Idag är hon professor emerita vid Karolinska institutet, efter ett långt forskarliv med bl a tre perioder som gästprofessor vid Stanford University. - Det finns hopp. Har vi inte det modet, då tar vi inte heller nya initiativ, då växer vi inte - utan krymper bara ihop i ett hörn. Hon menar att det är möjligt att ge människor den förlorade självkänslan åter genom att » försätta dem i situationer som de klarar av ». Men jag tror att vi själva måste sovra och göra våra val. - Effektivitet när det gäller relationsskapande i vården är något helt annat än i vanlig mening. - Men jag är så rädd för att den ska tunnas ut av all den här anstormningen av intryck, utbud och orimliga krav. Det skapar stress, det sliter på människor. Det finns ändå en hel del godhet och medkänsla, betonar hon. saknar en strikt vetenskaplig definition, poängterar denna stressforskare. Men framtiden skrämmer mig, när jag ser hur världen ser ut idag. En forskning där hon åren igenom ständigt sökt länken mellan psykologin och biologin. Förr fnös man bara åt det, men idag har varje god ledare insikten om att människor måste få tillfälle att knyta kontakter med varandra och med sina överordnade. Och hon poängterar den etablerade sanningen att vi är otidsenliga i våra stressreaktioner. Elektroniken kan inte ersätta alla nyanser i människors tal, röst, kroppsspråk, beröring osv, poängterar Marianne Frankenhaeuser. Ett av de svåraste problemen är kanske att gemenskap mellan vårdgivare och patient inte prioriteras tillräckligt högt », tycker Marianne Frankenhaeuser som vill vända på begreppet effektivitet här. Nu ebbade denna konflikt så småningom ut, i takt med att hon märkte att det ändå » gick ganska bra för henne ». Hade jag bara studerat det som var mitt egentliga huvudtema - Hur människor känner och upplever i olika situationer - då skulle det ha varit mycket svårare för mig i de kretsar där jag ville slå igenom. Hur då ge läkare råd om att mota känslan av otillräcklighet, mer än att söka stöd hos andra? Men idag möter vi inte så många faror som kräver fysiska insatser, de vanliga orsakerna till stress är mer av social karaktär: Relationsproblem, orimliga krav i arbetet, övereller understimulans, brist på egenkontroll. Så hon vet vad hon talar om. Och för att bemästra den stressen är kroppens reaktioner inte till någon hjälp.