Samtidigt har den snabba medicinska utvecklingen lett till att begreppet prioriteringar fått en alltmer reell innebörd. Den etiska plattformen bärs upp av tre principer: människovärdesprincipen, behovs-solidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. Delegationens uppgift är att stimulera till fördjupad kunskap och ett ständigt pågående samtal kring etik och prioriteringar i vården. I prioriteringsgrupp 1 ingår den palliativa vården och vården i livets slutskede som, enligt riksdagens beslut, bör vara bland de högst prioriterade uppgifterna inom vården. Utgångspunkten för den parlamentariska prioriteringsdelegationens arbete är riksdagens beslut 1997 om en etisk plattform och riktlinjer för prioriteringar i vården. Simonsson ifrågasätter vad jag kan förstå » allas rätt till diagnos » och anser att man i första hand skall utföra undersökningar som kan leda till någon aktiv åtgärd. En adekvat diagnostik är en självklar förutsättning för att kunna ge rätt behandling och / eller god omvårdnad. Med den etiska plattformen och riktlinjerna som utgångspunkt går det inte att göra någon skillnad mellan undersökningar som leder till » någon aktiv åtgärd » som Simonsson formulerar det, och en diagnostik av icke behandlingsbara patienter. I det sammanhanget är det viktigt att tillförsäkra också de grupper som har en mer utsatt position - gamla, svårt sjuka - samma tillgång till diagnostik, vård och behandling. Jag kan förstå att vårdens personal, i likhet med Magnus Simonsson, kan finna det frustrerande om inte de akuta resurserna används på ett optimalt sätt. Till vilken hjälp är prioriteringsdelegationen för vården, frågar Magnus Simonsson och efterlyser riktlinjer för praktiskt arbete. Jag har lite svårt att se hur man, utan en kvalificerad medicinsk bedömning, kan avgöra om och i så fall vilka behandlingar som skall genomföras. Riksdagens beslut innebar en komplettering av Hälsooch sjukvårdslagen med den etiska plattformens två förstnämnda principer (2 §). En bra första medicinsk bedömning för att utröna om det finns behov av medicinska insatser är det viktigaste och mest grundläggande underlaget vid en prioritering. Varken riksdagsbeslutet eller Prioriteringsdelegationen ger emellertid facit eller rätta svar i de svåra prioriteringssituationer som beslutsfattare och vårdverksamma ofta ställs inför. Riksdagen lyfter med skärpa fram behovet av en aktiv helhetsvård med lindring av smärta och andra symtom och betonar att den palliativa vården skall tillerkännas samma krav på kompetens som den behandlande vården. Annelie Nordström-Eriksson ordförande i Prioriteringsdelegationen Dessutom har rätten till en snabb medicinsk bedömning skrivits in i HSL (2 a §).