Att dessa undersökningar mången gång arbetarnas från kan mötas sida med har misstroende nog berott p å att man till att börja med använt olämpliga metoder. Sålunda har den taylorska tidstagningen betare väckt mycken Gilbrette ovilja. använde Hans sig medaristället av kinematografen för sina rörelsestudier. Genom sådana rörelseudier kan man studera icke blott de rörelser, man utför vid ett arbete, utan även påvisa tröttande och opraktiskt arbetande maskiner, dåliga Genom sittplatser att olika sakers o.s.v. och förhållandens inverkan på arbetsresultat = the output, har man öka sin brist på arbetskraft började, fått uppmärksamheten riktad på beska.Man måste återge henne intresSjälva mekaniseringen också ningens skolning, arbetarnas medmänsklig lag och långt mera nogräknaförst) rörelsen. men kriget med dess krav p i en oerväggar. tvättade fönster, god temMen alla dessa olika saker har hörd produktion, där man måste peratur, lämpliga raster m. m. vid sidan av sin verkan till skydd driva upp den mänskliga uthålligheFrån detta har man kommit till för individen och till höjande av ten och arbetsprestationen till det yttersta, blev läromästaren som tvingade fram studiet av den mänskliga arbetsmekanismen. Det visade sig då, att det var inte blott de påtagliga farorna eller kraftansträngningarna, som verkade slitande och förstörande på denna mekanism utan mycket subtilare och svåråtkomligare saker. Si uppkom det nya studiet av den s.k. induN; r 2 vad som kallats 24 timmars-siniationen, d. v. s. lustoch olustkänslors inverkan på arbetskapaciteten. ett erkännande av att den mänskliga arbetsmekanismen är beroende av människans individuella förhållanden. Här träder erkännandet in av de produktionen också sin indirekta inverkan på den industriella freden. Slitningar på arbetsmarknaden ha ofta ekonomiska orsaker, men bottna också ofta i sådana olustkänslor, som kunna bekämpas genom alla dessa olika former av arbetarskydd. vara höjt över tävlan. Men icke på grund av den medicinska graden eller den suggererande professorstiteln. utan därför att social kunnighet, ansvarskänsla och vidsynthet förenas med admintstrativ skicklighet hos en medicinskt bildad man.