Larm om livsmedelsburna infektioner är vanliga i kvällstidningarna. Listeria är ett tidigare nämnt exempel på livsmedelsburen infektion som däremot kan ge upphov till livshotande infektioner hos patienter med nedsatt infektionsförsvar. Några uppföljande artiklar förekom inte. När smittämnen däremot förekommer, riskerar man i dagens samhälle att se mer omfattande konsekvenser än tidigare. Risken är dock att kunskap om lämplig beredning saknas. Det är endast ett fåtal av dessa fall som kommer till sjukvårdens kännedom, än färre redovisas i officiell statistik. Våra egna utlandsresor kan däremot anses vara en tydlig markör för risken att drabbas av salmonellos. Expertkunskaperna större, men riskexponeringen har också ökat Eller mer nyanserat: sammantaget är vår föda från infektionssynpunkt sannolikt säkrare än någonsin tidigare. Även Shigella har givit upphov till ovanliga sjukdomsutbrott. Man kan således påstå att riskerna för livsmedelsburen infektion både har ökat och minskat. Även om framställningen i massmedier tenderar att dramatisera och förenkla, ger de här exemplen upphov till åtminstone två reflektioner. Samtidigt stiger kraven på råvaror av god kvalitet, korrekt transport och förvaring samt ökad hygien i hanteringen av födoämnen - faktorer som gör maten säkrare. Konsumenten möter utbudet via t ex stormarknader och restaurangkedjor. Campylobacter jejuni har sedan identifieringen på 1970-talet visat sig vara den vanligaste bakteriella orsaken till livsmedelsburen infektion. Livsmedelsproduktionen går mot en globalisering, djurhållningen industrialiseras, ett ökat utbyte med omvärlden gäller såväl födoämnen som matvanor och livsstil, kontrollmöjligheterna vid import har minskat. Groddar i olika former har blivit uppskattad föda, men kanske hade många av de sjukdomsutbrott vi sett kunnat förhindras om vi också hettat upp dem, vilket är vanligt i exempelvis många asiatiska länder. Förbättrad kyloch frysteknik medför att lagring och transport av föda underlättas. Ytterligare exempel på sådana överraskande smittvägar kunde ses när ett tusental personer sjuknade i salmonellos i Tyskland 1993 efter att ha ätit potatischips med kontaminerat paprikapulver. Inför Sveriges inträde i EU var oron stor för att en ökning av antalet fall av salmonellos skulle uppkomma, beroende på inflödet av livsmedel från övriga medlemsstater. De senaste åren har massmedialt präglats av vad som närmast kan betecknas som en epidemi av rapporter om epidemier.