Jag tänker t.ex. på Espmarks stora insats i hans studie från 1970, där Martinsons många tidiga dikter publicerade i dagspressen kartläggs, och varur han hämtar flera exempel för sina formella och komparativa analyser; jfr också t.ex. Wrede 1965 och Lundberg 1992, som använder manuskriptmaterial i sina studier av Aniara respektive Passad. Förtydligar den diktens budskap? Inte desto mindre är det tveksamt om resultatet blev en förbättring: Språket skall användas &lt;är en redskapsbod&gt; till att skapa beskrivningar av &lt;fångstredskap för&gt; allt som möter eller flyr, inte till att &lt;ständigt&gt; bita sig själv i stjärten och undra vad du själv är. Georg Svensson, som länge hade ansvar för Martinsons utgivning på Bonniers, har i en minnesteckning beskrivit dynamiken i dennes skrivande. – Buh! Slaveriet förbjöds i USA 1865, men triangelhandeln, som hade slaveriet som motor, upphörde flera decennier tidigare. Georg Svensson, Harry Martinson – som jag såg honom, Stockholm 1980, s. 18 Se t.ex. Erik Asklunds bidrag till vänboken Den unge Harry Martinson, Stockholm 1954, s. från 1933, i 1943 års upplaga av Nomad, och, översatt till engelska, i Robert Blys antologi Friends, you drank some darkness från 1975. Ingvar Holm, Myter, målningar, motiv (Stockholm 1974), s. Jag använder ett förenklat kodsystem för transkriptionen, där jag markerar överstrykningar med just överstrykning, samt sätter ersättningar inom vinkelparentes. 188 – 217 Modernism i rörelse · 199 såsom anaforen: ” Den boken är skriven i havets djup […] Den boken är skriven med livets saft ”, upprepningar som i många fall sedan stryks: Språket står &lt;stod&gt; redan i livets bok i oceaner av år.