Los orses son de grands mamifèrs plantigrads de l'òrdre dels carnivòrs, familha dels Ursidae. En Occitània es present sustot en Bearn mas pòt anar fins a Bigòrra e Lengadòc.

Descripcion

Atributs fisics 
Las caracteristicas comunas als orses son una forradura densa, una coa corta, de grandas capacitats olfactivas e d'audicion, cinc arpas non retractilas.

Los orses an un còrs grand amb los membres poderoses. Caminan gaireben coma d'umans. An de patas longas, un morre larg, e d'aurelhas redondas. Lors dents s'utilizan per la defensa e coma esplech e dependon del regim de l'ors. Lors arpas s'emplegan per esquinçar, cavar, e atrapar.

Fòrça orses de las regions nordicas « ivèrnan » en ivèrn.  La temperatura de lor còrs descend relativament bas e pòdon èsser aisidament revelhats. Son de semiivernants.

La durada de vida mejana d'un ors es de 25 a 40 ans.

Abitat 

Los orses vivon dins d'abitats variats, dels tropics a l'Artic e dels bòsques a las banquisas.

Regim alimentari 
Son principalament omnivòrs, mentre que d'unes ajan un regim mai especializat, coma los orses blancs. Manjan de liquèns, de rasigas, de noses, e de baias. Pòdon tanben anar a un flume o a tota autra aiga de superfícia per capturar de peisses. L'ors es una espècia mellifaga. Li agrada de manjar de mèl quand ne tròba. Los orses viatjan luènh per trobar de fonts de noiridura. Practican abitualament la caça als crepusculs.

L'ors e l'òme 
Qualques grandas espècias, coma l'ors blanc e lo grizzly son dangierosas pels umans, particularament dins los caires ont se son abituadas a l'òme, mas la màger part del temps, los orses son timids e son aisidament espaventats pels umans. Çaquelà defendràn feròçament lor progenitura.

Compòrtament reproductor 

Lo periòde de la reproduccion de l'ors es fòrt brèu. Los orses se reproduson de biais sasonièr, abitualament aprèp l'ivernacion. Los orsons venon al mond desdentats, cècs, e calves. Abitualament en orsonadas de 1 a 3, demoraràn amb la maire pendent sièis meses. D'en primièr noirits del lach maternal, començaràn de caçar amb la maire aprèp tres meses. Puèi, se desmaman.

Classificacion 

La familha dels Ursids compren tres sosfamilhas; los Ursinae, los Tremarctinae e los Ailuropodinae; 

 Familha Ursidae
 Sosfamiha Ursinae
 Genre Ursus 
 Ursus arctos amb un nombre de sosespècias variable segon los autors :
 Ors brun, Ursus arctos arctos
 Grizzly, Ursus arctos horribilis
 Ors kodiak, Ursus arctos middendorffi
 Grizzly mexican, Ursus arctos nelsoni
 Ors brun de Siria Ursus arctos syriacus (Turquia e Orient Mejan)
 Ors Isabela Ursus arctos isabellinus  (Imalaia)
 Ursus arctos stickeenensis
 Ors negre d'America o baribal, Ursus americanus 
 Ors blanc, Ursus maritimus
 Ors negre d'Asia (o de collar), Ursus thibetanus
Genre Helarctos 
 Ors malai o bruan o ors dels cocotièrs, Helarctos malayanus  
 Ors de l'Atlàs Helarctos crowtheri o Ursus arctos crowtheri (atudat)
Genre Melursus
 Ors morrut o ors jonglaire idem ors de mèl, Melursus ursinus (Ursus ursinus dins cèrtas classificacions)

 Sosfamiha Tremarctinae
 Genre Tremarctos 
 Ors de clucas, Tremarctos ornatus 
Sosfamilha Ailuropodinae
Genre Ailuropoda
Panda gigant, Ailuropoda melanoleuca

Filogenia 

Dins la linhada dels orses bruns europèus se tròba per ancèstres :

 Hemycyon (atudat)
 Indarctos (atudat)
 Arctotherium (atudat)
 Ors de clucas 
 Ors malés
 Ursavus agrotherium (atudat)
 Ors negre american Ursus americanus
 Ursus minimus (atudat)
 Ors lippu
 Ors negre d'Asia
 Ors d'Auvèrnhe (atudat)
 Ors de las cavèrnas (atudat)
 Ors etrusc (atudat)
 Ors prearctos (atudat)
 Ors blanc
 Ors brun

Vejatz tanben 
Orsalhièr

Ligams extèrnes 
 
 Ursidés.com : Portal d'informacions suls orses
  País de l'Ors-ADET : L'ors en França, dins los Pirenèus

Mamifèr (nom vernacular)
Ursid
Fauna bearnesa