Wenligh hælsse nw och altiidh kerlige forsendh med war Herræ. Verdigiste verdige fæder, erlige herrer, gode menn och besönnerlige gode venner, verdigis eders herredöme vele vethe, jach fiich nw för nogre dage seden eders herredömes scriffuilsse om thet thaledh och beslutet var i höstis, ath wij alle medh förste opit vaten skulle vara forsamblade ath offweryæ rigisins skade och forderff huar best behoff giordis, och rigisins fyende ære nw kompne ther i skæren och störcke segh hwar dagh; ty begærer eder herredöme och högelige formane, ath iach skal med then verdoge herre her electo i Abo och flere gode men aff thenne landzende och theris folk och yterste makth nw med thet aldra förstæ benale mich hender finske skæren moth Kastelleholm ath ofweryæ thet landz och slotz forderff, om kongen ville ther nogit forarge, dogh saa iach viste thennæ landzende forwaret; saa war jach och æn nw ær alwarlige veluilliogh till ath giffwe mich vtöffuer till eders herredöme i woris med förste opit vaten med then mestæ makth iach kwnne aff stadh komme och screff till her electus i Abo, ffrv Ingeborgh, Thönne Ericsson, friborne och köpstedzmen; i thet komme rigisins fyender hiith hender skæren med iiij skep och lagde segh mellom Reffle och thenne landzende och finge ther borth vtöffuer xx skep her aff landith och vtoff Öregrwndh, giordhæ ther draapeligh skade medh önkelige gerninge och ocristeligit mordh, saa ath hwem the finge her aff rigith, hwgge the vtaff hender och föther och bwndhe them i theris egnæ skep och lothe thöm brenne och toge moderen och barnidh och bwnde thöm till hopæ och kastedhe i siön, med annen osegelige och ocristelige gerninge, som langth vore aff (= ath) scriffwe. Jach screff strax her electo i Abo, ffrv Ingeborgh, Thönne Ericsson, friborne och köpstedzmen till, ath the skulle strax med then aldra störstæ makth vara redhe och vedergöra saadane ocristelige skade och hommoth; och sende jach mith folk och skep strax aff stadh till Sandhampn och forbiidhe ther i xiiij dage och menthe ther haffue fwnnith forscriffne gode menns thiænare och hielp. Thaa komme ther inge vthan Thönne Ericssons skep och folk; ffrv Ingeborgs folk war alstingis redebogit. Thaa kwnnæ hon ickæ saa hastelige komme skep aff stadh. Sedhan gaffwe Thönnijs och mijne thienere segh vtöffuer till Reffle och menthe ther fwnnith rigisins fyendhe. Thaa vaare ther nogre thöm haffde giorth forwaringh och komme sin vægh till siös. I thet samme varth Thönnis och mijne thienere vnderuisth, ath ther var kommith eth swaarth skep aff Hollandh och skulle haffue jnne medh segh k. Hanssis peninge ath köpe honum kabelgarn och anneth fore. Ther fore sloge the ther till och finge borth samme skep. Saa haffde iach nogre mijne swene och godz i Reffle; thöm grepe the Reffuilske strax och the fatige menn her aff Viborgh och thoge borth alth mith godz, iach ther haffde, och screffue mich till, ath iach skulle lathe thet skep och godz komme friith i theris hampn igen, thy thet war hemme i Kampen och i hensen, hwilket mich icke æn saa hastelige stor till ath göre, effter kongh Hanssis peninge skulle vareth ther jnne, som for mich ær kommidh, och the skulle haffwe störkth kongh Hans med skep, folk, bysser och veryæ. Ty haffuer iach nw scriffuit the Reffuilske till, ath mich tycker icke saadanth hommoth væll vara och ath the skolæ lathe then skeparen, som skepit tilhördæ, komme hiit till Viborgh och vndledhe segh för kongh Hansis peninge och ath the Kamper icke haffue störckth k. H[ans], rigisens fyende, med the saker, som