Wij Kort, met Gudz nadh och forsyn biscop j Abo, helsom ider alla wara ælskeliga kirkipreste och kirkjwærændher j wort biscopzdøme warendis kerlige j Gud, kwngørendis ider met thetta wort opet breff at war wilie jnnerliga ær, likerwiiss som wore forældra wilie tilførende longlige warit hauer, at Gudz tiænist oc retwisenne wphælde, alla wægna ther wi rodhum fore, schulu styrkias, fulbordas ok strenlighe holdas, besynnerliga wiid wore domkirkio, huilkit tho ickj wel kan skee forvtan godha ok lærda manna, som Gud fore øghon haffua, nærwarelse, yckelige akth och otskøtilse. Nw tiil thenne tiid ey helder wi æn wore forfæder tilforende haffdom nogot got medheel her tiil funnet hurv flere aff wort capital, som tiil thenne tiid mæste pa landzbigninghen sythit haffua, motte tiil domkirkione koma och ther sythiandis stædeliga worda for then schuld at prebende canonicales faa ære ok jnge funderede, aff huilke schulle theris vphælde wara, som wiid for:de domkirkio bliffuandis worda, førre æn j thetta forlidne aaret, epter monge ok flere grvnlighe roodh och wtletilse haffuom wj met wort ælskelige capiteles rodz fulbordan oc godwilia øuærwægit och nw stadfæstom tiil ewighin tiidh met thetta wort opet breff som wj therpa giffuom: at tiil canika fødhe och vphælde som wid optanempde domkirkionne sythia sculu, oc retteliga allom swarandis warda altiid, besynnerlig pa hwario odensdage, som her epter capitulj rætta dag tiil skickader ær, scal aff hwario moderkirkio sokn och cappelle tesselikis en fiærdedeel bodhe aff kirkionne oc swa aff sancti Henricx deel til hopa wthdelas ok hiith sendas j huario helzt thetta falla kan, j rogh, korn, groskin, lærepth, peninga eller peningx wærdh met een besworen eedh epter idert samwit, ok antwardas twem klærkom som ther tiil skickes skulw her at anama ok redhe fore gøre; huilken fierde deel wtgiffues j menige Sweriges kirkier ok hether ffatige tiondh, canickom tiil hielp ok wphælde. Hwarfore bidhiom wi ider allom oc huariom strengelige och wiid høxte lidilse oc wiidh bantzmal, huilket wi wiliom atj infalla sculen j sama gerning om j her j moth gørandis wordhen, at j ey forhindra, qwælia eller formena for:de fierde deelen aff then tridhie deel, som sancte Henric oc sokna kirkiona tiilhopa syna mellan deela plæga, fallandis som førre ær sakt, vtan redhelige, fullelige och forwthan all motsægilse wtgiffua aarliga her epter tiil ewigen tiidh, bedhiandes jnnerlige werduge fæder i Gud, war epterkomande biscopa ath thetta fulborda ok stadfæsta Gudhi tiil loff och ære øc for:de Abo domkirkio och mene biscopzdømet tiil største gagn och nyttoghet. Tiil tesse wore sticktis och skickilse ewige makt och høgre forwarilse hengiom wi worth secret met capitlens jncigle nedhen fore thetta breff, som giffuit och scriffuit ær paa wor goord Koross arum epter Herrens byrd mcdlxxx sexto, om sancte Lucie dagh.