Första generationens patientenkäter, som mer allmänt började användas från mitten av 1980-talet [1], bidrog till att lyfta fram patientperspektivet men hade sina brister såväl i den statistiska metodiken som i förmågan att ge underlag för konkreta förbättringsåtgärder. Linjerna från ytterkanterna mot de latenta variablerna, tillgänglighet etc, markerar förekomst av frågor som ställs i enkäten. Tabell III. Den aktuella studien består av tre delar. Det är naturligtvis angeläget att t ex försöka tillmötesgå patienternas önskemål om att få träffa samma läkare vid återbesök. I övrigt kan emellertid noteras att det råder stor skillnad mellan den rangordning som saknar en ekonomisk dimension och de övriga två, som bygger på kostnadseffektivitet respektive kvoten betalningsvilja-kostnad. De har också kvoter betalningsvilja-kostnad mindre än 1, vilket innebär att patienternas betalningsvilja är mindre än kostnaden för att genomföra åtgärderna. Lägst kostnad-effektkvot (billigaste sättet att öka PTI) har beräknats för den förbättring som består i att läkaren ringer upp patienten mellan 15.30 Enkätformulär Studiens syfte För att illustrera hur stor andel av patienterna som - givet olika betalningsalternativ - svarat ja på frågan om de skulle vara beredda att betala X kronor extra per besök visas i Figur 2 betalningsviljan för att få välja tidpunkt för återbesök respektive samma läkare vid återbesök. Sammanfattat Slutsats - Delaktighet (möjlighet att välja tidpunkt för återbesök respektive samma läkare vid återbesök, längre tid avsätts för besöken, patienten tillfrågas i förväg om kandidatnärvaro). Studien genomfördes under perioden augusti 1998-februari 1999 vid den gynekologiska mottagningen på Karolinska sjukhusets kvinnoklinik. och 16.30 samma dag som denne ringt. En svaghet, som delas med alla andra kända metoder, är att det saknas en ekonomisk dimension. Enkätformulären, totalt 800, delades ut till förstagångsbesökare i samband med besöket. De relativa vikterna ligger för flertalet frågor i intervallet 0,22-0,31. Även om detta numera sker i relativt stor utsträckning är det en brist att man inte på ett systematiskt sätt väger in hälsoekonomiska aspekter. Däremot tar metoden inte hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna av föreslagna förändringar. Den samlade bedömningen av mottagningen, här uttryckt som » förtroende », gav betyget 79. I en andra del gällde enkätfrågorna specificerade potentiella förbättringar inom de aktuella kvalitetsdimensionerna enligt följande: