2010.godā apritieja 70 godi kūpš pyrmajim dzīsmu svātkim Latgolā un piedejim pyrmajā breivajā Latvejā, tuopiec Daugavpils pilsātys svātki „MANA PILS DAUGAVPILS”, kuri nūtyka nu 4-to leidz 6-jam juņam, beja veļteiti Daugavpiļs 735 dzimšonys dīnai un 200 godim, kūpš tyka uzsuokti Daugavpiļs (Dinaburgas) cītūkšņa celtnīceibys dorbi. Sovukuort par Daugavpiļs pilsātys svātku golvonū nūtykmu kļyva Latgolys dzīsmu svātki Stropu estradī, kurus orgaņizieja NKVA sadarbeibā ar Daugavpiļs pilsātys pošvaldeibu.\nSvātku režisore- Anna Jansone, stuostūt par dzīsmu svātku filozofeju, saceja: „Skaņies latgalīšu tautys dzīsmes, tiks akcentieta Latgola. Ja runojam par ideju, tod pots golvonais- vīnuoteiba. Myms tuos pītryukst, myms tei ir napīcīšama. Dzīsme vīnoj navys uz dīnu, bet uz ilgu laiku.\n70 godus atpakaļ Latgolys dzīsmu svātkūs pīsadaleja 300 kūri, 8 tyukstūši dzīduotuoju. Mārūgs klyvs cyts, bet gors palics taipoš lels. Kai senuok, ari šymūs svātkūs skanies Jāzepa Vītola „Gaismas pils.” Zynu, ka visi kolektivi gatavojās, radzu lelū Daugavpiļs pošvaļdeibys un Kulturys puorvaldis īintereseiteibu svātku reikuošonā. Tei nav pavēle nu „augšys”, nu Reigys, bet dzeivuo interese, kas rodusēs šitepat- Daugavpilī.”\nSvātki pec tradicejys suokuos ar guojīni pa Reigys īlu. Tū atkluoja Latvejys Nacionalū bruņuotū spāky orķestris. Guojīņa prīkšgolā beja Daugavpils pošvaļdeibys vadeituoji, svātku viersdiriģenti i gosty, kuru vydā ari premjers Valdis Dombrovskis. Pec svātku atkluošonys Vīneibys laukumā i premjerministra uzrunys visi devuos uz Stropu estradi, kur ar napacīteibu gaidieja Vaļsts prezidenta īsarasšonūs, kurš grīzuos pi klotasūšym ar uzrunu. Sovu runu Valdis Zatlers suoka lagaļu volūdā, kas izsauca lely sajyusmu:\n„Lobs vokors, meilī latgalīši! Labvokor visim tim, kas dzeivoj Latgolā! Lagolys dzīsme melodiski i skaisti skaņ pi azara voi nu kaida pakolna, taču šūvokor latgalīšu melodejys i vīdī dzīsmu vuordi apvīnuosīs kūpejā skaņiejumā šitepat- Daugavpilī. Dzīsme skaņies ar lelu spāku. Varāty saceit, ka dzīsmes spāks ir savdabeigs tautys gribys, ticeibys un senču spāks. Tys vyss myus sagaida šūvokor? Kuopiec tys tai nūteik? Tuopiec, ka kotrs nu myms ir cīši saisteits ar šū zemi, myusu sakņys īsatīcās dziļi jū dziļi šymā zemī, tuopiec ari kotrs jyut, kai zeme elpoj, par kū zeme dūmoj un ar kū apdovynoj. Grybu pasasaceit visym dzīduotuojim un klauseituojim. Nūsviniesim šūs svātkys gūdam. Vīnuosimēs kūpejā lyugšonā taidā pat gora spākā, kaids tys beja 70 un 20 godys atpakaļ "Dīvs, svietej Latveju!”\nI suoka skaņiet dzīsmes, kū izpildeja 93 kūri nu Latgolys, Vidzzemis un Zemgalis, viersdiriģentu Imanta Kokara, Paula Kveldes un Terezijas Brokas vadeibā, kai ari svātku muokslinīciskuo vadeituoja Jevģēnija Ustinskova, Airas Birziņas, Roberta Liepiņa, Ritas Andrejevas un cytu vadeibā. Svātkūs pīdaļiejuos NBS un „Daugavas” pyutieju orķestris, folklorys grupa „Svātra”, 11 deju kolektivi, tū vydā ari boltkrīvu dejotuoji.\nKoncerta izskanī iz skatuvis kuope i pi klavīrem sāduos Raimonds Pauls. Skaņieja treyjs juo dzīsmes, tū storpā ari „Dziesma savus svētkus svin”. Dzīsmu svātku programmu nūsliydze „Gaismas pils”.