Venligh helsse etc. Kære her Swanthe, broder och besynnerlige venn. Jach fiich nw strax eder scriffuilsse med mith egith bodh i longh fortöffringh effter swar oppaa the saker iach eder förre tilscriffuit haffuer, ther i nw begære mijn tilkommilsse med folk och verijæ i rigisins tieniste effter then lægelighett nw paa ferdom ær. Thaa screff iach eder siistz till ath saadane saker ickæ vore forhandlade æller samtyckt jnne för the verdigiste verdige fæder, erlige herrer etc. Suerigis rigis raadh siistz jach var i Stocholm vthan beleffuedh och stadfesth en feligh dagh och fredh mellom Suerige och Danmarck oppaa en swmme peninge. Medh saadane saker skijldis iach tæden och mich ther till fullelige forloth och inthet viste aff nogen reise. I thenne sommer är mykit fryctendis ath rigisins ærende och velfarth settis saa lenge in oppa Lybke och tyske stæderne, ath thet eij richit bestondogth bliffuer i lengden, ty ær mikit raadeligit ath i alle ærende nyttelige och effter rigisins raadz raadh med thet bestæ foretage. Thaa effter then lægelighet iach eder siistz tilscreff oc nw ytermera paa ferdom ær, kan iach nw saa hastelige eij personlige nogen reise foretage, mest effter mester Dauidh kom nw fran then högborne förste k. H[ans] med storeförstens sendebodh aff Mwskowen med ij skep vell bemannedhe och gaff sigh strax i landh vedh Narffuen och till then store förste och later sigh vndfalle i sanningh ændelige velie rese Rytzerne oppaa thenne landzende Finlandh, huilkit honum Gudh alzmectogh forbiudhe, och i samme rese togh han eth skip aff Danske och eth aff Stocholm och sende till Gutland, som mich tilscriffuit ær. Och lathe the samme sin ordh gaa ath the velie skijnne thenne finske skærgegordh, nær the tiil rygge löpe. Epter iach för saadane saker eij personlige komme kan, haffuer iach senth eder eth tall folk i rigisins tieniste thöm medgiffuendis och befaleth ath bliffue ther the verdigiste verdige fæders, erlige herris och gode menss Suerigis rigis raadz folk samsellelige i rigisins thieniste skeckit vorder som iach eder med thöm och tilscriffuith haffuer. Tesligis screff iach eder till siistz om en soken wedh Herresætter och andra saker mich vederfars aff eders fogoter och thiennare och fiich ther ingen swar oppaa. Saa fornijmmer iach ath i haffue forkrength mijne bröders och venners forlæningh, tesligis tagit fran Niels Besze then dell han aff kronon haffde och hans egith faste iordegotz han laglige köpth haffuer, och kan iach fornijmme, the mik tilhöre ære föge tæckelige tagne hwar the komme, ther togh eij saadanth forskylledh ær. Saa haffuer forscriffne Niels Besze teeth sigh hiit till mich och haffuer iach honum tagit och annammedh i mijn hengn och forswar till all retthe molle, och sigendes sig velie göre eder rede och god rækenskap, nær i tess oppaa eskendis vorde; och nær Gudh föger iach tilstedis kommer, vill han thaa ytermera staa till rette jnne för the gode herrer rigisins raadh hoo honom nogit tilltal haffuer. Hopis mich i lathe honum æller hans icke nogit argt ther vtöffuer vederfaris; han haffuer och ij sine suenner med i rigisins tieniste huar behoff giörs thet honum dogh borde ytermera till gode niwthe etc. och effter eder ecke tæckis vnne mik forscriffne soken, bedendis eder ath i lathe mik jnthet hinder skee oppaa hwadh dell jach aager i Attwidebergs grvffue eij heller paa Niels Beszes dell för oss fult och fasth aff kronen igen vederlagt ær, och ijcke ytermera mik och mijne venner med flere her effter fran eder trengie, ath wij icke nödis till vor lydafftighet till rygge kalla; ty i vethe vell huadh skade och forderff iach och mijne siskene tesligis flere gode menn oppaa vor ægedeler och godz lidith haffue och æn nw daglige lidæ i Danmarch för thennæ longlige feigdh och örlogh, ther vij dogh föge vdj vollendis ære; ty ær icke börligit, ath wij skole mistæ baade her och hiissedh. Hwath eder till velie och kerlig kan komme altiid görendis gerne. Ex Viborgh feria quinta proxima ante Marie Magdalene mdx. Erich Tursson riddare.