forscriffuit staar. Nær forscriffne skepare saa haffuer giorth, skall han faa siith skep, godz och folk igen. Kan han thet ickæ göre, thaa gaa ther om som reeth och sedwennije ær i krii och örlogh med thöm, som störker then anners fyendher, och jach ickæ i acth haffuer ath söke mijn reth i Reffle i the saker. Verdigiste verdoge fäder, erlige herrer och gode menn, om tesse saker annerlwnde komme för eder herredöme, thaa ær eij annerss till gaath æn som forscriffuit staar. Och om saa ær, ath ther vore noger i Stocholm, som hemme ære i Reffle, och reffwelsth godz, ath eder herredöme ville tillathe ath iach motthe faa en rostereringh ther oppaa till tess iach faar mith igen vtaff Reffle för thet hommoth och skade, som the haffwe rigith och mich giorth, baade nw och i fortijder, som eder herredöme væll veterligith bliffuer, tha Gudh föger iach kommer sielff tilstæde och iach eij nw scriffue kan. Jach acther dogh ickæ lidhe saadanth hommoth förgæffz. Haffde tesse gode menn och theris thiænere i thenne landzende vareth lydafftige och strax vareth redhe, thaa the finge mijn scriffuilsse, thaa haffde kongens folk, ther laage för Reffle, vareth i vore hender och medh Gudz hielp ther medh giorth en godh reise, och k. H[ans], rigisins fyende, haffde faath ther en stor forskræckning vtaff, och motthe wij thaa nw lenge seden haffwe vareth redhe med störste makth; wij haffde kommith aff stadh och vareth ederth herredöme och rigit till bestondh och vndsetningh hwar besth haffde behoff giorthz. Ty hopis mich ath skyllen ickæ skall fynnis hoss mich. Saa ær Thönnis folk och mith ickæ æn nw hem kommith; ty kan jach icke visselige biwdhe eder herredöme till hwre om reise vill vara till Swerige paa thenne tiidh, ty iach frycther sommaren forlijder för iach foor mijn skep och folk igen. Och skall iach senth moth hösten giffue mich vtöffuer till Suerige och inthet goth bedriffwe vthan oppaa swar kosth och tæringh, som nw i tesse forledne ij aar henth ær, kan thaa hwarken vare richit æller mich till nytthe. Dogh will iagh göre thet beste iach kan och eij affsetthie then reise, om tijden vill icke bliffwe forstackoth. Kenne Gudh, iach haffuer her till haffth stor brijsth paa skep, ther iach haffuer vareth belaten medh; dogh oppaa thet neste ær ther nw kommit both oppaa. Och om iach icke nw kwnne saa hastelige ath komme vtöffuer till eders herredöme för thenne stackotte tiidh skuldh, thaa vill iach ændelige, om Gudh tæckis vnne mich liffuit, med förste opit vaten i vor nest kommendis med all then makt iach kan aff stadh komme vare hoss eder herredöme och sijden framdelis moth rigisins fyender huar besth behoff görs. Och om saa ær ath rigisins fyende ære nw i Stocholms sker och veliæ intrenge kongen offuer richit igen, thaa ligger aldra störste makth oppaa ath eder herredöme later segh ther till ingelwnde beweke saa framth ederth herredöme icke villie haffue rigit i ewigh trældom; hans makth kan vara mijndræ i thenne sommer æn eder herredöme tenker. Mich hopis thenne vinther kan vell forlijde; i sommer skall han med Gudz hielp annedh faa tage till vare. Thet eder herredöme ville forscriffue till the gode men i thenne landzende, ath the her effter vore ytermere redhe, nær tilsegis baade i vor och nw, om behoff giörss, thaa vore thet mikit nyttogth. Som eder herredöme scriffuer om thet herræmöthe her vedh raan och tycker raadh vara, ath thet framsettis thet lengste man kan, thaa, kenne Gudh, iach haffde væll haffth behoff the saker med eder herredöme bæther offuervæge. Dogh effter thet eder