Sedan länge finns en insikt om att vi inom cancersjukvården är skyldiga att inte bara förlänga och förhoppningsvis rädda liv utan även att göra detta till ett så lågt pris som möjligt vad gäller livskvaliteten. I vårt land finns ett 60-tal aktiva gynonkologer, varav sålunda en tredjedel medverkar i denna lärobok, vilket måste sägas vara uttryck för en hög professionell standard inom den lilla specialiteten. Målgruppen för denna lärobok i gynekologisk onkologi är enligt förordet vårdgivare, utbildare och beslutsfattare med anknytning till gynekologisk cancer. Detta är också bakgrunden till att gynekologisk onkologi kommer att bli en självständig specialitet fristående från såväl allmän onkologi som obstetrik och gynekologi. För många patienter med malignitet gäller att man når en punkt när bot intekan nås och den tacksamma läkarrollen att vara eller tro sig vara en botare upphör och övergår i den mer krävande rollen att vara lyssnare, lindrare och stödjare. Detta är rapporter från mycket viktiga arbetsfält. Frankendals och Sorbes ovarialcancerkapitel bör ävenledes vara lättillgängligt. Radiumhemmets behandlingsresultat användes under en period under efterkrigstiden som ett slags internationell » guldstandard «. Han har även givit ut den senaste läroboken om gynekologisk cancer på svenska 1967. Så har skett. Bengt Sorbe, Bo Frankendal, red. I Socialstyrelsens råd och anvisningar av 1974 angående planering av onkologisk sjukvård föreskrevs att all gynekologisk tumörkirurgi på sikt skulle förläggas till kvinnoklinikerna. Genombrott för kvinnor med gynekologisk cancer liksom för övriga cancerpatienter kommer i en framtid att ligga i tidig diagnostik eller systembehandling inte i mer eller mindre sofistikerad kirurgi. Dessa områden har sin kliniska anknytning i den medicinska onkologin. Speciell del