Wij Karll, medt Gudz nådhe Suerigis, Nårigis ok Götha konungh, görom witterliget att ffor thy margfalleliga trettha och obothelig skadha skull, som warid och skeed haffuer emillan Sauolax och Tauesthena vm theris råår medt mordt, rooff och andre mongffolleliga ogerningh, ty haffue vij mongth sijnne mötth wor godhe men om att gongha, syna och leggia ffor:de roor emillan bodhan landskapen epter ty som the wele answara fför Gudt, att the kunna kenna j theris samuett att vora crona och vora almogen j bodha ffor:da landom kan nyttogast och bistondigast ware, huilken syn och rogongh doch jnge synemen noghon tiid fförre fulleliiga wtgongit haffua fför änn nw thenne epterscriffne, som är Josze Olafzon, wor ffogde på Wijborgh, Jngwar Nielsson, vor ffogde j Norrboten, Joan Guttormsson, Bothe Benctson, Anders Jonsson, Lydick Benctsson aff wapen, Joon Ericsson, Mattis Poys (= Prys?), Oleff Mongson, Tordt Anderson, Niels Nielsson ock Erich Karllsson, aff huilkom thenne ffor:de ffriborna menn nw j dagh her j vortt maack på Stocholm fför osz wore och giorde eedt på helgedoma, som lagh visa, att the epter theris yterste och besta samuett eij rettare och bettre kunne att åtskilia emillan bodhen thenne ffor:de landt wtan vedt thenne roor, som her epter nemnpnes, så att fförsta hvffud råå är Naglasarij, fförsta mellan roo nest Naglasarij är ett lithet tresk, som heter Karancoierffui, och tedhan är en hardt mallm, som hether Kaluaselkij; så tiil ett tresk, som heter Veckralambij; frå Wecckralambij är en milo bergh och malm tiil Rokensoo, tedhan är ij milo tiil eth lithet tresk, bergh och malm tiil Meskamäkj, tedhan är ii[½] milo tiil Surpenioensw, ett stoortt waten, så att meste delen ligger tiil Sauolax; tedhan är ii[½] milo bergh och malm tiil Mwkasmekj, jtem tiill Jloyton salmj iii[½] milo; ther emillan ligger ett bergh, som är Palomäkj, ock en mosa, och ligger skogh och ett lithet tresk; tedhen tiil Nijniniemij i[½] milo; ther ligger ett högt bergh, som heter Quiuamäkj, och tuertt öffuer ett tresk, så att helffthen aff vatned ligger tiil Tauestland och helffthen tiil Sauolax; tedhan tiil Hengenmäkenpä är j milo; ther mellan är allt vaten; ett nääss ligger ther jnne, ther goor roon tvertt öffuer näsedt; thedan tiil Armosarj är i[½] milo, och meste delen vaten och [½] milo skogh; thedhan tiill Widzsa worij [½] milo waten, helffthen tiil Tauestland helffthen tiill Sauolax; tedhan til Mwhumeki är ij milo, ther emillan är ett lithet vaten, som kallas Vidzsauorj (= Vidzajärvi) och thet vatned ligger meste delen til Sauolax, och så är ther millan bergh och skoga; tedhan tiil Kaijnusarij är j milo berg och skoga; tedhan tiil Mekasalm [½] milo; ther öffuer etth waten, helffthen tiil Tauestland, helffthen tiil Sauolax; tedhan tiil Waijsalmi är j milo til Konungasarj, vestre delen tiil Tauastena ock östre delen tiil Sauolax, och ther är medhell roo; tedhan tiill Ayrosalmj äro ij milo, altt waten, vesthen tiil Tauestland, östhen tiill Sauolax; tedhan tiil Egiskoski ij milo, altt vaten, vesthen til Tauestland, östhen tiil Sauolax; tedhan tiil Sauikoski iiij milo, altt vatn, vesthen til Tauestland, östhen tiil Sauolax; tedhan tiill Jouzensalmj iij milo, altt vaten, vesthen tiil Tauestland, östhen tiil Sauolax; tedhan til Saujjoensw [½] milo waten, vesthen tiill Tauestland, östen tiill Sauolax; tedhan och rett vester norr jnd påå landz ryggen äre iij milo skogh och mosza, westhen tiill Tauestland, östhen tiil Sauolax; huilka thenne ffor:de roer wij epter wortt elskelige rodz rådt nw stadhugha och ffasta dömpt haffuum att euinnerligha rettha roer bliffua skolandis emillan ffor:na Tauesterna och Sauolax, och fforbiudhe vij eder alla, som i ffor:na Sauolax byggia och boo atti inghen tid noghon gong gören Tauesterne vdöffuer thenne fforne roor, attj them eller noget theris hindren i noghre the ffarväghä, som tesse synemen nw sagd haffue, att the och j skolen bruka. Och varder noghon befunnen, som thet gör, thå biudhe vij ffor:de Josse Olson eller hoo vor och cronenes embetzman är på Wijborgh ved högsta lydno, att han retthe öffuer theris liiff och gotz, som han ey vil att öffuer honom skall rettes i samma matto. Ty vij vilie jngeledis lenger tiil stedhia sodana ogudheliga och fforderffueliga mordt och skadha lenger för the roor, som her tiil gjorde äre. Jtem dödhom vij met thetta vort öpne breff alle the breff, som nogerstedis ffinnas kunne fföre giffne vare på thenne ffor:ne roor antigen aff osz sielffue eller nogrom androm, och fforbiudhom huariom enom ved sijna 40 mark att epter thenne dagh eller nogensijn noghån att hindra eller quall göre met the ffor:de breff. Datum jn castro nostro Stocholmensi fferia secunda proxima post dominicam Letare, nostro sub secreto anno millesimo cd quinquagesimo secundo etc.