På det här sättet kanske vi slipper att beordra folk att arbeta - vi tror att det kanske behövs fler människor i tjänst än en vanlig nyårsnatt, säger han. Anna Filipsson En del landsting tycker att det blir för dyrt att ge de anställda särskilda förmåner med anledning av millennieskiftet och hänvisar till att det inte har tagits upp i något kollektivavtal. Flera tusen för en arbetad natt, komptid, eller inget extra alls - givmildheten varierar när det gäller att belöna dem som arbetar under millennieskiftet. - Men vill man inte så är det inget mer med det. - De flesta landsting verkar ha hittat på någonting när det gäller millennieskiftet och vi har sagt att vill man hitta på något extra så får man göra det, berättar Ulf Perbeck, förhandlingschef på Landstingsförbundet. - Vi ser det här som en personalpolitisk stimulansåtgärd, berättar personaldirektör Bo Hansson i Uppsala läns landsting. De som har en grundlön på 25 000 kronor i månaden får runt 900 kronor i timmen i jourersättning när de är i tjänst mellan klockan 21 på nyårsaftonen och kl 07 på nyårsdagen. Läkarna i Uppsala hör till de bäst betalda i landet på nyårsaftonen. Vanligast är kanske att landstingen beslutat att ge någon hundralapp extra i timmen, ofta lika mycket till all personal oavsett kategori. Fler måste jobba på nyår Men landstingens inställning är väldigt olika. Och några landsting har ännu beslutat hur de ska göra. En normal storhelg är jourersättningen 365 kronor per arbetad timme. Ett genomsnittslandsting lägger ut mellan 1 och 1,5 miljoner kronor extra på vårdpersonalens arbete under natten mellan den 31 december 1999 och den 1 januari 2000. - Millennieskiftet är något extra och det är många som vill vara lediga. Ungefär två miljoner kronor extra räknar Bo Hansson med att nyårshelgen ska kosta landstinget jämfört med ett vanligt årsskifte.