Skall man över huvud taget, vilket för övrigt torde vara mer ån diskutabelt, draga in dagslitteraturen inom skolans råmärken, måste det ske under ledning av en personlighet mindre doktrinär till sin litterära uppfattning än utgivaren av här föreliggande verk. O. Wieselgren^Röda indextal. DAGP: NS FRÅGOR Stockholm den 5. Genom de senaste valen har Sverige ryckt upp till platsen som Nordens och — om vi frånse de revolutionerade staterna Österrike och Tjeckoslovakien — hela Europas parlamentariskt rödaste land. Med 93 man av 230 besätter herr Brantings parti numera jämte de 6 vänstersocialisterna och de 7 kommunisterna 46,1 % av platserna i riksdagens andra kammare, medan motsvarande procenttal för socialisterna och de oavhängiga i tyska riksdagen är 41,7 % (113 + 81 av 466), för socialisterna och kommunisterna i Finlands en-kammare 40 %, och för socialdemokraterna i belgiska deputerade kammaren 38,2 %. Övriga europeiska länder följa med stadigt sjunkande procentsatser. Lettland och Estland uppvisa ännu hö#a siffror — 38,1 resp. 35,4 % — men därefter falla de båda indextalen relativt snabbt, såsom framgår av följande lilla översikt. Att dessa siffror icke utan vidare kunna gälla som exponenter för respektive länders nuvarande sociala hållfasthet är naturligtvis utan vidare klart. En första felkälla som måste tagas i betraktande är redan rösträttens olika utsträckning i olika länder. Sålunda kan t. ex. genast antecknas, att Belgiens även annars höga procenttal sannolikt kommer att ytterligare stiga, när en gång den utlovade allmänna rösträtten blir verklighet i detta land. Englands abnormt låga siffra förklaras kanske till någon ringa del av den ännu gällande tiopunds-gränsen för valrätten samt av den höga valrättsåldern — 30 år — för de kvinnliga väljarna. Vad åter Finlands procenttal beträffar, har det blivit temporärt starkt nedpressat genom statsförbrytelsedomarna av 1918, vilka hindrade c: a 60,000 f. d. rödgardister att såsom villkorligt frigivna fångar deltaga i 1919 års riksdagsval.