Restriktiv vätsketerapi för bibehållande av preoperativ kroppsvikt genom ökad kolloidanvändning har förordats som en framgångsrik strategi, men man bör beakta att en alltför restriktiv rutin kan inkludera risker. Budgetförutsättningar och standardrekommendationer Inga effekter av albumintillförsel på mortalitet vid kirurgi / trauma, brännskada, hypoalbuminemi, högrisk nyfödda, ascitestillstånd m m. Some caution in the application of such a fluid therapy approach seems justified. * Potentiella bindningar eller jävsförhållanden: Författaren har under många år varit involverad i forskning och utveckling kring vätska och vätsketerapi och genom åren varit åhörare, föreläsare, moderator, ansvarig för möten kring problemkomplexet, sponsrade av de flesta aktörer inom detta terapiområde (Baxter, BioPhausia, Braun, Fresenius Kabi, Pharmacia, Pharmalink). Preoperativ expansion av plasmavolymen med kolloid minskar förekomsten av hypoperfusion av tarmslemhinnan och förbättrar vårdutfallet. Crystalloid versus colloid fluid resuscitation: A meta-analysis of mortality. Utfall vid vårddag 28: inga skillnader i mortalitet, organsvikt, respiratortid, behov av njurfunktionsunderstödjande behandling, IVA-dagar eller sjukhusvårddagar. Även om albuminanvändningen har minskat har i stället artificiella kolloider utnyttjats i ökande omfattning. Enbart kristalloid, när så är möjligt, var en relativt vanlig strategi. Schierhout, Roberts [2]: Metaanalys av kritiskt sjuka patienter. Ingen skillnad funnen, men man påpekar att det är angeläget att genomföra större, väldesignade randomiserade studier kring frågeställningen. Viss oro för påverkan på njurfunktionen Lobo et al [10]: Rutinmässig jämfört med begränsad vätsketillförsel efter kolonresektion och återhämtning av gastrointestinal funktion.