Wy Cristofer, met Gudz nathe Danmarkx, Wendis oc Gotis koning, palatzgreue paa Rin oc hertugh j Beyern, bekennes met thetta wart opna breff, at war ælskelige fadher herra Johannes Laxman, erchebiscop i Lwndh, oc Claues Niclisson aff Ellinge haue forhandlet noghre ærende vppa wore wægna met vælbyrdhug man Karl Knwtsson, marsk oc rigzens forstandara j Swerige, swa som ær vmme alt Aboes biscopsdome met all thæs koninglighe oc kronens ræt oc rænthe j hans daghe at haue for hans tiæniste met andre flere article, som the thet met for:de Karl Knwtsson talet oc forhandælet haffua. Hauer nw Goth thet swa forseet, at wy koningh j Swerige wordhe, tha tilbiude wy oss, at hwat som for:de wor ælskelighe fadher erchiebiscope j Lwndh oc Claues Niclisson for:de Karll Knwtsson sawt haue vppa wore wæghne wm for:de Abos biscopdøme oc article, thet wele wy fullelighan trolighen oc obrodhelighen holde wnder wor koninglighe æræ, thro oc sannendhe oc hanom tho strax offortøffret wort wpna besthilde breff ther wpa at giua met swadan titulo, som oss tha bør at screues, oc thet same wort breff hanom fulkomelighen at holde widh sin fulle makt. Til thæsse styckes ytermere forwaring, at the faste oc throlighen bliffue scule wden alt archt, tha sænde wy for:de Karl Knwtsson met thette wort opne breff een beseylde scrifft wpa papir swa ludhendis wpa hans behoff oc förbæthringh, som thet wort vpna breff ludhe skal, ther wy hanom giue oc holde skule wpa for:de Abos biscopdøme etc., wm Gudh thet swa forseet hauer, at wy nogher tydh koningh j Swerige wordhe schule som forscriwet staar. Item kan oc Karll Knwtsson noghet ytermere besørghia sich j tæsse for:ne article met rikesens raadh aff Swerige, tha lathe wy thet gerna kerligen oc mildhelighen tijl. Tijl withnesbyrdh oc fulbordh alle thæsse forscrifna stykke tha lathom wij met wilia oc wetskap wart secret hænge for thetta breff, som gifuet ær vpa wart sloth Køpnahampn aar æpter Gudz byrdh mcdxl, annan dagen æpther warfrw assumpcionis.