Kapitel 9, ” Diskussion och konklusioner ”, består av en diskussion om hur sambandet mellan musikpedagogisk teori och definitionsmakt kan beskrivas och problematiseras med utgångspunkt i delstudiernas delkonklusioner. Vist baserar en stor del av sin diskussion på Roger Säljös sociokulturella perspektiv. Undantaget är analysen av respondenternas utsagor som kommunikativa händelser, där det har varit motiverat att citera informanternas utsagor om musik och musikalitet. Arbetet med delstudien gjorde mig dock också uppmärksam på problematiken omkring sambandet mellan respondenternas konstnärliga och diskursiva praktiker. Malmö: Musikhögskolan i Malmö. og faldskærmen …, faldskærmen var jo ingenting uden musikken, musikken er en baggrund for næsten alt hvad vi laver … det var også derfor jeg startede med at sige, vi kan ikke undvære musikken. De ostrukturerade observationerna kan förstås som forskningsprojektets inommusikaliska kontext som fortsatte att utvecklas. These concepts have been taken from Michel Foucault ' s works (Foucault 2001, 2008b, 2009). In this study this distinction has been crucial to determining the relationship between music education theory and the power of definition as practised in music pedagogy. Förutsättningar som ur ett pedagogiskt perspektiv kan benämnas som människans lärandemiljö. Nielsens modell angående ” nogle meningslag i det musikalske objekt ” (Nielsen 1998, s. 136) Om musikens funktion Musikens psykobiologiska nivåer kan, utifrån Panksepp och Trevhartens diskussion, beskrivas som protomusik (Panksepp &amp; Trevarthen 2009). Det som kännetecknar de äkta begreppen, till skillnad från vardagliga begrepp, är att de lyfter upp den språkliga reflektionen till en metanivå samtidigt som de är förankrade i vardagsspråket. 8.4 Analys av intervjuer I detta delkapitel presenteras exempel på de viktigaste resultaten som utkristalliserades i analysen av musikterapeuternas kommentarer i förhållande till den musiksyn som kom till uttryck i intervjuerna.