffue. Togh worder her lekewell grannelige tilsees ath freden icke brydz paa thenne sijde och mottelige thro æller lithæ oppaa theris ordh och liffthe. Saa maa eder herredöme vethe, ath kongh Hanss hade sendht med mester Dauidh till then store förste eth skep paa xxx lester, ladith med bisser, harnisk polwer, koper, bly, then och former till ath gythe slanger och andre bysser vtöffuer, och vore ther med iiij Skotter som mestermenn vore paa sadanth; ther var och inne monge honde anneth, som till verijæ hörer, och thet skep viltis fran mester Dauidh i sijön vedh Dager orth, och ingen veth enkedh huarth thet ær bliffuith. Rycthedh gar ath thet skal vare bleffuith opwnder Öszell. Thette forscriffne haffue the fonger sagth för mich, som mijn fogote fiich fran Jens Holgerdsson vedh Swenske höyen, och velie thet bekendh vara för herrer och förster. Hwadh cristelige saker saadanth ær, kan eder herredöme vell formerche, och vaare thet och annedh saadant richit en stor orsögth i the saker, som nw paa ferdæ ære. Jach screff eder herredöme siistz tiil om Castelleholm och Aalandh och fiich ther inge swar oppaa; mijne swene haffwe legedh ther alth seden i stoor kyldh, hwnger och swolth och foth ther ingen skath vtaff landit Ther fattis bysser, verijæ, alth thet behoff giörs, och inthet byggis paa slottidh. Jach haffuer scriffuit vor höffuidzman till ij reiser ther om och ingen swar foth igen; veth iach icke hwre ther om ær, bedendis eder herredöme gerne velie æn nw biwdhe mich eth swar till igen huar effter iach skall mich retthe i the saker ath rigisins sloth ickæ saa forfares, thet forskyller iach gerne, allis eders herredöme alzmectogh Gudh befalendis. Raptim ex Axelsgordh feria 3:a infra octauas epyphanie Dominj md octauo, meo sub sigillo. Erich Tursson riddare. Adress: Reuerendissimo reuerendisque in Christo patribus ac dominis Dei et apostolice sedis gracia archiepiscopo et episcopis ceterisque nobilibus viris militibus et militaribus regni Swecie consiliariis.