Och till vardags går det förmodligen oftast bra att lyssna till musik utan att höra den som exempel på tvåtakt eller tretakt. En oestetisk lärprocess? Erfarenheter av det som inte är grönt (utan t.ex. rött, blått och svart) bidrar genom att stå i kontrast mot grön som färg. 54 B: Entakt. Som tidigare konstaterats har vår musikkultur i stor utsträckning färgats av en autonom musiksyn. Om barnen verkar komma längre i sin förståelse av taktart under intervjuerna än i lektionerna skulle detta kunna bero på (a) att detta är deras andra möte / lektion med taktart, (b) att de är ensamma med läraren och därmed får fler chanser att själva utveckla sin tankegång genom att de får mer talutrymme än i grupplektionen, eller (c) att designen av variationsmönster är radikalt annorlunda mot i lektionerna. I intervjuerna har barnen fått flera frågor om vilken taktart det är i en låt jag spelat på CD-spelaren eller trumman. Denna utgångspunkt kan verka banal, men i själva verket är uppfattningen att musikalitet är en medfödd förmåga väldigt utbredd (Howe, Davidson &amp; Sloboda, 1998; Welch, 2000). 56 B: Tvåtakt. Här i texten refererar jag till denna första studie som pilotstudien. När barnet tittade på lampan spelades en rytmisk sekvens. Denna skillnad var inte planerad att framträda, men så som lärandeobjektet iscensätts blir den utpekad av läraren. Ett led i detta är att ta barns perspektiv, att se till barns bästa. Till sist diskuteras resultatet i relation till tidigare forskning. Utbildningsdepartementet. Vi mäter musikens hastighet i slag per minut, vi räknar pulsslag och delar in dem i takter med viss regelbundenhet, t.ex. tre slag i en takt eller åtta takter i en refräng. Higher Education Research &amp; Development, 16 (2), 173-190. Läraren: Mm, men vad tänkte du då … det är inte samma låt? Om fler lektioner hade genomförts är det möjligt att fler kritiska aspekter skulle ha framträtt. Vi har inte en medfödd musikalisk begåvning som kommer att utvecklas av sig självt alltmedan vi växer och mognar (en uppfattning som starkt dominerar synen på barn och musik inom psykologisk forskning enligt t.ex. Young, 2005, mer om detta längre fram).