Wenligh helsen tilforenne sendt kerlige met var Herre. Kere her Swante, broder och besynnerlige gode wenn, teckis eder vele vethe, jach fik nw strax eder scriffuelse met thenne breffuisere, her Erich Scriffuere, om thet j scriffue verdigh fader her besp Jens j Abo met flere gode men j thenne landzende och mich til, ath j nw haffue varit til samtale j Arboge met the verdige fädre, erlige herrer och gode men aff radhit och theden förscreffuit haffue til Danmarcis radh om ytermere leyde och bätre förwarningh om thet artikel ther star j dectingis breffuit, huilkit oc ganske radligit var. Ty ingen then, som förnwmpst och sinne haffuer, vilde giffue sigh till then rese och j sadane vaade, och vndrer mich storlige vilde ingha sadant eth swart article. Ty kongen matte setie sine sacher ther oppa saa höge honum teckis, och sculde vaare fulmectige thet samtycke om the vilde liffue och fare well eller nagen tiid tæden kome etc. Sa screff jach eder til j fastis, at jagh tha j synne hade och än nw haffuer at giffue mich vdoffuer til orde oc tale met eder och the gode herrer och menn rigisens radh, huilkit mich en del sielff magth oppa ligger. Och gaff jach eder tha til kenne, huadh läglighet her tha pa ferde var och än nw ær met tesse Rytzer, huilkit Gudh kenne jagh aff ingen vellöst giorde för rigisens inbyggeris vantröst; och nw j demell weken war her myndige senningebud aff Rydzeland met samme werff om the ramerche, landh och vatten the ændelige vele igen haffue, om huilke sacher jach aktede försende til then store förste then gode man Klaes Henricsson och en canich aff Abo, som nw her vaare. Tha matte the inglwnde faa frij vägh och säkerheth, vtan bliffue hoenlige till rygge wiste, ther fore iach matte sadane rese och sacher affsetie; kan jach förmerchie, ther är inthet goth opunder. Tha lichewel wil jach försende the breff oc scriffter medh eth viist bud till then store förste, som the gode mænn och iach her beleffuedh haffue; hwad thet hielpe kan, star j Gudz hender. Strax jagh sadant bestelt haffuer oc iach vet thenne landzende förwaredh för tesse Rydzer oc annen fyendæ, som äre kongens folk, ther nw rede liggie för Reffle, wil jach strax skynde mich till vägx vdoffuer till Stocholm, saa frampt mich ecke mercheligit forfall eller offuermectige fiende thet förtager, som Gudh förbiude. Togh är mich ecke mögligit saa hastelige kome, som j begäre; om mich ecke anned förtoge, tha är ysen mich her än nw j vägen. Jach wil togh likewell skynde mich thet snariste iach kan och mich mögligit är, som förscriffuit star. Ty tycker mich radh vara, atj vilde till kenne giffue the gode herrer och men rigisins radh, at the strax met eder göre siit folk till rede met skep oc beste verie, tesligis friborne oc köpstedzmen met all magt, saa at nar then verdighe herre her bescop Jens, flere gode men j thenne landzende oc iach komende vorde, matte tha alle til rede vare och strax vth till fyenden, hwar the helst j syön vara kunne. Mich hopes till Gud och sancte Henrich saa vele vara ved magt at besta kongen och hans partij. Hadhe saa förre hendt, som offte begäred är, vaare lenge seden thenne feydt til ände, ty met dectingen winne wij intit (met), vten sledzskhet oc bedregerij. Täktis Gud giffue k[ongen] en rese eth vedermoth pa hans folk oc skep j syön aff swenske men, han gaffue sigh well seden til fredz och bätre däctingen. Vthen saa sker som förscriffuit star oc tesse sacher ecke alffuerlige företages, tha ma wij saa gerne offuergiffued met alle; vele j oc flere gode men oc wij alle ecke göre wort folk oc skep til syös, tha förderffue fyenden Swerige vnder eningis(?), almogen oc then mene man bliffuer eder oc rigxens radh owelige oc genstörtige, oc finne j för saningh om sadane sacher alffuerlige foretages, ath the lybske träde met in till rigedh. Hwadh eder och flere the gode herrer tycker her om raadh vara wil iagh gerne epterfölie och met thet förste jagh kan vara hoss eder j Stocholm. Ytermere fynne j om alle sacher j the verdigiste werdige fäders, erlige herrers oc gode mentz, rigisins radz breff oc her Erich Scriffuere eder myndelige vnderuise kan. Hwadh eder kan vara til kerligh, gode oc bestand gör jagh altit gerne. Eder alzmectigh Gudh och sancte Henrich befalendis met liff och siell. Ex Viborgh, die sanctj Petrj martiris, anno mdnono, meo sub sigillo etc. Erich Turesson riddere. (På en lös sedel:) Kere her Swante, her skeldis en styrman fra mich j höstis hetandis Erich j Sandhamffn, oc haffuer ther hustru oc barn, oc fulde han en borgere aff Stokholm häden, hether Valter, oc moth min velie; ffrykter iach storlige at han haffuer giffuit sigh till rigzens fiende, epter jag ingen spordoge far til honom; bedendis eder gerne velie late förhöre om han är j Stokholm eller nagen stedz j Swerige, at han matte kome mich till hande igen. Ty migh är ecke mögligit nagen stedz kome met mine skep vten jagh faar honum igen; han är then eniste styreman her war, ther jag kunde förlate mich till, oc giorde han ecke mygit well moth mig then honum häden förde. Min smaswen jagh eder siist sende met mit breff, kwnde han faa honum hiit met sigh eller möthe mich pa resen, thet vaare mjn böön til eder. Jn Christo feliciter valeatis.* Adress: Æerligh, velbördigh mann och strenge riddere her Swanthe Nielsson, Swerigis richis förstandere, sin kere brodher och besynnerlige godhe wenn, kerlighe komendis etc.