Sa stort inflytande hade emellertid Margaret Brent och en sadan stallnir-ig hade hon forskaffat sig, att forsamlingen visserligen afslog hennes begaran om plats i densamma och afvensa hennes kraf pa rostratt, men ej tillat lord Baltimore ' att pa nagot satt komma henne till lifs utan skref till lorden och sade honom, att han kunde skatta sig lycklig att ha ett sadant ombud soni Mistress Brent. Nar Amerika kommit sa langt, att det skulle fa. sin konstitution, och striden stod om i hvilken. utstrackning frihetens princip ' skulle tillampas, tradde en kvinna fram, Abigail Smith Adams - hustru till John Adams, senare Forenta staternas president - och hafdade for kvinnornas rakning krafvet pa frihet och sjalfstandighet. ' ~ a l f t pa skamt, halft pa allvar, hotade hon sin man, hvilken var medlem af den kongress, som antog sjalfstai~dighetsforklaringen, att hon skulle anstifta uppror bland kvinnorna, om deras rattigheter inte bevakades i den nya konstitiitionen. Men Amerikas man,. som vor0 sa omtaliga om sin egen frihet, glomde vid detta tillfalle bort kvinnorna. Amerika ar som bekant det land dar den organiserade kvinnororelsen uppstod, och det ar fran Amerika kvinnorna i andra lander fatt impulsen ' till sammanslutning, det viktiga villkoret for att lyckas. Belle Squires bok gar ofver fran skildringen af de enstaka, for rattigheter kampande kvinnorna till skildringen af den organiserade kvinnororelsens historia i Amerika. Har mota oss de kanda, uppburna namnen af pioniarerna i kvinnosaksarbetet, Lucretia Mott, Elizabeth Cady. Stanton, Lucy Stone, Sarah Pugh, m. fl. Och framallt Susan B. Anthony. Som en frammande vandringsstjarna, med ett oroligt, flammande sken, lyser Victoria Woodhulls bild emot oss. Hennes plotsliga, meteorlika framtradande, uppseendevackande och dramatiskt som det var, hor till de mindre kanda momenten i den amerikanska kvinnororelsens historia. Forklaringen maste ligga i att man rent af varit radd for att namna hennes namn.