Tijll riikesens raadh i Finlandh. Kære her electe och j flere godemen, vy gyffwe eder tyll kenne ath vi nw j dagh fyngghe eth myndogh sennyngebuth i fraa konung Ffredrecht mett nogre myndelyghe wnderwitznynghe och befalnyngher szom oss menighe riikit och eder allom störste makt paa lygger saa i bland anneth betedde for:ne sennyngebodh ffor oss eth bref, som Söffrin Norby konwngh Fredrech tiillscriffuit hade, ther wtaff wij eder sende dhenne neruarende copie j hwlke i clarlighe nogh moghen formerkie hans ondde menyngh tiill oss oc woor vndersoother. Saa epter for:ne Söffrin Norby i samme breff formelder ath han wiill wrecche syn skade in paa oss och en orth landh her i riikit liigger oss all som störste makt oppa at then landzendhen Fynland blyffwer forwareth, wii wille nest Gudz hielp pa thenne sydhen ekke forsooneth. Ær ffor then schull woor viille oc beger at i oc paa edhre syde ther tiill alluarlighe wille wara fortencht, giffuandis thenne tydendher alle woore embetismen j then landzenda tiill kenne ath hans ondde menynghe i then landzenda ekke motte faa noghen framgaangh. Teslikis bidie wij eder ath j wille waare fortencthe tiill ath stiille the fotgoongare tiill friiss och göre them velwilioghe, saa ath man icke noghet ondt vtaff them schulle formogha. Haffwe wij och forstaath at ther ær komne nogre fremmede kopmen i landit, som wesle klyppyngher tiill sigh, wille wij ath the forhindradhe blyffwe tiill tess wij kwnne formerkie hwat meningh ther vnder ær. Haffue wij oc forfarit at nogre vtaff the fotgangare haffwe j tölzmoll (?) latet sygh noghen oll vnfalla, wille wij at om the thet giord haffwe, med thet förste hiitt skickis med en scrifftherliigh wnderuisningh i huru dane taall the siigh laathet haffwe bemerche. Her vthinnan görer och beviser eder som woor synnerlighe tro stoor tyll eder och i formerche kwnne at oss, eder allom och menighe riikit all som störste macht paa ligger, etc. Dat. Vestrars onssdaghen nest epter Kanuti.