172 Peczenik (1980) s. 180 ff. och lernestedt (2005) s. 28 ff. 173 Bull och Sterzel (2010) s. 86 f. 174 Jfr Holmberg och Stjernquist (1980) s. 132 f. Genom särskild diskrimineringslagstiftning gäller förbud mot diskriminering i arbetslivet och i utbildning, 2 kap. diskrimineringslagen (2008:567). Fallet sågs som ett exempel på att det behövdes regler för polisen och visade på den stora betydelse ett oriktigt erkännande kunde få för den som var oskyldig. Åtalsprövningsregeln finns numera i 3:12 BrB. På 1990-talet uttalades som en allmän målsättning att domstolsprövning ska förbehållas fall där parterna inte är överens eller fall som avser allvarliga eller komplicerade brott. I 32:1 ÄrB fanns regeln om att böterna skulle gå till treskifte kvar, för det fall att inget annat angavs. de kriminalpolitiska skälen omfattade dels allmänpreventiva skäl, innebärande att upptäckta brott också skulle beivras, dels individualpreventiva skäl, som omfattade den inverkan själva rättegången kunde ha på den misstänkte. Han menade att det skulle göra poliserna övernitiska i sökandet efter bevis, eftersom deras chanser att premieras skulle bero på utgången av domstolsprocessen. Om något sådant krav inte införs kommer det även i fortsättningen att vara varje polismyndighet som själv avgör vilka krav som ska ställas, där behovet av utbildning kommer att ställas mot andra personella och ekonomiska behov i verksamheten. I de städer där det inte fanns en polismästare var stadsfiskalen som regel polischef och löd i den egenskapen under landsfogden.362 Stadsfiskalerna var ännu inte statligt anställda.363 I början av 1950-talet fanns det 27 statsåklagare, en landsfogde i varje län och tre förste stadsfiskaler, och över 450 distriktsåklagare.364 det fanns stadsfiskaler i ungefär hälften av de städer som utgjorde egna åklagardistrikt och i flera städer var det flera stadsfiskaler. Strömberg, Stefan, Är det inte dags att myndigförklara parterna i brottmålsprocessen?, I: Blandade uppsatser: en vänbok till lars-Göran engström, Jure, 2009, s.