Vij Göstaff &c görom vitherligit ath effter ty nw j nest forlidne sommer vart forhandladt om cronenes renthe, som ganske mykit ær forswagit, att hon skulle forbettres vthaff biscopers, capitels, domkirkiers och closters renthe, haffue wij så varet offuer ens med oss elskeligh mester Hans domprost och mester Jacob Venne archiprest i Aboo på capitels och menige klerkeritz vegne sammastadz, ath the skule niwtha och beholla theris och kirkernes renthe så mykit kirkian och them icke gonger jfrå och in til ffrelsit vthåff the godz, som the heller kirkian fongit haffua sedhan konungh Karls reffst stodh, och skole the vthåff theris och kirkernes renthe med studentesmöret, vndan taghen nya corens renthe, årliga giffua oss iiij lester smör och ij(c) mark örtuger, vthleggiandis om natiuitatis Marie, och ther med bliffua frij för borgarelæge; haffue wij och loffuat och tilsagt for:ne capitel och clerkerijt j Åbo ath våre fogter och fodermarsker skule icke fortwnge them med oskæligh gæstningx påskyndelse, vthan om så hender ath wij eller vårt folk j storen hop drager ther in j landit, skal thå en vthåff capitelet fforordineres med ffogten, som gestningen skicker så vel til klerkerijt som til borgerne, ath thet går lika til på bægge sider. Jtem om så hender ath wij vele siælff beholle renthen åff the prebender som vacere, heller om wij vthåff synnerligh gunst vele haffua nogon ffrij i theris prebender, antingen them som ære vtj vår dagliga thiænist eller nogra andra, skal thå så mykit affslådz vthåff for:ne vthuissade summe som the prebender bliffua taxerade före; och huar noger gæld bliffua löss på landzbygden, skole the biudis canickaner och prebendater, som vele them begære, til thess the bliffua icke flere besittiandis wijd kirkien æn wij them föresegiandis varde. Skule och wij eller then wij våre befalningh giffuandis varde bliffua athsporde huro the prelaturer, canonier eller prebender, som bliffua löse, skole forsees j fframtiden, och ther med anname wij for:ne Abo kirkie capitulum och clerkerijdt med kirkenes och theris godz rörligit och orörligit, vtj vårt konungxliga beskerm, hægn och forsuar, fforbiudandis alle andelige och verdzlige them nogot hinder, platz eller forfongh ath göra &c. Dat. [torsdagen nest for Martinj].