Har studenter och forskare någon svårighet att vid behov översätta till svenska? I dessa citat uttrycks det som oroar författarna mest, nämligen att sådana svenska domänförluster till engelskan skapar klassklyftor då stora delar av befolkningen blir språkligt utestängda från en demokratisk samhällsdebatt och från värdefull ny kunskap. Frågan är inte lätt. Hur lär sig blivande läkare svenska medicintermer? - kurslitteraturen i läkarutbildningen är till största delen skriven på engelska Allt detta kan te sig hotfullt ur svensk synvinkel. Den 19 juli 1999 hade Svenska Dagbladet en debattartikel med titeln: Hur stor är då risken att det svenska medicinska språket utarmas? Om man jämför ett nummer av Läkartidningen med ett nummer av en datatidskrift känner man sig kanske lugnad. Än tryggare blir man vid tanken på att just medicinspråkets svenska till en del redan är lagfäst: Journallagen stadgar ju att journaler avfattas på en för patienten begriplig svenska. Tvärtom betonades vikten av bättre kunskaper i de stora moderna språken. Man varnade för språkliga » domänförluster », varmed menas att hela områden inom vetenskap eller kultur går mer eller mindre förlorade för svenskan. En intressant och viktig fråga är nu: I vilken mån riskerar medicinen att bli en domän där svenskan mer eller mindre trängs undan? Svenska språket hotas av domänförluster, särskilt på det vetenskapliga området. Om engelskan tenderar att breda ut sig, blir förlusten då störst för den sammanhängande texten, dvs utredning och argumentation, eller drabbar den mera den rena terminologin? - föreläsningar och till och med hela kurser i läkarutbildningen ges på engelska, om än fortfarande relativt sällan Vi i Svenska Läkaresällskapets kommitté för medicinsk språkvård är tacksamma för alla typer av kommentarer och funderingar, långa och korta, positiva och negativa, när det gäller engelskans användning i det svenska medicinska språket. » Svenska språkets ställning bör lagfästas ». - medicinska avhandlingar, både prekliniska och kliniska, skrivs nästan alltid på engelska Författare var professorerna Ulf Teleman och Margareta Westman, båda knutna till Svenska språknämnden. Deras tanke var inte att lagstifta mot något, t ex engelska lånord eller engelskt inflytande överhuvud. Är kanske dessa nivåer så skilda att de inte interfererar? Hur står det då till med medicinspråket? Av den anledningen bildades 1996 Svenska datatermgruppen, med uppgift att skapa och hävda ett funktionellt svenskt dataspråk.