Det centrala problemet var, som man såg det - och här var man överens. Tolkningsmöjligheterna är många vad gäller både upptåg och ungdomars beivrande av regelbrott. &amp; A-C. Dessa var, enligt mina sagespersoner, sanktionerade enligt lokalt rättsmedvetande och dess jurisdiktion. Sammantaget har Cuf:en på När ändå utvecklats från (i huvudsak) en sockenorganisation, där endast ledningen haft direkt politiska ambitioner, mot en alltmer utpräglad intresseförening för politiskt intresserade. Ytterligare några ser året och även livet som mer linjärt eller cykliskt / vågformat. (Ur fältdagboken) Självförtroendet lyser om Axel och hans vänner. 18, SE-753 09 Uppsala, Sweden Carl v Rosen När-demokrati - Jämlikhet och ledarskap i en gotländsk strandbygd Akademisk avhandling som för avläggande av filosofie doktorsexamen i kulturantropologi och etnologi vid Uppsala universitet kommer att offentligt försvaras i 1022, Institutionen för Kulturantropologi och Etnologi, fredagen den 7 mars 2003 kl. 13:00 Abstract von Rosen, C. Tönnies, F. 1887. Det är i detta moment, att man accepterar Pers sätt att tolka situationen och ge samvaron ett innehåll, som förmågan och respekten för den som ” kan tala ” tydliggörs. Grunden är dock ett absolut jämlikhetseller egentligen likvärdighetstänkande, som innebär att var och en tar ansvar för sitt och står fri att samarbeta eller avstå. Den nu närmast igenvuxna Närsån avvattnar ett stort område (från Burs, Lye, Stånga och Etelhem) som huvudsakligen samlas i Laus myr. U da säger man: “ Dei gick ti jäte. ” ’; “ Dei va int te kast pa säidu ” Ellar man kan till u med klämma till me ': “ Man har jäte sämmar. ” Det är så man gär. Denna kvalitet påminner om den reflektion Th. Snöbohm gjort kring gotlänningen: Gotlänningens sätt är lika skilt från fjäsk och kryperi som från trots och övermod. &amp; B. Aronsson, K., M. Cederblad, G. Dahl, L. Olsson &amp; B. Sandin, (utg.) 1984.