Andersson, Torbjörn (2002) Kung fotboll: den svenska fotbollens kulturhistoria från 1800-talets slut till 1950. Kulturella offentligheter är uttryckligen opinionsbildande när de uppträder som svaga offentligheter. Det verkar som den huvudsakliga diskussionen om debatten, nära ansluter till de ovan diskuterade explicita riktlinjerna för diskussionsforumet på HV-fantasten. Populärkulturen bidrar till medborgarkulturens reproduktion som har sin kanske viktigaste grogrund i intimsfärens och familjens sköte. Deliberation is distinguished by openness for other people ’ s views. 230 Det demokratiska samtalet Tabell 12.14 De hög-och lågfrekventa statusgruppernas användande av argument vid framförandet av åsikter (procent) Summa Argument Ej argument Antal procent Högfrekventa Lågfrekventa 65 35 100 1036 56 44 100 999 Kommentar: Högfrekventa är alla deltagare som postat tio inlägg eller fler under undersökningsperioden. Hon visar också att det inte enbart beror på ointresse utan har ett visst samband med vem som bestämmer frågeställningarna, kommunen eller medborgarna. Det hela är en uppvisning i nätkultur som starkt motsäger den misskännande attityd mot nätdebatter som tidigare getts exempel på. Kanske är det till och med så, i dagens mediegenomsyrade verklighet, att många sociala konversationer aldrig skulle äga rum om inte mediernas innehåll gav dem näring att sätta igång. Efter att ämnet bestämts kodas upp till tre aktörer som uppträder i den diskuterade kontexten. Och det finns deltagare närvarande som man explicit kan uppmana att bättra sin debattstil. Andra fanzines är mer öppna för sporten i stort och har kunnat bilda grund för mer gemensamma uppfattningar bland supporters generellt. Signaturen BB trampar rejält i klaveret och misslyckas med att lösa in såväl anspråket att förmedla fakta som anspråket att vara en legitim debattör. Det senare kan bero på att man råkar dubbelklicka, eller gör så avsiktligt därför att man inte var säker 195 Från norra ståplats till cyberspace på att inlägget kom iväg som det skulle. Fackföreningar kan beskrivas som självorganiserade sammanslutningar ” där medlemmar ur arbetarklassen ur ett gemensamt intresse organiserat sina erfarenheter ” Bolin (1998: 40). Slutsatsen blir att deltagandet i frivilliga sammanslutningar är bra på andra sätt än för skapande av tillit till andra.