Székelykeve (szerbül Скореновац / Skorenovac, németül Skorenowatz) falu Szerbiában, a Vajdaság Dél-bánsági körzetében. Közigazgatásilag Kevevára községhez tartozik.

Székelykeve a magyar nyelvterület legdélebbi, többségében magyarok által lakott települése.

Fekvése 
Az Al-Duna közelében, Kevevárától 6 km-re nyugatra, Pancsovától 30 km-re, Belgrádtól 46 km-re délkeletre fekszik.

Korábbi nevei 
Névtörténet:
 Zkorenovetz Terra  (1412)
 Zkorenocz Puszta
 Villa Regalis (1428)

A falu egykori nevei:
 Nagygyörgyfalva (1883 – 1886)
 Skorenowatz (csak a németben)
 Székelykeve (1886-1922)
 Skorenovac   (1922-től napjainkig.)

Története 
1869-1886. között Beresztóc és a Duna közötti területen létezett egy Gyurgyova nevű falu, melynek 1869-ben 396 fő lakosa volt. Ezután 1880‑ig lecsökkent 298 fő lakosra.  Első lakói magyar palócok voltak, akik Újfaluról, Ürményházáról, Sándorfalváról, Szeged környékről, Óbesenyőről, és Szőlősudvarnokról jöttek. 1883-ban bukovinai székelyek érkeztek a faluba, összesen 645 család (kb. 2000 telepes).. Gyurgyova lakói hamarosan átköltöztek a mai Székelykeve területére, mivel a Duna áradásai rendszeresen elöntötték a vidéket és a termőföldeket, így az ott lakók élete is állandó veszélyben volt. 1892-ben Torontáltól Temes vármegye fennhatóságába került.
Szkorenovác falu abban az időben Székelykeve néven volt ismert. 1886-ban, I. Ferenc József idejében alapították. Az eredeti telepesek többségében székely-magyarok voltak, akik Bukovinából érkeztek, úgyszintén voltak még Székelykevének német és bolgár telepes családjai is.

Fontosabb dátumok a falu történetében 
 1885 – Az első állandó tanító. Először Gyurgyovára jött, majd 1886-ban áttelepült Székelykevére. Neve Mischel János volt.
 1886 – Az első bíró és székelykevei polgármester, Kollár Ágoston (1886-1890).
 1889 – Befejezték az iskola épületének építését.
 1891 – 1892 – December 18-án befejeződött a katolikus templom építése. Az első szerzetes Deleme Ferenc volt (1892-1898). 
 1894 – November 25-én alapították meg a Földműves Hitelező Szövetséget. Az elnök Deleme Ferenc szerzetes volt, a szövetségnek pedig 71 tagja volt.
 1895 – Október 6-án megalapították a könyvtárat, melynek 50 tagja volt. Az elnök Deleme Ferenc, a könyvtáros Hajagos János volt.
 1898 – Az első bejáró orvos a faluban, dr. Klein József.
 1899 – Az első önkéntes tűzoltó brigád létrejövetele. Az elnök Kirchgäusner Johann, a tűzoltóparancsnok Mischel János. A brigádnak 60 tagja volt.
 1900 – Az első állandó orvos a faluban dr. Urbanek Ede.
 1906 – A Vadászegyesület létrejötte 14 taggal, Szabatka Gyulával és Töry Dezsővel mint alapítókkal.
 1912 – Az első gépesített malom megnyitása, tulajdonosa Rüger Katalin. Üzemben volt egészen az 1970-es évekig, Vaszilescu Miklós és Domokos testvérek motorosmalma is létezett.
 1913 – Április 27-én Hangya néven létrejött a Vásárlók Egyesülete, elnöke Wikel Aladár lett. Az egyesületnek 128 tagja volt; a kereskedelmi bolt szintén ebben az évben nyílt meg.
 1924 – A Vörös Kereszt humanitárius szervezet megkezdte munkáját a faluban, de a szervezet hivatalos megalapítása csak 1931-ben történt meg. 57 tagja volt, elnöke dr. László Imre lett.
 1925 – A művelődési egyesület megalakulása, magyar Kultúrszövetség és német Kulturbund néven. 1948-tól Petőfi Sándor Kultúregyesület néven működik tovább.
 1932 – Az Iparosok egyesületének alapítása Bircsák András cipész elnökségével.
 1932 – Június 14-én, A Kék Duna labdarúgócsapat megalapítása.

Az első székelykevei telepesek vezetéknevei 
 Andrásfalváról: Daradics, Csiszer, Erős, Fábián, Gál, Gecző, György, Illés, Jakab, János, Katona, Kelemen, Kemény, Kis, Koródi, Kovács, Lakatos, László, Lipina, Lukács, Müller, Palkó, Pásztor, Petres, Péter, Hompot, Husori, Sebestyén, Schidt, Szakács, Szatmári, Ranc és Varga.
 Istensegítsről: Ambrus, Barabás, Bartis, Béres, Bot, Borbandi, Bőte, Dudli, Faluközi, Finnya, Fülöp, Győrfi, János, Kató, Lovász, Magyaros, Makrai, Miklós, Nagy, Nyisztor, Pék, Sánta, Szabo, Szász, Szőte, Tamás, Urkon és Váncsa.
 Fogadjistenről: Ambrus, Barabás, Gáspár, Kuruc, Pap, Váci, Szabó és Székely.
 Hadikfalváról: Beréti, Bréti, Biro, Csiki, Dani, Erdős, Fazekas, Fodor, Forrai, Galambos, Kerekes, Kis, Kozma, Kozsán, Kölő és Skasszián.
 Józseffalváról: Kurkó, Kusár, Palló, Mákszem, Mezei, Székely és Várda.

Népesség

A lakosság száma és nemzetiségi összetétele

Nemzeti szerkezet és műveltség

Képtár

Lásd még 
 Bukovinai székelyek
 Székelyek
 Bukovina
 Székely székekhez tartozó települések

Jegyzetek

Források 
 Szabatka Gyula: Skorenovac története (Publisher R. Oberläuter, Kovin, Szerb–Horvát–Szlovén Állam, 1936)
 Jovan Erdeljanović: Srbi u Banatu (Novi Sad, 1992)
 Slobodan Ćurčić: Broj stanovnika Vojvodine (Novi Sad, 1996)
 Mgr. Erős Lajos: Adalékok a Zrenjanini-Nagybecskereki Egyházmegye történetéhez (1993) (Additamenta ad historiam Diocesis Zrenjaninensis-Nagybecskerekensis)

További információk 
 Székelykeve hivatalos honlapja
 Székelykeve története 
 Székelykevei Igaz Szó
 Bukovina.lap.hu – Linkgyűjtemény
 Samu Borovszky: Temes vármegye (S. 94 u. 95 Székelykeve és Gyorgyevó)
 Népszámlálás 1880 (Közösség Gyurgyevo)

A Dél-bánsági körzet települései
Temes vármegye települései