Beröringspunkter med Mead och Dewey diskuteras av Bourdieu själv till exempel i “ Invitation to a Reflexive Sociology ” (1992). Artikelserien gavs senare ut i bokform under titeln “ Klassresan ” (Molin &amp; Ågren 1991). Såväl deras kulturella och språkliga kapital som deras förmåga att träffa rätt val i olika situationer har blivit bättre anpassad till den objektiva struktur de befinner sig i. Begreppen är inte genererade för sin egen skull, utan som verktyg som skall användas, De får inte sin egentliga mening förrän de tas i bruk (Broady 1991 s 167). Det sistnämnda kan verka märkligt med tanke på att de större universiteten brukar anses ha betydligt större forskningsresurser. Det kan vara fråga om skilsmässa eller att man flyttat. De intervjuade sätter inte dessa erfarenheter i samband med sitt studieval, i alla fall inte förrän ett möjligt sammanhang blir synliggjort av intervjuaren Att välja utbildning är för dem egentligen bara att följa med strömmen ... (Se Bourdieu 1995 s 68ff). Arbetarrörelsens mål har varit att förbättra arbetarklassens villkor, och visa på klassens betydelse och rätt till inflytande. Han har haft andra alternativ, men väljer att studera eftersom han uppfattar det som en förutsättning för ett meningsfullt yrkesliv. gd oreflekterade val av typen ” man kan bara inte ha en sådan jacka ”, ” jag trivs inte med att bo där ” eller ” läsa på universitet - det är nog inget för mig ”, vilket med Bourdieus terminologi kan betraktas som yttringar av personens habitus. Dessa inriktningar gjorde alla de tre här aktuella programmen lite ” speciella ”, samtidigt som de naturligtvis hade stora likheter med program som fanns på större orter. Det är alltså egentligen inte de dubbla sociala hemvisterna som är det värdefulla för klassresenären (normer, språk, förhållningssätt förändras ju dessutom med tiden), utan det väsentliga är enligt Frykman att ha “ lärt sig överskrida ”. Självselektion är naturligtvis alltid problematiskt, eftersom det är svårt att veta vad det är som gör att någon väljer att ställa upp frivilligt. Det mesta av vetenskapligt tänkande, eller “ frågande ” är mer eller mindre “ teoripåverkat ” från början.