Donaldo Trampo išrinkimas JAV prezidentu sukėlė sąmyšį Briuselio liberastinėje vištidėje. Vakar čia susirinko užsienio reikalų ministrai, bet rezultatas – 0. Taip ir turėjo būti, nes niekas nežino, ko jie susirinko, ir jie patys nežino, nes vištidė laikinai liko be gaidžio, čia sąmyšis. Be to, Briuselio vištos nežino, ar joms šeimininkai leis toliau dėti susmirdusius globalizmo ir neoliberalizmo kiaušinius, ar jas visas jų šalių nepatenkinti rinkėjai „pjaus“ per ateinančius rinkimus.
Priešingai, tikrosios dešiniosios jėgos Europoje, kurios priešiškos neoliberalizmui ir globalizmui, pakėlė galvas. Marin le Pen, Prancūzijos liaudies fronto lyderė, net suspėjo tiesiogiai susisiekti su Donaldu Trampu telefonu, pasveikinti jį. Tuo tarpu Trampą koneveikęs prezidentas Fransuo Olandas - ne.
Frau Merkel, kurios vykdomą imigracijos politiką nuolatos kritikavo Trampas, irgi pasimetusi – jos beprotystėms nebus pritarimo, jos partija pralošta ir dar vieną kadenciją kanclerės poste ji matys, kaip savo ausis. O gal Frauke Petri, AfD lyderė, geriau Vokietijai, negu valstybės naikintoja Angela?
Italijos Premjerui Mario Renci po gruodžio 4 dienos referendumo dėl konstitucinės reformos šalyje nedaug šansų likti valdžioje. Šis vaikinas absoliučiai nieko nenuveikė: per kiauras sienas teka negrų nelegalų upė, o pinigų upė teka į užsienį iš Italijos bankų. Pramonė stagnuoja, o 40 procentų jaunimo neturi darbo. Liepto galas prieitas.
Išrinkus JAV prezidentu Donaldą Trampą, kurio rinkimų programa sutapo su ES dešiniųjų partijų rinkimų programomis (nacionalinės valstybės, ekonomikos, šeimos prioritetas), opozicija dabartiniam ES politiniam kursui dar labiau pakėlė galvas.
Gertas Vildersas
Olandijos parlamentinė Laisvės partija, įkvėpta Respublikono Donaldo Trampo pergale JAV prezidento rinkimuose, viliasi, kad ir Europa surengs „laisvus ir demokratiškus rinkimus“. Šios partijos lyderis Gertas Vildersas RT pasakė, kad atsirado viltis, kad Olandijoje, kaip ir Amerikoje, žmonės, pavargę nuo veikiančios valdžios abejingumo, galės patys nulemti tolimesnį savo šalies likimą. Jis tikisi, kad vyriausybė duos galimybę surengti referendumą dėl šalies išėjimo iš Europos Sąjungos. Vildersas pažymėjo, kad priešrinkiminės kovos metu MIP ir Obamos administracija visaip kliudė Trampui, bet jis pajėgė pelnyti rinkėjų balsus ir tapti prezidentu.
„Atėjo mūsų laikas“
Vildersas pasakė: „Pasisakome už tiesioginį demokratinį referendumą. Dabar pas mus vadovauja tos pačios įžūlios politinės elitos, kaip ir XX amžiuje. Jie galvoja, kad gali daryti kažką, nepasitarę su mumis, tauta. Žmonės turi nuspausti avarinį stabdį, kad sustabdyti esamą valdžią, kuri nesilaiko jų valios“.
„Prieš MIP, prieš elitas — prieš visą tai Trampas išlošė rinkimus JAV. Žmonės balsavo už jį, nes jis juos išgirdo. Amerikiečiai nori dirbti savo šalyje, o ne išvykti į užsienį ieškodami geresnio gyvenimo. Jie nenori daugiau sudaryti prekybines sutartis, kurios kitoms šalims atneš daugiau naudos, negu jų šaliai. Žmonės pavargo, kad jų pinigai, jų mokesčiai, išleidžiami kitų valstybių reikmėms, tuo metu kai auga bedarbystė pačioje Amerikoje. Tauta pasisako prieš ankstesniojo prezidemto migracijos politiką, žmonė nenori maišyti savo vakarietišką kultūrą su kitomis. Trampas jiems žadėjo visą tai duoti“, — pasakė Vildersas.
„Dabar atėjo laikas Europai. Mes galime ir darysime tą patį! Amerikos rinkimai įrodė, kad permainos galimos. Olandijoje mano Laisvės partija yra permainų variklis. Kaip ir amerikiečiai, olandai pavargo nuo politikų, kurie jų neklauso. Tauta mato, kaip politinė elita parduoda savo šalį, savo nacionalinius interesus ir visos Europos suverenitetą. Žmonės nori sustabdyti šitą procesą ir atstatyti mūsų laisvę ir nepriklausomybę. Po Donaldo Trampo išrinkimo prezidentu pas olandus atsirado optimizmo jausmas. Žmonės tikisi, kad yra kelyje į kažką geresnio. Trampo išrinkimas tapo dar vienu įrodymu to, kaip tai buvo su Breksitu, kad tauta eis paskui patriotiškai nusiteikusias partijas, tokias, kaip Laisvės partija“.
Kiti Europos Trampai
Austrų dienraštis Krone išvardino Europos trampus, kuria turi visus šansus laimėti rinkimuose. Tarp tokių Prancūzijos „Nacionalinio fronto“ lyderė Marin le Pen. Manoma, kad prezidento rinkimuose Prancūzijoje 2017 metais ji gali konkuruoti su esama valdžia.
Norbertas Hoferis — pretendentas į Austrijos prezidento postą. Jis pareiškė, kad reikia „atstatydinti valdančią koaliciją, nes ji nesugebės išspręsti migracijos problemos“.
Gruodžio mėnesį bus renkamas Austrijos prezidentas, nes įvykusių rinkimų rezultatai buvo anuliuoti Aukščiausiojo teismo, dėl valdančiųjų liberalų surengto masinio jų rezultatų falsifikavimo. Apklausos rodo, kad Austrijos laisvės partijos atstovas Hoferis turi visus šansus tapti Austrijos prezidentu.
Pranešimą parašė lebionka.blogspot.com ties 08:06
Siųsti el. paštu BlogThis!Bendrinti sistemoje „Twitter“Bendrinti sistemoje „Facebook“Bendrinti sistemoje „Pinterest“