Min ödmiwge helse oc veluelege trohett nw oc altit kerlige forsent met war Herre. Käre herre oc broder, besynnerlige gode wen, jag fik nw för nagre dage seden eder scriffuelse oc the gode tidende, at her electus haffuer fongit Kalmarna stadh igen fra rigzens fiendæ; alzmektig Gud oc alle helge Swerigis patroner tess loff ware och giffue eder oc flere the gode herrer sin nade, magt oc snille till at nw saa förwared, at han ecke mere komber i rigisins fiende hender. Mig hopes til Gud, at jag faar snart gode tidende, atj haffue fongit slothit met. Käre herre, som eder well förtänker om thet möthe beramed war mellen thenne landzende oc the Rytzer nw sta skulle jwledagh nest förleden, oc hade jagh ther till oprest mygit folck, ther till scriffuit effter nagre gode män aff capiteledh, tesligis effter Claess Henricsson, Knwth Ericsson oc nagre aff borgemesteren oc radhet j Abo, ther skulle paa eder oc rigisins wegne sodant möthe besökie; tha kom her ecke flere än Klaess Henricsson oc Knuth Ericksson. Hwad hinder the annen gode mæn förtogh, vet jag ecke. Saa hade jag likewell sänt Claess Henricsson, Knuth Ericsson met flere fribornæ män aff mit län oc mit egit folck met thenne almoge, jag hade her opresth, till raan; tha thesse fornempde gode män komme tiit, ther möthit skulle staa, förbidde the ther j iij nätther, oc ther kom inge moth töm aff Rytzlandh töm sware skulle, som sagt oc loffued war j fredzbreffuit. Tredhie dag jwll kom hiit till Viborg store förstens senningebud, then störste bayor, som war hoss eder oc the gode herrer j Stokholm, oc hade met siigh then samme latine tolck, som met honum war j Stokholm, oc andre Rytzer, saa han alss war sielff tolffte, oc giorde store förstens offuersägt om thet möthe met andre mange article oc sacher oc begärede jag skulle paa eder oc rigzens wegne sadant möthe opsätthie oc förlängie. Tha talede jag ther ganske skarpth vdj, hwj theris store förste ecke för giorde mig thet weterligit, än j samme dagen möthet skulle sthaa; tha giorde han sin offuersägt ther om thet bäste han kwnne, oc gaff jag honum ingen annen swar, än jag sade wele scriffue eder ock the verdigiste verdige fäder, erlige herrer oc gode män, Swerigis rigis raadh til ther om. Ey heller lade han nagen dagh före, stacket eller lang, ecke heller jag honum, vthen sade wele thet försände till eder oc seden giffue töm swar igen. Saa maj nw ware offuer ens met the gode herrer rigzens raadh, hwre langt j wele thet möthe framsetthie oc huad swar jag skal töm ther oppa giffue. J oc the gode herrer haffue nw tilfelle at settie thet möthe saa langt fram, som eder täckis, effther eder oc rigzens läglighet. Mig tykte bäst ware, at thet framsattis j vj eller viij aar, eller till eth aar, ij eller iij för freden skulle ghaa wth; oc om tha behoff giordis, kwnne wij j samme möthe förarbethe at freden bleffue förlängdt om behoff giordis. Tesligis för then store twang almogen haffuer för sadant möthe met kost oc täring oc förderffue theris heste, at ynkie är ath see oppa, oc för mange andre sacher skyld är nyttigt, at thet möthe opsættis thet längxte man kan. Tog faa j met the gode herrer biude mig edert synne till ther om; seden will jag fynne raad thet bäste Gud giffuer mig nadene till. Jag fornymmer the Rytzer haffue stor andfäktning met the Tathere oc frykthe for Polen, Liffland oc andre. Käre herre, tycker mig nyttigt ware, atj wele met the gode herrers raad skicke mig oförtöffued swar igen, hwre jag skal mig haffue om thet möthet. Hwad eder är till kerlig, welige oc bestand, fynne j mig altit veluelig gerne göre. Eder alzmectig Gud oc sancte Erich konung befalendis met liiff oc siell. Citissime ex castro Viborgensi, sabbato proximo post circumcisionis Dominj, anno Dominj mdseptimo, meo sub sigillo. Erick Thuresson, riddere.