Heimdahl Mattson, Eva, Fischbein, Siv, &amp; Roll-Pettersson, Lise (2010). Mara Westling Allodis studie visar till exempel att eleverna i klasser där det finns elever med funktionsnedsättningar upplever ” en miljö med mer kompetens, samarbete, delaktighet och ansvar, än elever i klasser utan elever med funktionshinder ” (s. 46). De knackar på min dörr och så blir jag bollplank. Frågan är hur praktiker kan utvecklas så att de erbjuder ett demokratiskt deltagande och ett specifikt anpassat stöd till de barn som behöver. För att antas till skolmognadsklass krävs enligt texten läkarundersökning och prövning som visar att försenad skolmognad föreligger. På så sätt hade mina två metoder, intervju och observation, kanske ha kunnat kompletteras med till exempel barns bilder, texter eller fotografier. Ett annat, i Sverige, vanligt sätt att beskriva specialpedagogiska förhållningssätt är med hjälp av begreppen kategoriskt respektive relationellt perspektiv (Emanuelsson, Persson &amp; Rosenqvist, 2001). En grupp är de barn som har intellektuella funktionsnedsättningar eller ligger på gränsen för att uppfylla diagnoskriterierna för utvecklingsstörning32, här ofta refererade till som gråzonsbarn. Didaktik och skriftspråkslärande Något som är gemensamt för hela gruppen intervjuade lärare är att barnen på väg in i skolan beskrivs som aktiva och kompetenta. Observationerna skedde under våren och man skapade bland annat ett gemensamt stort kollage med blommor och olika insekter. Andra barn var mer besvärade, skruvade på sig och visste inte riktigt vad de skulle säga. Gentemot diagnoser uttrycker lärarna ett förhållningssätt präglat av stor ambivalens, men till de utredningar av barns svårigheter som görs av tvärvetenskapliga team är förhållningssättet tydligt positivt. Förekommande är också att specialpedagogen har ett tydligt samordnande uppdrag för förskolans eller skolans specialpedagogiska verksamhet. En annan, för mig viktig gemenskap är det specialpedagogiska kollegiet, SPEIC, vid Mälardalens högskola. Optimalt är att det är ungefär lika många barn i varje årskurs som kan delas upp i de olika klasserna. http://www.utdanningsforbundet.no/upload/Pdffiler/ Utdanningspolitikk / Sasom_i_en_spegel_Nordisk_Tidskrift_1923-2003.pdf 2007-0818. Klasserna är stora och behoven många.