Den kliniska forskningens villkor har hamnat i fokus. Den leder inte bara till brist på tid för forskning; decentraliseringen av sjukvården kan leda till administrativa problem då kliniska prövningar kräver stora patientgrupper. Per Andersson, ordförande i LIFs kommitté för klinisk forskning, ställde sig vid symposiet bakom synpunkten att sjukvårdens struktur är en av orsakerna. Med ämnesföreträdare i ledningsfunktioner skulle rekryteringen av nya forskare förmodligen bli lättare, det skulle ges mer tid för att skriva ansökningar om forskningsmedel, det skulle bli lättare för yngre läkare att få ledigt för forskning etc. Stram ekonomi största hotet Konkurrensen med länder i Asien, Östeuropa och Sydamerika, där det erbjuds stora patientmaterial, blir ett allt tydligare hot mot små länder som exempelvis Sverige. Panelen, som representerades av såväl forskare som sjukvårdshuvudmän, var dock inte helt överens om det förelåg ett reellt hot. Berit Högman, ordförande i Landstingsförbundets beredning för hälsooch sjukvård, ansåg inte att den kliniska forskningen är hotad. Men efter ett besök i England, där sjukvård, forskning och utbildning lyder under en och samma huvudman, ändrade man sig. Den kortsiktiga ekonomiska styrningen har blivit det kanske största hotet mot möjligheten att bedriva klinisk forskning. Trots olika hotbilder menar ordföranden i MFRs arbetsgrupp, Agne Larsson, att förutsättningarna för att bedriva en bra klinisk forskning i Sverige aldrig har varit så bra som nu - i teorin! Enligt gruppens ordförande, pediatrikprofessor Agne Larsson vid Huddinge sjukhus, drogs det engelska systemet med samma problem som det svenska. MFRs rapport låg även till grund för ett symposium vid årets medicinska riksstämma, med rubriken: » Är den kliniska forskningen hotad? » Men det behövs strukturförändringar, och mer pengar. Peter Örn Hon pekade på att landstingen generellt sett har ökat resurserna till klinisk forskning och utveckling, men att det krävs ett engagemang från inte minst läkarna själva för att den kliniska forskningen ska utvecklas. Den nuvarande ekonomiska strukturen på universitetsklinikerna, med separerade ekonomier för forskning respektive sjukvård, har lett till att också skiljelinjen mellan » de » som forskar, och » vi » som arbetar med sjukvård blivit skarpare. Arbetsgruppen bakom MFRs rapport hade i ett tidigt skede en idé om att föreslå en gemensam huvudman, staten, för att överbrygga klyftan mellan » oss » och » dem ». Förutsättningarna bättre än någonsin Nyligen kom två rapporter som behandlar klinisk forskning, en från Läkarförbundet och en från Medicinska forskningsrådet, MFR.