Johannes, Dei et apostolice sedis gratia episcopus Aboensis. Sinceris nostris decencia, reuerencia, fauore et salute premissis. Käre her Swante, herre och besynnerlige gode wen, som edher verdughetz herredöme scriffuer om peninger till laans, tha kænne Gud at wij ther ecke vethe raadh eller vege tiil opa thenne her tiid for then store kostnadh och vtlægningh vij haffue hafft j waar romske rese och consecreringh, ther vij och wart ælskeligheth capittel ære offuer swarlighe swake wardene och skilloghe. Ecke kwnne wij heldher sancti Martini tiid affløne wart folk mynne en m och iij(c) marcher vthen theris borgh klædhe, vndhentagendis och thet folk wij finghe fran Ræffle, som en standher olönth. Kwne wij framdelis fræmye edher herredömes vilie her vtynnan, tha skall eder herredöme fynne oss weluegne tiil. Hadhe wart ælskelighe capittell helghe Hemmings peninger j god betalningh j gen, then gode herren her Steen them afflænthe, Gud han[s] siæl nade met alle cristne siæle, tha skulle the ware edher herredöme tiil redhe. Ty bidie wy met them edher herredöme kærlige, ati wille scriffue her Ake Hansson, her Ake Yrienson, Tönne Ericxsson och flere frw Ingeborgx ærffuinghe tiil, Gud hænnes siæl liise, at the wilde ware fortænkthe vthi och fulfölghe then förnögningh helge Hemmingh i gode betalningh, som fornempde fru Ingeborgh begynnedhe göre och syne ærwinghe j hænnes dödztyme formanede framdelis kome swadane geldh wth i god betalningh, som ære mm marcher; kwnne wij nywthe edher herredömes formanelse ther om, tha wilde wij göre edher herredöme ther vndzsætningh aff tiil laans met wart ælskelighet capittel etc. Teckis edher herredöme wethe, at wij haffue halleth wart folk aldelis vedherredhe tiil wægs hendher Kalmarna epther edher herredömes scriffuelse, tha warthe vare skep rostereth aff then brodwinther oss kom opa i thenne landzænde, swa at the ecke kwnne fwlkome theris vtfærdh. Togh vardhe wij forfarendis edher herredömes ytherligere begærelse om them, tha vilie wij gerne legge oss wynne om at rede och skicke nogoth folk offuer, riketh och edher herredöme tiil bestandh nar och hwar bætzsth behoff kan göris. En hure wy thet kwne göre met skæl for thenne fathige landzændis wadhe, haffuer edher herredöme wel förmerke aff then gode herrens her Erick Turessons breeff hans herredöme oss screff ffor nogre daghe, thet wy sende edher werdughetz herredöme her jnnelychth met then verdughe herrens bespens i Össels breff tiil the verdughesthe verdughe fædher, erlighe herrer och gode mæn, rigisins raadh scriffuit ær. Och hwar han farer före, wardher edher herredöme ytherligere forfarendis aff hans scriffuelse. Teslikis finge wy och hans scriffuelse sametiidh, hwilket wij och sende edher herredöme inlychth met fornempde breff. Och vilie wy aldelis en nw met försthe j waar sithie wedherredhe met wart folk och skep met allerbætzsthe værie thet bæsth (oss) Gud geffuer oss licke och lemper tiil at affuerie the hedzske rigisins fiender, som sigh haffue hothandhes jn opa thenne landzende met försthe opeth vatn, hwilkit oss for wisse tidende haffue sacht the fangher i gen ære komne fran Golland. Ty sæthie vy tiil edhert herredöme betrachte om thet ær nijttoght at wy geffue oss tiil Jomfrv swndh och andre gode herrer j riketh, som her Erick Turessons breff lydher, kærlighe begærendis edher herredömes och fleris gode herrers scriffuelse och alwarligh meningh ther om met försthe och wisth budh, som nw allerstörsthe makt opa ligger. Hwadh wy kwne ware edher herredöme tiil kærligh, godwilie och bestandh göre wy altijdh gerne, kænne Gud, then wy edher herredöme befale met liiff och siæl ewinnelighe met alt thet edher herredöme well viil. Ex presbiterio Vesilax anno Dominj mdix, die octaua beati Steffanj prothomartiris, nostro sub secreto. Adress: Strenuo, generoso ac magnifico viro domino Suanthonj Nielsson militj, regni Swecie gubernatorj, domino et fautorj nostro colendissimo.