Mädhen daghen i Kalmara stodh Ryzer göra tolkit homodh; iiij(c) blanka som een iiss meenthe siik wynna storan priiss. I Karelzlandh monde the lenna och manga byar ther opp bränna, och hadhe och thet synne gripa baadhe män och qvinne; ther nästh wthan meen om sancti Iohannis dagh the annath sin komma i geen. Konungh Haniss, jak talar tiil idhra naadh, thet saa skeer, thet är idhert raadh; met tolkin skadha kunnen i lithet wynne; än fiik tw ey Swerige i thet synne. The beegynne tha gripa, bränna och häria, ingen förmaagh siik mothe them wäria. Nw maagh Kareel häller graatha än lee, Ryzer laatha there grymheet ath see. Mangher gör ther aff sputh och spee, them händher graatha, som lee. Om Maaremessa giik thet saa, ath Ryzer wille nämaren gaa, som the och haffua giorth, holkit wy alla haffuom sporth. The oppa Oloffs borgh och Wyborgh lyggia, huru starke Ryzerne ther före liggia, the maane saa fasth byggia och meena thet ingen skal them slaa tiil ryggia. The tänkia met fulla akth Fynlandh och the sloth wynna met makth. Rykthet komber i hwarss manss öra ath Ryzer tolkit waaldh i Fynlandh göra. Rikensens förstaandare, ridder Steen, han synes wara lithet seen, meer än holkin thera makt wiil twingha, han ey faar hastukth ath springa. Ärchebyscop Jacob, her Steen, the baadha, och saa flere, som i Swerige raadha, och alla herrer froma ey wylie the, ath the sculo nämaren komma. Alla helghena tiidh och ther nästh the reedha siik som the maagha bästh; v(c) rytther, alle tyske män, wylia gerna fölghia her Steen, saa och andra hoffmän i Swerige ära wylia alla loff och priiss bära; ther kan man tiil liitha, the wylia Ryzer makth ath brytha. Örligh, ambodh the met siik haffua och ekke akta met thee Ryzer dagha; gläffuiar, piil, byssar och andra wärya the nogh haffua oc akta siik met Ryzer bärya. Gudh met syne stora makth han storke there akth. Meer än wintheren är nw saa starker och strängher, han mykit there reesa förlängher. Knwth Posse är een ärligh man, paa Wyborgh sitther han. Han brukar hoffuerk och riddar dath och bär siik ärligha aath. Jak maagh honum loffua, han ey plägher her tiil soffua. Han aff Ryzer optha komber i nödh och aff them manga slagith tiil dödh. Munkar paa baadhe sydhor haffua them oc sökt saa them swidher. Eentiith waagher Knwth, slaar mooth Ryzer met i[½](c) wth. Illa giik thet thaa, Ryzer them alla dödhe slaa. Byscop Magnus i Aabo boor misthe 50, thet jak troor. Likkauäll gaffs Ryze hären widher, iiij tusendh Ryzer ladhis ther nidher. Rikensens förstaandare her Steen synes wara mykit seen. Nw ottadagha äpter sancti Martini dagh wylia Swänske dragha aastadh, i thy wthsende the godhe herrer i Opsala boo allom Swänskom tiil hunghnath och roo, ärchebyscop Jacob oc capitelith och saa, sancti Eriks baneer i Clara closter ath staa, saa maagha manga ath höra huru sancti Eriks baneer leetz aff Opsala föra. Stor processio aff Stokholm wth giik, tha ridder Steen thetta baneer wnfiik. Jak saagh ther saa wnderligh laath, stor sorgh och storan graath baadhe aff qwinner och man, tharor aff therom öghom wthran, tha ridder Steen thetta baneer togh; honum fölgher almoghen som een skogh, baadhe munka och preste, riddare och swäna, jw the bäste, i bykirkiana in, manga met bleeke kyn, her däkin Mattes, mäster Erik, doktores twaa, thet baneer sattes a sancti Örians altare thaa. Ridder Steen paa baadhe sin knä nidher full, Gudh i hymerike ware allom Svänskom hull, han thet baneer annamar met storan staath och saa met sorgh och mykin graath. Daghen ther äpter och ther nästh alla laathe siik liidha som the gaatho mästh. Thet war otta dagha äpter sancti Mortens dagh drogho alla Swänska aastadh, ix(c) och lithet meer war hären, tha thetta skeer; än waare