Wij Gustaff, met Gudz nådhe Suerigis och Göttis etc. konung, göre vitterligit, attui aff vor synnerlig gunst och nådhe haffue vnt och vplatid, som vij och nu met thetta vort öpna breff vnne och vplathe, tenne oss elskeligh tro man Jacob Flämingh tesse äpter:ne godz ther han sigher sigh vara rätther byrdeman till, som först är en gårdh benempd Wyrilä, jtem en gård Nemiss och et ödis torp ther hoss, och et gotz Koskis beliggiandis i Pöytthe sokn för tw hundradhe fyretije mark ortuger, them vij bekenne oss redhelige vpburit haffue, huilke gotz tilforenne lighat haffue vndj Helghe lichamme prebenda i Åbo och nu oss vppå krononne vegue äpther Vesterors recess tilfallen är; huarföre affhende vij oss och vorum arffuom så och for:de Suerigis krone för:ne godz och tilegne them for:de Jacob Fläming och hans arffuom til euerderlighen ägho met alla tess tiläghår i votho och torro, skog och skiull, närby och fiärren, ingo vndantagne, som the gotze nu tilligge och aff aller tillegat haffue, forbiudhendis allom, eehoo the helst äro eller vara kunne, som för vora skuldh vele och skole göra och latha, for:de Jacob Fläming her emot naghit hindher, platz eller quall at göre i någhen motthe [pa] for:da gotz, vid våra ogunst, vredhe och then nepst laghen ther vm vtuisa. Tess til ytermere visse lathe vij hengia vort sechret nädhen för thetta breff. Giffuit på wårt slott Stocholm monedaghen näst för Joannis baptiste. Anno etc. mdxxx.