I redaktionen har vi alltid hälsat alla kontakter med läsarna med glädje och tagit oss friheten att betrakta dem som medlemmar av en stor medicinsk familj. Klyftan mellan vinnare och förlorare blir allt större. Just nu sker stora förändringar, stora omvälvningar. Som redan framgått av notiser i dagstidningarna lämnar jag med detta nummer befattningen som redaktör för Läkartidningen och övergår vid årsskiftet till det nya uppdraget som chefredaktör för Arbetet Nyheterna i Malmö. Från Läkartidningen på Östermalmsgatan till Bergsgatan och Arbetet Nyheterna i Malmö. Det är människor som utvecklar vårt medicinska samhälle och därför ska människor och deras skaparkraft också ha en väsentlig plats i en modern läkartidning. Tack för den här tiden. Fattigdom är den riskfaktor som överskuggar de flesta traditionella fysiologiska variabler när det gäller att förutse sjukdom och död. Läkaryrket förändras raskt. Hela nittiofem årgångar av Läkartidningen har utkommit med det nummer Ni just läser. Vi har fått beröm för vår satsning på » humanistisk medicin ». En av Läkartidningens många uppgifter måste vara att skrika ut detta. Få yrkesgrupper har som läkarkåren stått så i fokus när det gällt effekterna av de systemförändringar och sparreformer som präglat Sverige de senaste åren. Det är också med stor glädje som jag kan meddela att chefredaktörskapet i fortsättningen har anförtrotts Bo Lennholm. Jag har en mycket stor respekt för Bo både som person och medicinsk publicist. Desto viktigare är det då att undvika att betrakta Läkartidningen som en institution (vilket ibland är lätt gjort). Olika samhällen har i alla tider skapat mönster av hälsa och sjukdom som reflekterar samhällets fördelning av pengar, prestige, kunskap och makt. I stället har den för mig hela tiden tett sig som en levande organism, vars framtida växt och förkovran vi främst haft att tänka på. För att kunna blicka in i morgondagens läkaryrke krävs en stimulerande vägledning.