Swar tiil then wnderuiisningh greffue Johan sendhe tiil myn herres nadhe. Om thet blochuss &c. Ær waar nadughe herre tiil friidtz ath saa bygghes; doch om the godhemen j Findtlandh kwnna foruarath ath thet wardher them icke forraskath och bliffuer saa szedhan riichit wndher öghenen. Jtem om the sendtningebud tiil Rysszelandt &c. Synes myn herres nade nyttugth wara ath saa skeer och ath samme sendtningebudt ære wtaff Findlandth, for thy the wetha besth aff belegenhethen och geller them aldhra försth wppaa. Jtem om theres bekoostningh &c. menar hans nadhe somligha aff the godhemen j Findtlandt saa wara försörgde medh forlæningh, ath the then reszo wel kwnna bekoostha, besynnerliga medh the andre godhemendtz hielp ther j landit, anseendhe at her j landit mosthe och bestellas sendtningebudh baadhe eenstadz och annor, som ær medh then reszo, som her giordis tiil Lubeck och en nw giöris skal tiil Bremmen och annorstads flere. Jtem synes hans nadhe ath Erich Flemmingh ær een aff the sendtninghebudh; om han nogit bekosthar sig formykit, ther han icke hielp faar aff the andre godhemen, wiil hans nadhe altiid wetha hans bestha ighen, saa ath all skadhen icke skal bliffua hooss honum. Jtem om myntthit &c. Saken huarföre thet swensche myntthit foragthes j Findlandth ær sompth for thet falscha myntthit schuld, som tijdh inkommith ær fraa Reeffle; hopes hans nadhe ath ther icke saa swaare mykit inkommith ær, ath ther wardher iw wel snarth en endhe wppaa. Annor sach ær för thy ath swenska myntthit warth wpsath högre æn thet warth slagit wppaa, och therföre kan man icke giffua thet saa dyrth wth j Reffle som thet wpbærs j Findlandt. Ær icke j myn herres nadis leglighet en nw saa hastugt tenckia ther nogoth raadh emoth med noger anner ordinancie, och kundhe hans nadhe wel lidha ath j Findtlandt ginghe alenesthe reffuelsth mynth; thet swenska kwndhe wel forytthras her, huar thet icke waare hanss nadhe tiil en snypligheet. Jtem om the domare och andre slighe ther lendit forarma &c, hopes hans nadhe sielff personliga komma tiil stædis och skicka ther om som nyttugesth kan wara, saa mykit laghen lida kwnna. Jtem om then wndtsethniingh j peningha tiil noghen tiid &c. Ær hans nadhe ther gandtsche godwiliog tiil huar saa wore j hans leglighet; weeth wel then godhe herren greffuen huad skuld myn herres nade her wthinnann besynnerligha j stederna, ther hans nade aff nödhen motthe tiiltengkia j thenne szomar ath ther nogoth aff bettalas; annars waare wel fare tiil nogoth obestondt. Bidher hans nade för then schuld ath then gode herren greffuen wille ther medh haffua ith medlidandhe och behielpa sig thet bestha han kan j thetta aar &c. Jtem om then holk &c. Ær myn herres nadhe ther tiil friidtz med ath then godhe herre greffuen sellier honum sig tiil hielp. Jtem om then godhe herre greffuen skulle giffua sig hiit wtöffuer tiil hans nahde &c. Segher hans nadhe ath thet icke giörs behoff, wthan han faar ther om framdelis hans nadis scriffuilsze; menar oc hans nadhe sielff komma tiil Findlandt j thenne szommar oc thala medh then godha herra huadh ther behöffues, baadhe om then edleman, som han begærar, och annath meer; sammelunda och om the konungx kyrkior och huad her electus ther aff tagha skal. Dat. [vigilia ascensionis Dominj.]