A confused and equivocal terminology is the fruitful parent of confused and equivocal thinking. Hans medicinska karriär tycks ha varit framgångsrik som » Professor of therapy « 1881, professor i klinisk medicin 1886 och professor i patologi 1909. Som förslag på svensk benämning, som inte kan misstolkas, föreslås istället » armar-uppåt-sträck «. Det tredje tecknet där Grassets namn finns med är » Landouzy-Grassets lag « som anger att hos patient med hemipares på grund av unilateral cerebral lesion kan man notera att huvudet / ögonen vrids åt lesionens sida vid slapp hemipares / destruktiv process, men åt motsatt sida vid spastisk pares / irritativ process. Han publicerade en rad arbeten från 1873 och framåt, varav flera behandlade neurologiska ämnen, t ex Maladies du système nerveux 1878, Diagnostic des maladies de la moëlle 1899, Anatomie clinique des centres nerveux 1902 och Therapeutique des maladies du système nerveux 1907. » Grassets test « för prövning av armarnas motorik och övre motorneuronskada tycks sålunda vara en svensk uppfinning. Joseph Grasset föddes 1849 i Montpellier. Bakgrunden till detta är oklar. Denna » lag « är det få som förknippar med Grasset. Patienten blundar och undersökaren iakttar om det finns pronation i handen och sänkningstendens som tecken på lätt central armpares. Om emellertid det friska benet lyfts upp först, och det paretiska sedan lyfts upp passivt kommer det friska benet att vara kvar i upplyft läge. Vi har även hört oss för med skandinaviska kollegor i Norge och Danmark, men inte heller där används » Grassets test « i samband med beskrivning av armarnas motorik. Sammanfattningsvis avser alltså Grassets två första tecken påverkan på övre motorneuronet / pyramidbanan och effekter på benens motorik. Om det paretiska benet lyfts upp först kommer det att sjunka ner när det friska benet senare lyfts upp. Vid genomgång av moderna internationella läroböcker i neurologi och neurologisk undersökningsteknik används inte » Grassets test « vid beskrivning av armarnas funktion.