Vaar &c. Wij haffue forstondit, kære her electe, athij ghernna hade warith hit öffuer oss tiil ordha &c. Saa hade thet och warith waar begær för mongha merkeligha saker schuldt, en doch wij wel formerkie ath thet j thenna höst icke skee kan, begærendhes athij j nesthkommandis waar wile giffua eder hit tiil oss her wij thaa eder wilie och meningh om alle deler ytthermere forsthaa kwnna. Och som j beröre athij icke betröstha beghaa eder j then landzsendha, bidiandis för then schuld athj wile wnna edher Lincöpungx dæchene döme ighen, saa skule j inthet twiffle, nær wij eder aluarlige meningh forstaat haffue, wile wij baadhe j then och all annen mottho wetha oc rama edhert bestha huar wij kwnne. Maaj och wetha ath högbören försthe konungen j Paalandt haffuer scriffuit oss tiil ath paaffuen haffuer skicketh sin legath in j Rysszelandt. J blandt andre hans befalninghar ær en, at han skal handle om friidh emellom Suerighe och Rysszelandt, och raadher han athuj och för then schuld tiidt inskicka wele worth myndugha sendtningebudt &c. Saa epther then legatio för merkelige saker schuld ær wpsath, som her electus j vpsala fara schulle tiil Prydtzsen, sendhe wij honum nw tiil Findtlandt ath forbida ther waar sendthningebudtz ighen kommilsze, som nw j Rysszeland æro. Sedhan the ighen kompne ære, synes thaa eder honum oc waar suaagher greffuen nyttugth wara ath nogre saadana ny legatio företages. Ær han thaa wiid handen och maa thaa fara. Jnnan opeth wathen ighen wile wij wel scriffua waar wilie och sinne om then andre legation, som nw wpsath ær. Saa epther wij wordhe öffuer eens medh capitulares j Aabo sendningebudt nw sistens, ath tiil waar gaard schulle aarliga skickes fraa Aaboo prouestrij eller annath geeld ij(c) marc, wile wij ath samme ij(c) marc antighen hiit sendhes som thaa sagth war eller ath for:nde her electus tiil Vpsala anamar them tiil thære peningha etc. Tesligis begære wij och bidie athij wile leggia eder all win om ath then gærdh motthe redeliga wthkomma j then landzsenda, epther magtthen ramandis wort bestha j alle mottho szom wij synnerligha thro eder tiil etc. Dat. toorsdaghen nesth före sancte Michels dagh.