Med de definitioner jag ställt upp kan mitt projekt sägas vara ett praktikbaserat forskningsprojekt, som i praxisnära, men inte ett exempel på praktikbaserad forskning. Vidare menar hon att objektet som undersöks i narrativ analys är berättelsen i sig, och att det kan röra sig om förstapersonsperspektiv lika väl som forskares fältbeskrivningar eller ’ master narratives ’ of theory (ibid., s. 218) .69 I denna uppsats faller fokus på det förstnämnda – den mindre situationen, elevens skildring av (erfarenheter av) musikalisk kunskap och lärande – med fråge 68 Med text menas i detta fall det som Kohler Riessman (2002) beskriver som ” workthat is reproducible (e. g. transcripts of interviews, drafts, publications) ” (s. 263). Kunskap – och lärande – är enligt pragmatisk filosofi därför alltid att betrakh rum, i en dialektisk process byggd på kommunikation och socialitet. Considering the recent interest in music education research, regarding notions of action and production in (music) education leading away from professional responsibility towards accountability in the forms of demands on standardized testing, documentation and cursory efficiency as well as the recent educational debate and curriculum reform in Sweden – where arts (including music) as a compulsory core subject in upper secondary schools have been chucked out, and education in compulsory and upper secondary schools “ shall rest upon a scientific foundation and well tried and tested experience ” (SFS 2010:800, p. Forskningen som bedrivs kan alltså sägas ha kravet från bägge huvudmännen att vara praxisnära. I skolan: teoretisk musik, noter, gehör osv. Zandén, O. (2010). Paralleller kan kanske dras till det Swahn (2006) skriver om elever som överlåter åt lärare sådant de egentligen skulle vinna på att komma fram till, och besluta om, själva. Musikaliskt lärande är, liksom uppfattningen om musik och kunskap, individuellt så tillvida att ” alla har olika sätt ” att lära.