Vy Cristiern met Gudz nadh Swergis, Danmarks, Norgis, Wendis oc Gota konungh, greffue j Oldenborg och Delmenhorsth, wither kennomps oss haffua wort konungxlica welde aff altzmektoger Gudh, som herra oc konungh ær øffuer alla konunga, och oss wara hans tianare och vndersata och til plicthogan honum thiæna oc han j wørdhning at halda oc ælska alla hans tiænæra, serdelis kirkio och klærka oc thera tiænæra. Thy wi finnom j scriptenne at j hedenscapenum, tha hedhniske konunga oc førsta nogan twnga lagdo vppo thera almogha, tha latho the prestir och thera hion frya wara fore then twnga the tha vpo lagdo, oc ey at enasth latho them frya oc thera ægadelor, vtan jemwel holpo them thera fordan oc widertorffth. Oc ty ytermere wi, som Gudz bekennilse haffuom, wiliom hetra Gudj hans tienarum oc them hetra, fordra, fræmia oc beskermia oc epter følgia oc fulbordha the godheet, gudheligheet, æro oc mildheet, som ærlighe cristne konunga oc herra, som fore oss j Swergie warith haffua, the helgio kirkio oc henna thienarum giffuith oc vnt haffua, och thy stadfestum wi aff ware enkannelige nadh och gønsthe alla friheet,² priuilegia, fordela oc godha gambla sidhwænior, som the for:na konunga och herra them giffuith och vnth haffua, och wiliom at the sculo oc mogha them niwtha, behalda och bruka allaledis som the ludha, vthan minskilse, och annamom them, thera thienara oc hion och alth therris godz, rørlighett och orørlighit, j wora serdelis nadh, fridh, gønsth, forswar och beskermilse, och vnnom werdughe fædher oss ælskeligen ærkebiscopenom och allom biscopom ‡¹ j Swerige hwariom i sino biscopsdøme, som gamalth oc fornth warith haffuer, allan konungxligen ræth oc sakøre som faldha oc henda kan i thera godzom, kirkio eller klærkagotzom eller aff thera landbom, huat thet antighia wari konungx ensakk eller dulghadraap, dana arff eller edzøre eller hwariohanda annar sakøre, toch swa at then edzøre bruthit haffuer, ey inledhningh faa før en han haffuer forlicth sik met malsægandenum oc han bidher for honum, toch swa at wj eller³ wore embitzmen vpbæra inledningen som laghen vthuiser. Skier och en swa at the sak gaar j laghinnen a liiff, liim⁴ eller krop oc giffs til løsn fore peninga, tha taghum the løsn konunger oc biscoper helfftena hwar thera, oc forbiudhum wi warum fogatum oc æmbitzmannum at nokra handa alaghor, skat eller beskatning, hæstastadher, siwkthfærder eller annan twnga, huario handa heltz wara kan, vpa for:da kirkior, closter klærka, thera hion eller landbo alæggia eller kræffuia j nokra motto wid wora hyllisth, hempd oc wredhe. Jtem vnnom wi som gamol sidhwænia warit haffuer at biscopane eller theris prowastha eller andra klærka mogho tingh met almoghanum halla, som kallas biscopstingh eller prowasthatingh, for then sculdh at tolgen ærende æro andelighen oc røra the⁵ helga cristna tro, som ther bør handtheras vpo the helga kirkio wegna; oc biudhum wi almoganum widh hwars thera⁶ tre mark at the til for:na tingh komme, tha the lagligha⁷ lysth wardha, vthan the lagha forfall haffua. Jtem wiliom wi oc biudhum at hwa⁸ som warder aff almoganum met tolff mannum walder til hiscopslenzman at han scall thet annamaa oc forestaa som widerbør eth aar vm kringh at minsto, widh sina tre mark till tweskiptis konungenum oc biscopenum. Jtem wiliom wj oc biudum ath the som warda nempde j nempd eller stempning aff biscope, prowaste eller biscopslenzmanne, sculo thet gøra som gamal sidhwænia ær, widh hwars theris tre mark, biscops ensak. Jtem vnnom wi klærkom at the mogha køpa j Stocholm eller andrum stadhum a land eller køpstadhum met gestum eller andrum thera widhertorffth, och forbiudhum fogatum, borghamestarum oc allum andrum hindra eller quælia j noghra motto them som køpia eller sælia eller theris gotz [byta?], thy at thet ær kirkionna friiheet oc kirkionna rætter [som] loffuar thet. Jtem wiliom wj at klærke eller thera budh mogho ohindradhe aff hwariom mannom køpa vpa landhe eller j køpstadhum faæ, fiisk eller annat till sith bordh oc vppehelde, oc skall thet køp ey hindras aff noger for landzkøp. Och magho ey ware fogatha, borgamestara eller raadmen eller andra borgare forbiudha klærkom eller hionum, som boo i thera gardum j køpstadhum, at køøpa vpa torghe fiska, køth, miøll, malth, korn, rogh, fææ, faar eller annath the widertorffua til sinna fødho. Och forbiudhum wj nogan scath eller olaghor vpa them leggia swa lenge the j klærkia gardum sithia, vthan the wilia køpa och sælia som borgara, tha scolo the met borgarum scatta och tunga vppe halla. Jtem forbiudhum wi vnder wora konungxliga hempd oc wredhe worum fogatum oc æmbitzmannum, borgamestarum, radhmannum oc allum andrum, at engenstadz hindre eller hindra latha kirkionna formen oc domora⁹ j them ærondom som til therra døma oc rantzakan liggia, oc enga ytermer bescatningh aff them som for therra ræth saki wardha, kræffuia eller tagha scola j noghra mottho. Och scall thet engthe oss amoth wara at kirkionna formen bruka och nytia kirkiona ræth moth them, som mothe them brytha eller thenna wor priuilegia, som wi them vnth haffua, them fortagha eller formena j nokra motto; ok forbiudhom wj allom høghum oc laghum, hwo the heltz æro, j huat staat eller makthe¹⁰ the skikkadhe æro, at hindra eller qwælia, fortagha eller formena the helgo kirkio henna personis, mannum, thienarum, hionum eller gotzom, forscripna priuilegia och friheet, swa frampth the wilia fly wora konungxlica hempd och wredhe. Datum jn castro nostro Stocholmensi die beatj Luce ewangeliste, nostro sub regali secreto presentibus appendenti¹¹ anno Domini millesimo quadringentesimo quinquagesimo septimo.