Sincerissimis nostris honore, dilectione et salute premissis. Kere her broder och besynnerlig gode wen. Wij fingom ider scriffuilse nw fore nogra dagha, lydandis i bland andra ærende om her Pæder Iohannis, ider werdoghetz capplan och scriffuare, ath ider werdughet hauer presenteret honom fore syne longelige trotienist til Ægrepæ kirke, bidiandis oss ath wij wille vnna honom collacionem ther vppa etc., huilkit wij ganske gerna görom, nær som Magnus Larensson, ider werdughetz fogdhe her pa Abo, ær henne begærendis wtaff oss som i honom befelt haffuen. Men wij formodom at her Pæder ær wel swa fornwmstigh wtaff sigh sielff, ath han weth granneliga huadh kirke ræth segher her om och med hurudana consciencia han maa beholde tw swadana preste gield til lika som siele gagn rörir vppa. Thæt ær j mot kirkene ræth ath noghen presth maa æghe twa sokne kirke gieldh i sender wtan han hauer wore hielge fader poffuens besynnerligh dispensacionem ther vppa etc. Ok ær samalunde i mot wor hielge fader paffwens cancelarie regle ath noghen prest scal haffua gieldh, besynnerlige sokne gieldh, i nogoth biscopsdöme, ther han ickj kan moledh. Haffuer her Pæder nogen dispensacionem ther vppa i the motthe ath han thet maa med like göre, thet wore wel nyttokt ath han late oss then forsto. Wij wiliom nöduge sæthie oss i nogre fara eller siele wode fore swadana ærende skuld. Jcki bör oss heldher tighia i swadana ærende, i huilke wij ære besworne pa wor æmbets weghna. Wij latom thet wel til kere werduge herre, ath han ær wel werdh bade tesse gieldh och mykit mera fore the longelige trotienist och stora vmak, som han hauer hafft, giört och beuisth ider werdughet, Suerigis rike och tess inbyggære j swa longe tiid. Men wij moghom icki tigghia sanningen her vtinnan. Fframdelis, kere werduge herre och broder, som i biudin oss til om thet möte nw stonde skulde i somar nestkomandis etc., bidiom [wij] ider werdighet ganske kerlige swa nw som forre, atj wildhen haffua oss fordragh i thetta synne fore laglige forfaldh skuld. Wij haffuom sworlige warit kranch i wor öghon siidhan wij forom fran Viborgis och æn nw ærom, ath wij haffuom icki formoth koma vth i thenne wor ath höre messa her i wor domkirke, som ider werdughetz tienere, her warit haffua, wel viterligit ær. Thy ær thet oss icki wel mögligit at wij kunnom woghe oss vth och besöke swadane möthe pa thenne tiid. Oss hopas at Knut Pose och flere gode men, som ther forsamblade bliffua och her haffua varit i thenne landzænde, kunne ider och flere werdigiste werdige fæder och herrir alleledis berætthe och vnderuisa om all ærende och lægligheter i millan Suerigis righe och the Rytzer. Vij haffuom och warit til Viborgh epter ider werdighetz befalningh och begær, bade i fiördh och i aar pa swor kostnadh och stor fortærningh, thet kenne Gud, och giört the fatige clæricke tiid vt boo ganske mykin twnge, som ider werdughet vel fortenkia kan. Tektis och ider werdughet nw betenkia oss med nogre ytermere forlæningh eller forbætringh, tha wore thet wor kerlige bön til ider. Och wij gerna wiliom göra kronan swadana tienist ther aff, som en annan kunne göra. Men om the Rytzer, kere werduge herre, kunnom wij ingthe annadh scriffua, vtan scall Suerigis rike nogen tiid koma Rytzland vnder the hielge crisne tro epter Romarske kirke siidwenia och affsæthia then stora fara och forderff wij altiid haffua aff the Rytzer, och om thet wore wor hielge fader paffuens wilie och samtyckie, tha hade Suerigis rike aldre bæthre tilfælde ther til æn thet nw haffuer fore manga handa saker skuld, som ider werdughet, Knut Pose och flere gode men kunne thet yterligere begrynna en wij ther om scriffua mogom. Vtan thet bliffuer tymelige forseeth och tagith til wara, ær storliga fryktande ath then landzænde ær stadh i stoor fara och bliffuer forderffuit, huilkit tha Gud alzmectugh forbiude, then vij ider verdughet befalom etc.