Om julen i Bara härad. Albin Christensson Hessleberga gård Hessleberga by Lyngby socken Bara härad Malmöhus län Julaftons firande i min hembygd för omkring 30 år sedan efter mina föräldrars berättelser. Förr i tiden föregicks julen på landsbygden med stora Förberedelser såsom slakt, ljusstöpning, bak och brygd. Slakten var en s k storslakt, dvs man slaktade på en Gång så mycket att det skulle räcka hela året om. Ljusstöpningen tillgick på följande sätt: Man tog den Från de slaktade kreaturen erhållna talgen, smälte Densamma och sedan hälldes den i formar. Till julen bakades en stor mängd bröd och av flera Slag, såsom grovt, fint, sursött, sött bröd och knäckeBröd. Brygden till julen bestod av öl, vilket skulle användas Vid högtiderna, och svagdricka att användas i vardagsLaget. Julafton åt man ingen middag, man åt istället kvällsMaten tidigare. Till julafton serverades lutfisk och Gröt, eller också färsk soppa, stek och gröt. Senare På kvällen fick man även pannkakor eller öl och gröt. Juldagen fick man till frukost sylta och rödbetor. På Somliga ställen skulle tjänarna först äta pannkakor Innan de gingo till kreaturen. Till middag och kväll Voro rätterna mycket olika. Annandag jul åt man till frukost stekt blodkorv, på Somliga ställen sylta och rödbetor. Detta senare Var mycket sällsynt, ty "Julafton och juladag, då har Vi så gott som vi vill ha", men "annandag jul gömmer Mor sitt goda sul". Nyårsafton och nyårsdagen firades på samma sätt Som julafton, maten var även densamma. Trettonafton och trettondagen blevo också firade Som julafton. Under julen samlades tjänarna i byn till julagille, och Det kunde då hända, om byarna voro stora, att de Hade gille varje kväll under helgen. Sist kom så Knut. Nu var den stora högtiden tillända, Och var och en återgick till sitt vardagliga arbete.