herredöme thet in till mich sætter, vill iach gerne göre thet bestæ Gudh giffuer mich naden till, saa ath mich hopis till Gudh eder herredöme skall ingen frykth haffwe paa thenne syde. War Herre kennæ hwadh omsorgh och vedermödhe iach togh haffuer för thenne landzende, baade med thesse Rytzer och the fyende i siön ære och forarge in oppaa thenne fatige almoge och landzende som och nw hastelige igen förmodendis ære för Reffle till ath formene thenne fatige almwge sin berningh. Hwad eder herredöme varder mich tilbiwdendhe paa tesse saker, ther retter iach mich gerne effter. Hwar iach kan vare allis eders herredöme till kerlig och veliæ, finder eder herredöme mich altiidh væluilliogh gerne göre; allis eder herredöme her med alzmectogh Gudh befalendis med liff och siell till ewigh tiidh. Raptissime ex castro Viborgensi jn profesto sancte Marie Magdalene anno md septimo. Erich Twresson riddare. En kalff Kære verdigiste fæder, erlige herrer och gode men; i thet samme thette breff var scriffuith komme mijne swene hem, och fiich iach nw strax visse scriffuilsse och tijdendhe ath kongens folk ær kommit för Reffle igen. Ty haffuer iach nw scriffuit then verdoge herre her electo till, ffrv Ingeborgh, Thönne Ericsson, Josep Pedersson och alle friborne och frelssismen och köpstedzmen, ath the veliæ æn nw strax göre sith folk vth med mijne ath hindra saadanæ fyende. Ty acther iach nw strax haffue mith folk aff stadh, och kan iach i samme reise beslaa en Hollendare iiij æller sex effter ath bewisligit ær at the haffue störkth kongen, rigisins fyende, med skep, folk, bysser och veryæ, thet acter iach icke affsetthe, ty wij haffue saa godh retth till thöm som kongh Hanss till en betallingh æller förgössz, och kan thet mykit slaa k. H[ans] och hans medhielpare för hwffuedit i monge saker. Fiich iach nw visse scriffuilsse och en fonge, som haffuer vareth hoss kongen alt aar, ath all kongens makth ær ickæ mere æn xiiij(c) baade onth och goth. Ty beder iach eder herredöme ath i vare vedh en gode trösth och vor kære herre och höffuitzmann bistondige ath offwerijgæ rigisins forderff, ath icke skall then kongen komme in öffuer rigit igen. Fföger Gudh ath then rese gaar well med thet folk, wij nw vtsende her paa rigisins fyende, och tiden kan tillreckie, acther iach ofortöffueth vare hoss eder herredöme med all then makth iach kan aff stadh kommæ. Henningh Passow haffuer scriffuit mich till och budith segh i rigisens thieniste med eth tall folk. Huadh iach skall giffue honum för eth swar igen begærer iach eder herredömis raadh ther om. Iterum in Christo felicissime valetis. Annen kalff. Verdigiste verdige fæder, erlige herrer och gode men, verdigis eder herradöme vethe ath seden thette breff var scriffuit fiich iach mijn broders Sten Twressons scriffuilsse, ath kongens skep och folk ære kompne hender Aalandh, skijnne och brennæ ther oppaa landith. Ther ffore haffuer iach nw senth mijn skep och folk vth landit till vndsætningh och hielp, och tesligis haffwer iach nw scriffuit then verdoge herre her electus i Abo, ffrv Ingeborgh, Tönne Ericsson och flere gode men till her i landith ath the och nw strax skolæ vara aldelis vederredhe med theris skep och folk ath affweryæ saadanth rigisins forderff moth the rigisins ffyende. Iterum in Christo valetis felicissime. Adress: Reuerendissimo reuerendisque in Christo patribus ac dominis Dei et apostolice sedis gracia archiepiscopo et episcopis ceterisque nobilibus viris militibus et militaribus regni Swecie consiliariis, amicis sibi sincerissimis.