Jach Erich Turesson, riddare, gör alle wetherligit met thette mit närwarandis opne breff, at aren epter Gudz byrdh md pa thet siwnde, then tiid beskelighen man Didrich Hansson var tilskicked aff werdigh fadher her electus j Abo, Josep Pedersson oc aff flere gode men at wara höffuitzman for the gode mentz tiænare och mine, som til Alandh fare nw j höstis at anamme slotit oc landit jn til rigedh igen epter the werdigiste werdige fädhers, kärlige herrers och gode mentz, rigzens radz befelningh, och tha slotit oc landit var anammed til riches igen, bleff D[idrich] H[ansson] ther met Thönne Ericssons tiänere och myne at befeste crononis slot och hade ther hwerken kost eller spysningh eller nogen deel ther behop giordis. Ty bödh iach D[idrich H[ansson] til, at han skulde lathe kræffuie jn crononis skath och bespyse slotit oc tage en deel aff skat smöret och köpe ther homble och salth fore. Tesligis bödh iach honom taghe en deel aff thet iärn fra slotit, som bleff igen epter myn broder Sten Turesson, at biggie mit skep met. Swa bleff ther och eth skep wid Alandh aff Koningxbærgh; hwad ther aff bergat warth, hwad thet heltz kunde ware, had jach befolledh D. H. anamme til sigh pa myne wegne j soo motte, at rette malsegendhen til fornempde skep och godz skal haffue sith igen epter Swerigis lagh eller iagh wil giffue honom fyllesth och liche for sith. Tesligis hade iag oc befalled fornempde D. H. och myne swenne ingelunde antwarde Swen Myre Kastelholm eller Alandh, vtan the gode men, som jag hade scriffuet Josep Pedersson til om, huilke tho ecke wilde anamme crononis slot, som iach Josep Pedersson tillscriffuit hade. Saa är migh nw wndherwisth, at Didrich Hansson haffuer sath borgan for liiff och godz for tesse fornempde sacher, ther honom skeer stoor orätt vdj, epther iag honom tilstaar hwad han haffuer j thenne rese aff skatthen eller annadh opboridh oc vtgiffuidh, som forscriffuit star. Ty bedher iach alle, hoo the heltz äre, ther lag oc räth vele kenne, at the fornempde D. H. her vdoffuer thenne myn befelningh jntit hynder [eller] qwal göre eller oforrätte j nagen motte, ty iach vil holle D. H. scadhelöss for thenne forscriffne sacher. Tel ythermere wisse lather iack veterlige trycche mith incigle aa rigen pa thette breff. Giffuidh pa Wiborgh epther Gudz byrdz swom forscriffuith staar.