Vij Götzstaff etc. helsze eder etc. kærliga med Gudt etc. Kære wenner, wij giffwe eder tiil forstaa, ath nw söndaghen nesth epther sanctorum Philippj et Jacobj dagh wij wore tiil möthe och samtal med worth elskelighe riikitzs raadt wthij Westherars, bleff ther j blandt andra riikitzins wordandis ærende forhandtlath om then roosthningh, som menige frælsismen och alle forlæningxmen aarliga plictugha ære at holla till cronones tiænisth, ther medh the tiilbörligha epther laghen kwnna widherkennes och forswara theres frælsze och friihether, som theres fædher och forældhre aff framfarne konungha och riikitzins herrer haffua forworffwit; och bleff saa endrectheligha besluthit, at hwar och en frælsisman, som haffuer gaardhar och godtz tiil iiij(c) mark, schal ther aff holla een hest och ith harnisk epther thenne nye maner. Then som mera gotz haffuer en for:uith ær, schal ther aff holla hestar och harnisk som gotzen ære wærdt tiil; och then som icke haffwer saa monga gaardhar och godtzs, ath the siigh forlöper tiil iiij(c), schal han thaa haffwa ith gooth skytthe tygh meedt ith gooth röör eller arborsth, ock huar forlæningxman, som haffwer ij(c) marck cronones ræntthe, skal ther wtaff holla iij karla ferduga tiil hestar oc harnisk epther then nye maner, som forsagdt ær, hwilkin besluthningh wij thaa samtycthom och gijlladhom ath thet obrotzliga j alla landzendar her j riichit scal hollas wiidt mackth, wiliandis och strengeligha biwdendis edher alle samans, athij huar j sziin stadt leggie edher windh om ath giöra thenne beleffningh fwlth, saa frampdt j wile widherkennes, forswara och niwtha edhert frælsze och ther meedt wndtwika wora ogönsth och wredhe. Edher her meedt Gudt befalendis. [Dat. odhensdaghen ante pentecostes].