ij(c) tiil baka, the ey kunde komma tiil motta, tha haffuith fröss i Aaland, the tha komma tiil Fynlandh. Nw hwar skippin äller folkit händher ath wara, Gudh laathy them alla wäll ath fara; thet är myn fulla akth, Gudh skal them beeskerma met sina makth. Nw monde hären i Koohampn lyggia; the manga riisbodher ther byggia om sancta Katerina dagh; ther nästh läggia the aastadh och wille alle wäll fara och alla i Fynlandh wara. Snö, storm och storth froosth war them een harder koosth, wintheren starker och then harde han them inthe sparde; likkauäll i Gudz nampn wille the alle fram. Östan nordan wädher war tha storth och them wndher öghonen, thet haffuer jak sporth. The roo och seegla met thera skiipp, och thet tha saa tiil giik, som skipp komma hiith och somme komma tiith, somme komme fram in tiil Nylandh, somme tiil Suttyngen och tiil Aalandh och somme tiil nya Kalla hampn, somme tiil ryggia och lethe theres riisbodher aather byggia, somme komme tiil godha hampn och noghra stötte aa haffsens strandh. Tw skiipp tha skörde och folkit siik tiil landith rörde. Tha full thet likkauäll saa, ath ingen drunknadhe thaa; likkauäll fruso manga om händher oc föther och fingo aldrigh böther; och manga för frosth kommo i nödh, the ey kunde wnwiika then hardha dödh. Ridder Steen kom met nödh fram in tiil Aalandz landh. Jak kan thet ekke saka, manga bliffua tiil baka; ath thet saa skeer wädherith war mooth een maanath och än meer, saa kunde the lithet wynne, för thy the fruso alle ynne. Jak kan thet ekke saka, meer än iiij(c) bliffuo tiil baka; the bliffua tiil baka met stoorth twangh alth in tiil fastagaangh. Om sancti Andris dagh om siidher ridder Steen paa Aalandh stigher. Ärligh herre, waren ekke wreedh, thetta är idher sculdh ath thet saa skeer. Jak haffuer her tiil idher för allom prisath och qwädith aff idhert daath faghra wysar; manga laatha ille, Gud giffui thet i ekke fare wylle; her gaar saa wnderlighit eeth tall, Gud giffui ath i ekke komme i qwal; jak frykther thet saa hardha, ath thet wiil iilth i Swerige warda. Nw samma dagh her Steen stiigher i landh in oppa Aalandh, tha hände thet saa ath Ryzer wille Wyborgh nämeer gaa; och thet skeer om eena maarghon stundh, laatha Ryzer see there makt och ondh fundh. Saa mangh m för Wyborgh liggia, wydha marken the met skermom byggia; tree mylor wiith och longth Ryzer boo, thy warth Wyborgh i stora oroo. The hadhe byssor stora och manga och wille Wiborgx mwr söndher staanga met skerpentiner smaa och storo, och opta met mangh m om Wijborgh foro, manga byssor met blyklooth oc jern ther ynne, och meenthe saa Wyborgh wynne; och sex byssor laaghe om kringh, som en twnna bothn war steenen om kringh. The skutho twaa torna nidher, ther gaffs Wyborgx mwr widher; thy war thet ekke wndher mwren giik mykit sundher. Then tridhie torn the skuthu saa, ath twa humblasäkkia ther motte gynom gaa. Ryzer waare saa tha tiil synne, ath the ändeligha wille Wyborgh wynne. Then ärligh man Knwth Posse saa baal leeth boluerk byggia för the stoora holl, och Wynholth, then ärlighe man, mykit opsaatogh war han. The bygde klokeligha met eena hasth, saa met Gudz hielp inthe brasth, Ryzer tiil liithen froma, ath the ekke sculde snarth in komma. Thet war alth there akth ath wynne Wyborgh met makth. Arla morghon om sancti Andris dagh kommo the saa tiil slagh. Met baneer try dragha the tiil Wyborgx stadh i thy met steeghar och trappar manga och wille Wyborgx män dräpa och faanga. The storma paa sidhor tree och wille Wyborgx män göra oroo oc wee. Wnder hwarth baneer ware m maanga och wille Wyborgx män göra bangha. Een hertoge förde siith baner tiil tornith fram än thaa han lithet wan. Han stiigher aastadh met mykit moodh och strax wndher