Ju mera lappbarnen sköta sig vid skolan såsom vid kåtan och hos föräldrarna, ju bättre må de.494 För Karnell innebar ” lapsk idrott ” skidåkning och att kasta med kasttöm.495 Vad gäller bastubad ansåg han inte heller att det borde förekomma i nomadskolorna. 82 Andrea Amft, ” Att skapa en ’ autentisk ’ minoritet ” i Historisk tidskrift nr. Nomadkunskap introducerades, där eleverna fick kännedom om regelverket som kringgärdade renskötseln och yrkets mer praktiska sida. 93 Elenius (2006) s. 149 f. 94 Svanberg &amp; Tydén (1992) s. 365 f. 95 Se exempelvis Ingvar Svanberg &amp; Harald Runblom, Det mångkulturella Sverige: En handbok om etniska grupper och minoriteter (Stockholm 1989) s. 80; Hyltenstam (1996) s. 12. Skillnader som endast var av relativ karaktär kallades följaktligen för raser av ” andra ordningen ”. Två grupper som var särskilt utsatta för uppfattningar i den riktningen var ” tattare ” och ” zigenare ” under 1900talets första årtionden. 31 Eva Hjörne &amp; Roger Säljö, Att platsa i en skola för alla: Elevhälsa och förhandling om normalitet i den svenska skolan (Stockholm 2009) s. Vid slutet av 1800-talet användes begreppet statsborgarskap, bland annat konsekvent av professorn och straffrättsexperten Hugo Blomberg. Lärarna skrev dessa i första hand för tjänstemän på Socialstyrelsen, Skolöverstyrelsen och Ecklesiastikdepartementet. Särskiljande utbildningspolitik som grundade sig på etnisk tillhörighet handlade inte enbart om den grupp som idag kallas resande. Fram till och med 1921 förefaller samtliga barn i Norrbottens län ha bott hos sina föräldrar eller ha varit inackorderade hos andra samer, eller i undantagsfall hos svenska eller finska bönder. Barnen hade skrivits in i folkskolan, men hade inte undervisats i vanliga klasser. Läskunnighet kunde lika gärna vara en indirekt orsak till bofasthet.950 Utredningen ansåg att det bästa sättet för zigenarbarnen att tillgodogöra sig utbildning var att gå i vanlig skola. Svenska lapparnas landsmöte i Östersund den 5-9 februari 1918, (1918) särsk.