Vij Christiernn etc. giøre alle wittherlight, atwj nw aff wor sunderlig gunnst ock nade, szaa oc fore troskap oc willig troo tieneste, som oss elskelige her Seuerin Norby ridder, wor embitzmandt paa Wisborg etc., oss oc riget Danmarck her tiill giordt ock beuisdt haffuer oc her effter troligen giøre oc beuise maa oc skall, haffue wndt oc forlenet oc met thette wort opne breff wndtne oc forlenæ hannwm thessze effterscreffne wore ock Suerigis kronens slott ock lænn wdj Fijndtlandt, som ere Kustadt slott ock the lænn, som her tiill haffuer legitt tiill Aaboo slott, sammeledis alle the lænn, bønder, landtboo ock tienere, som her tiill haffuer legitt oc swaret till Thaffestehuss oc Raaseborgs slott oc konungx gordenn i forskreffne Fijndtlandt, ther tiill met allt Nørrebodenn, at haffue, nijde, brughe ock beholde frij ock quitt wden all affgifft till saa længe wor nade tilsigher. Och skall hann ther aff holde oss ock riiget tiill tieneste fyræ hwndret gode, dwlige, weriagtige karle till hest oc till foedt at försware samme slott, landt oc lænner met om noget paa komme, paa hans egen besoldinge, koost oc lønn. Thesligeste skall han met samme folck komme oss [oc] riigitt tiill tieneste tiill landt oc wadnn, till hest oc till fodt, effter som wij hanum ther om tilsighe lade. Schall hann ock straxt i winther nest kommendis lade slaa ith blockhuss two myle wdfraa Wlsbij ock ther met formenæ wore oc riigenns fyender indselling indt wtj Fyndlandt widt Nørrebodenn. Ock skall hann holde Kustædt slott ock godszet i alle forscreffne lænn widt heffdt och macht well bygdt oc bønderne ther paa boder widt sanctj Erickx konungs loug, skell oc recht ock eij tilstæde at nogenn aff thenwm wforrettis i noger made. Schall hann ock szaa holde forscreffne Kustadt slott, blockhuss, landt och lænn till wor handt ock engen andhenns. Skede oc szaa (:thet Gudt forbiude:), atwj bleffue kallede aff thenne werden, tha skall han thet holde till hogborne furstis her Hanssis, wor kiære szons handt, och om hanum førstacket worder, till hogborne furstindes, frue Elyzabetzs, wor kiære husfrues handt, oc ther som hende forstacket bleffue, thet Gudt forbiude, till Danmarckis riigis raadz handt ock ingenn anndhens. Oc skall all then fisk met anden fittalie, som faller i Nørrebodenn oc wore wndersatthe ther samme stedz (ther) pleyge ock plecthuge ære aarligenn atgiffue till oss oc kronenn komme oss till gode, oc then skall forscreffne oss elskelige her Seuerin huert aar redeligen flij oss wdt tiill wort slott Stockholm. Ock om nogenn forscreffne wore wndersatte i Nørrebodenn wille seigle om theris næringh ock biæring till Stockholm eller hiidt jndt i wort riighæ Danmarck met theris kiøpmenskap, fisk oc andhre warer, tha skall forscreffne her Seuerin met syne skibe ock jagther ledtsaghe oc frij thennum egennwm siøenn ock thenum forsware fore woldt ock offuerlast. Sameledis huess bijtthe, som forscreffne her Seuerinn met synne folck oc tienere her effther windendis worder aff wore oc riigens fyender till landt eller till wadnn, ther aff skall tredie parten komme oss till gode oc the two hanum oc hans folck. Oc huess wrag, som ther hender wnder landet at komme, ther skall han metfare effter then skyckelszes wdwisning oc lydelsze wij ther paa giort haffue, wden szaa skeer wden (= att) wore och riigens fyenders skib oc gotz hender atstrande oc wräge ther wnder landitt, tha skall samme wrag alt komme oss till gode oc jngen anden. Ock huess landzhielp, som wore wndersatte oss ther paa landitt giffue skulle, thet skall hann paa wore wegne wpbere ock gøre oss ther fore rede oc regenscap. Thij forbiude etc. cum jnhibitione solita. Giffuit paa wort slott Kiøpenhaffnenn sanctj Michaelis afften aar etc. mdxxij, wnder wort signete.