En sådan grupp är de som haft böjveckseksem som barn, atopikerna, där man vet att de löper ökad risk att utveckla handeksem vid exponering för irritanter. En viktig profylaktisk åtgärd för att förhindra hudskador av både kemikalier och bakterieoch virusinfektioner (hepatit, HIV) är att bära handskar. Man brukar ange att de har nedsatt barriärfunktion och dålig hudkvalitet. De övriga, där mina förslag till sekundär och tertiär prevention ej haft avsedd effekt, känns som misslyckanden. Kromallergiker, som tidigare hade dålig prognos beträffande läkning, kan idag med större tillförsikt fortsätta som betongarbetare, vilket känns tillfredsställande även för utredande och behandlande läkare. Det var under denna tid som mitt intresse för prevention och dess möjligheter väcktes. Tack vare byte till annan, mer adekvat, handsktyp har många av mina patienter sluppit recidiv. Men innan jag kommer till lösningen, först en liten bakgrund. De vanligaste irritanterna och deras verkningsmekanismer är delvis kända - t ex vatten, tvättoch rengöringsmedel, lösningsmedel och oljor - men här är samspelet med individen mer komplicerat och mindre utforskat. Så allt går inte alltid framåt! Principen har fungerat i praktiken: Vid tunnelbygget under engelska kanalen diagnostiserades 96 fall av kromallergi, medan man vid bygget av broarna över Stora Bält och Öresund, där man använde järnsulfatbehandlad cement, inte påvisade ett enda fall! Inför varje ny patient med kontakteksem har jag frågat mig om det hade kunnat undvikas med adekvata preventiva åtgärder? Flera dog i infektioner och njurkomplikationer. Användningen av skyddshandskar inom vården är idag mer självklar än när jag började. Sedan EUs nickeldirektiv trätt i kraft har incidenssiffrorna för denna kontaktallergi börjat sjunka. Naturligtvis funderade man redan då över varför våra patienter drabbats så hårt, medan vi klarat oss. Att övertyga myndigheter, producenter och produktansvariga m fl om att prevention lönar sig är ofta en svår uppgift, då resultaten av de profylaktiska åtgärderna sällan syns omedelbart. Numera rekommenderas puderfria handskar. Problemen kring hudirritanterna är särskilt svåra att tackla. Jan E Wahlberg professor emeritus, yrkesoch miljödermatologi, Norrbacka, Karolinska sjukhuset, Stockholm