Storey lyfte » Detroit Free Press * ur glömskans djup och gjorde den till den mäktigaste demokratiska tidning i vestem. Och sig sjelf höjde han samtidigt från hvad man kunnat jemförelsevis kalla fattigdom, till en i många hänseenden angenäm och oberoende .ställning. o Ar 1861 ansåg han sig ha utvecklat » The Press » så vidt en landsortstidning kunde utvecklas under då her-skande förhållanden i Norra Amerika. Liksom macedo-niem suckade han efter nya verldar att eröfra. Han kände inom sig behofvet och kraften att bryta en lysande bana och verka inom mera vidsträckta områden. » Läderlappen » hade, bildligen taladt, förvandlats till en öm, som ville och måste pröfva sina vingar. Länge vägde valet mellan Chicago och Cincinnati. Men Storey ’ s skarpsinne svek honom ej. Han slog sig ned i Chicago. I Chicago var det som Storey ’ s lifsgeming tog sin böljan. Hans verksamhet i Jackson och Detroit innebar hufvudsakligen ett slags förberedande studier. Der till-bragte han sin lärotid. Hans kraftyttringar derunder, såsom politiker, tjensteman, apotekare och tidningsman-naämne, äro att betrakta endast såsom ett slags intressanta experiment, afsedda att samla hans kraft och stärka hans nerver för det varda \ ide jättearbetet i Chicago. Här fans ett täflingsfält, öppet för alla; hit riktades ocksålandets bästa krafter magnetiskt såsom mot en gemensam brännpunkt. % Det var icke mycket bevändt med den tidens amerikanska tidningar. Om man undantager Newyork, her-skade nästan öfverallt saxen och klisterborsten såsom — hufvudredaktörer. Språkrör för de olika partien funnos nog, men icke tidningar — d. v. s., hvad man den dag, som är i dag, menar med tidningar. Den beskedliga allmänheten egde icke så stora anspråk som nu. Visst hade man en smula hum om den elektriska telegrafen, men rörande dess underbara kraft och mångsidiga brukbarhet sväfvade de fleste i en lycklig okunnighet.