stora hollit stodh. Ryze hertoghen stigher i holit stora, och manga Ryzer met honum foro. The kliffua i tornen met mykit braxk, then som försth kom in syntes wara snar och rask; the andra baneeren tiil mwren drogho, met them folk som trän i skogha. The hadhe steeghar wiidha och stora, ix tiil liika aa mwren foro. Thet war alles there hopp ath the wille paa mwren opp. Thet sägher jak för wissa nw, the waare paa mwren tymar siw. Manga Ryzer hadhe tha tornen ynne alth wthan Wyborgx mynne. I tornen waare iij baneer wth slaghen strax paa samma daghen, och ther tiil basuna twa, the tha iämpth monde gaa, ath Ryzer sculde täss dristogharen ath wara, alla met makth tiil mwren fara. The scutho steghar nidher i Wyborgx by och meenthe ath borghare sculde wndan fly. Nw i Wyborgx män, waren snara tiil handa, äller i wysseligha kommen i storan wanda. Knuth Posse, Wynholth, the ädle män, ingen there war tha seen, them baadhom och flerom tiil äro, the framdrogho baadhe bäk oc tyäro; the thetta nidhan tornith förde och ganzska snarth siik rörde. The sätte ther eeldh wthy och wille ath Ryzer sculle aff tornith fly. Eeldh, röök och tyära motte them allom thaa förfära; thet monde Ryzer ther wynne, the brunno ther alle ynne. Borghara luppo ynnan mwren met tässa akth, som mik är optha sakth, ath the saa giordhe, rykte manga steegar nidh tiil jorde, rykthe och maanga Ryzer nidher, saa ath the gaaffuoss ther widher. Saa grympth war thetta kiiff; the, som nidher störthe, misthe there liiff; the paa mwren waare kommo tha i wanda, the saagho sancti Andris korss öffuer stadhen standa. Ganzska lithen war cristna manna makth, thy leeth Gudh see syna werdugha kraffth. The saagho och tw baneer pa bergith staa, alla reedha tiil stadzmwren ath gaa, alle blanke som een iiss, och wille met Gudz makth wynna priiss. Wisseligha sancti Erikx oc sancte Oloffs waare the, thet finge Ryzer samme daghen ath see. Ther war tha hwaske meer äller mynne än i[½](c) män ynne. Ryzer kommo saa tiil hopa och beegynthe alla ath ropa och giorde millan siik eeth storth gny och wille alle fraan mwren fly. Tha warth millan them eeth storth trangh, een paa then andra spraangh; then eene wille then andra lytha, saa beegynner millan them blodhen flytha; störthe tha flere m nidher, och ther gaffs Ryze hären widher. Saa staar stadhen än; the ynne waare miste ey meer än twa män. Gudhi warde loff, heedher och ära, som omille Ryzer saa kan förfära. Ther nästh warth them saa braath, the alle rympde om sancta Barbara nath tiil nyia slotthet och Sawalax landh; ther giik them ekke bäther i handh. Lithet kunde the tha wynne, Sawalax män them aff slogho i thet synne; drogho saa i landha märke och siik paa nya ath stärke. Jak kan thet ekke tya, Ryzer tha misthe tusendh nyia och ther tiil een kostelighen man, saa ath alla Ryzer greetho han. iiij och xxx byssa stenar stora aather bliffuo tha Ryzer borth foro. Ryssa stälninga och Ryzer döde, thet finge the tha för there mödhe. Saa staar thet stilla een lithen tiidh alth in tiil kynderssmässa tiidh; tha man scriffuer nyetye och sex ther tiil saa förlöper thetta spiil. Thet rykthe komber tiil Aabo nidher, och alle gläddes ther widher. Thet kom och saa brath, rätzligha om iula nath. Nw gätz mik ekke thetta daath, thy her Steen skiil siith folk aath; han drykker försth iull oc gör siik bliidh och lägger aa sina fiende lythen iidh. Sweriges män spreedes saa wiith, een hiith och annar tiith. The rytter fortäre paa her Steens taska, the baadhe rutha och braska, the byggia aa konungxgaardin i Satagunna och drikka och ätha som the kunna. Maanga döö aff frosth och nödh, manga wordhe slaghne tiil dödh. The af Dalen och sollennere flere dragha tiil Wyborgh, waare the än meere.