Drogová kauza lídra koalície PS/Spolu Michala Trubana stiahla progresívcov z pozície druhej najsilnejšej strany až na štvrtú priečku. Vyplýva to z najnovšieho prieskumu volebných preferencií. Ten tiež ukazuje, že necelého pol roka pred parlamentnými voľbami sa Andrejovi Kiskovi pomaly začína približovať sen o premiérskej stoličke.
Dominik Hutko, Pravda 11.10.2019 18:41
Foto: Pravda (Ivan Majerský)
Drogová kauza lídra koalície PS/Spolu Michala Trubana stiahla progresívcov z pozície druhej najsilnejšej strany až na štvrtú priečku.
debata (388) 0 zdieľať zdieľať tweet
Preferencie namerala agentúra Polis pre reláciu TV JOJ Na hrane v dňoch od 5. do 9. októbra. Päťpercentnú hranicu potrebnú na účasť v budúcom parlamente by podľa nej dosiahlo deväť strán. Najsilnejšou je aj naďalej vládny Smer s 20,1 percenta. Druhí skončili kotlebovci s 11,1 percenta, nasleduje strana Za ľudí (10,3 %), štvrtá je koalícia PS/Spolu s 10,1 percenta. OĽaNO skončilo piate so 7 percentami. Za ním sú SNS (7 %), KDH (6,7 %), SaS (5,1 %), Sme rodina (5 %). Most-Híd by s podporou 4,2 percenta zostal mimo parlamentu.
Koalícia PS/Spolu sa držala na čele rebríčka opozičných strán od marca. Prieskum Polisu priniesol zmenu. Z líderskej pozície mimoparlamentnú koalíciu vytlačila Kiskova strana Za ľudí. Tá v opytovaniach tejto agentúry za ostatný mesiac posilnila z 8,6 na 10,3 percenta, PS/Spolu klesla z 13,2 na 10,1 percenta.
Podľa riaditeľa Polisu a politického analytika Jána Baránka sa po zverejnení viacerých videí, na ktorých sa Truban aj pred študentmi priznával k užívaniu drog, dal takýto vývoj očakávať. „Informácie o Trubanovi v súvislosti s drogami určite PS/Spolu poškodili najviac. Už to asi prekročilo nejakú hranicu, ktorú ľudia neboli schopní absorbovať. Nemôžeme však povedať, že by táto dvojstrana bola v ohrození a mala mať problém získať 7 percent potrebných na vstup do parlamentu pre koalíciu. To, že Kiska preskočil PS, ma vôbec neprekvapilo. Pokles progresívcov a rast exprezidenta sme zaznamenali už v septembri,“ zhodnotil politický analytik.
Baránek pripomenul, že nie je možné jednoducho konštatovať, že voliči progresívcov prechádzajú ku Kiskovi. „Aj keď tie percentá vzrastu Kisku a poklesu PS/Spolu sú podobné, videl by som to skôr ako náhodu. Voliči neprechádzajú k inej strane tak jednoducho, najprv sa presunú k nerozhodnutým a až potom sa prikláňajú k niekomu inému. Kiska skôr berie týchto nerozhodnutých voličov, ale čiastočne aj od Sme rodina či SaS, ktorí dosť poklesli,“ dodal.
Za prepadom SaS zo 7,2 percenta pred mesiacom na dnešných 5,1 percenta stoja vnútrostranícke rozpory, ktoré tento týždeň vyvrcholili odchodom pätiny všetkých členov strany, vrátane známych tvárí ako Ľubomír Galko, Jozef Rajtár, Jana Kiššová či Natália Blahová. Baránek však čakal menšiu stratu ako 2 percentá. „V SaS boli veľké problémy. Nič iné tam ako dôvod na takýto pokles nevidím. Bol som najviac zvedavý na nich. Osobne som predpokladal, že im ten konflikt poškodí menej. Ukázalo sa, že výtlak toho Demokratického jadra SaS je vyšší, než som čakal,“ priznal analytik.
Rásť sa nedarí ani OĽaNO. Otočka lídra Obyčajných ľudí Igora Matoviča ku kresťanskému voličovi a útoky na KDH nepomohli. Hnutie za mesiac oslabilo zo 7,4 na 7 percent. „Nevyzerá to, že by brali voličov od KDH. Matovič by sa nemal zameriavať iba na KDH, pretože kresťanských voličov, ktorí nevolia KDH je podstatne viac, než sa zdá jemu. Stále môže osloviť aj iných kresťanských voličov v Smere a ĽSNS, ktorí tiež mierne poklesli. Navyše, osobné vymedzovanie sa voči jednému subjektu nepôsobí systémovo, ale skôr ako nejaká osobná zášť. To robí jeho motiváciu, že mu ide o kresťanstvo, menej uveriteľnou,“ myslí si analytik.
V prieskume sa objavili málo známe strany exministra zdravotníctva a vnútra Tomáša Druckera a sudcu Najvyššieho súdu Štefana Harabina. Obe strany dosiahli viac ako 3 percentá, čo je podľa Baránka dosť prekvapivé.
„Tie čísla sú ešte dosť nízke, aby sa dalo presnejšie povedať, kde sa ich voliči vzali. Môžu to byť nerozhodnutí aj nevoliči. Navyše, treba upozorniť, že až polovica respondentov o vzniku týchto strán ani nevedela. Budeme si musieť počkať, kým poznateľnosť bude vyššia a potom môžu obe tieto strany rásť až na 6 či 7 percent. Vtedy môže Harabin začať ohrozovať aj kresťanské a konzervatívne strany,“ avizuje Baránek.