Speciellt vill vi lyfta fram föreningen ” Världens kvinnor ” i Trollhättan, som inte är någon muslimsk organisation, men där vi genom en intervju med ordförande Sandra Farhouk, fått rikligt med information, bland annat om en konferens om islam, som föreningen tog initiativ till. Korankurser kan därmed diskuteras inom ramen för det som postkoloniala teoretiker kallar ” det hybrida rummet ”. På så sätt kan konstateras att såväl islamofobi som ett nyvaknat intresse bland muslimerna själva om att söka i sina egna källor är ett resultat av en kolonial diskurs. Genom att de vistas en stor del av dagen i föreningslokalen kan moskén hållas öppen för bön. London: Routledge de los Reyes, Paulina &amp; Mulinari, Diana (2005). Ungefär hälften av föreningarna som anger att de bedriver koranundervisning uppger antal deltagare på sina korankurser, vilket mycket ungefärligt skulle innebära 400 personer. Så har vi dessutom samarbete med shiamoskén här och de är ju också med i FIFS. Man understryker den personliga omvändelsen, det karismatiska, den egna tron. Detta skulle i så fall innebära ungefär 12 personer per familj. Så gott som alla informanter från föreningar med religiös grund utgår från (fredags-) bönen då de berättar om sin verksamhet, till exempel: Vi har bön tre till fem gånger i moskén. Många föreningar har fått flytta på grund av att byggnader ska rivas eller att hyror har höjts så pass mycket att man inte haft råd att stanna kvar. En förening berättar att de har mycket goda kontakter med politiker och kristna församlingar i sin kommun. Familjebegreppet kan vara problematiskt att reda ut, och ännu svårare blir det då man tvingas uppge medlemsantal på individbasis för att vara berättigad till bidrag. Trollhättan, Trettondagsafton 2011 Signild Risenfors, Sevtap Gurdal och Emma Sorbring 2 Konferensen ägde rum på Folkets hus i Trollhättan 8 april 2006. Gruppen med de äldre ungdomarna bestod av två pojkar och fem flickor. De yngre får lära sig grunderna i arabiska medan de äldre förutsätts ha vissa förkunskaper. Den anpassar sig bara efter det svenska systemet. Genom 60-talets arbetskraftsinvandring, 70-talets anknytningsinvandring och 80- och 90-talens flyktinginvandring har antalet muslimer i Sverige ökat.