(IP 15:3) 331 Den bilden kan handla om att man som doktorand inte har eller har fått den helikopterbild som för handledaren kan var alldeles självklar. Den livssyn som B förefaller omfatta präglas av vilja till samarbete. Men paradoxen behöver problematiseras från ytterligare en utgångspunkt. Intervjustudien med kompletterande närstudie 131 turvetenskap, så skulle jag nog vilja att dom ägnade mycket tid åt det. New York &amp; London: McGraw-Hill. Här rör det sig om synen på arbetet som ett kall – kanske som en reminiscens av en traditionell kristen syn. Den samlade bilden av informanternas val visar att de i första hand prioriterar att ha ett lyckligt familjeliv (34 marke88 Doktoranden och forskningsmiljön – en empirisk livsåskådningsstudie ringar) och sedan att ha god hälsa (31 markeringar). Innan jag gör en preliminär tolkning av närstudien, sammanfattar jag materialet i följande fyra livsskådningsprofiler. Meningen är olika för olika människor. Elisabeth Arborelius. Dessutom är de sannolikt styrda av 65 Epinion Capacent a a, s 6. x Frågan om bristen på bearbetning av paradigm, forskningsetik och andra viktiga livsåskådningsfrågor som aktualiseras av forskningsmiljön återkommer. Cultural bias. Intervjustudien med kompletterande närstudie 107 sig därmed i ett sakligt underläge. Med den här preliminära tolkningen har genusfrågan blivit en kulturell syntes med rötter i aristotelisk dikotomi och traditionellt kristen antropologi. Doktoranden är djupt besviken. För det ändamålet är intervjuer bäst lämpade. Gruppmedlemmarna berättade om den betydelse som de två resurspersonerna hade. Varför-frågan fanns länge kvar i mina tankar. Alvesson, Mats. De övriga har haft sådana tankar, en fjärdedel (26 %) ganska eller mycket ofta. Bourdieu &amp; Wacquant 2005, s 16. Lovtal till intet. Teologiska institutionen. Verger, Jacques. Ett antal doktorander påstod också att samtal kring de frågorna inte fick plats i forskarutbildningen. Inte minst den sociala integrationen kan för en del människor vara en lång och energikrävande process. En övervägande majoritet av de svarande tycks ansluta sig till en sådan moralisk egoism. 147 Scott a a, s 35 ff. Jfr Börjesson 2007, s 37.