In line with the perennialist way of arguing, it was argued during the same period that pupils first understand their present through studying the past. Eriksson, Gunnar, ” Idé- och lärdomshistoria ”, HLFÅ 1994 / 1995. De historiskdidaktiska perspektiven präglade tydligt argumentationen för historieämnets position i den svenska skolan. I början av 1990- talet konstaterade Hans Lennart Lundh att det på senare år allt oftare talats om den svenska modellens död.447 Något år senare noterades ogillande att problem med att myter som den svenska beredskapen under andra världskriget levde kvar och frodades i dagens läromedel för gymnasieskolan. De två första linjetalen uppvisar en tydlig ambition att knyta skolämnet historia till den akademiska disciplinen. Från slutet av 1970-talet och framåt fick rapporteringen från det akademiska fältet, då i betydelsen verksamhet vid de historiska institutionerna och lärarutbildningarna, fick en alltmer framträdande plats i HLFÅ. Men i likhet med Englund hävdar jag att dessa bäst förstås i sitt sammanhang som underordnade en hegemonisk strävan, där nationell samhörighet var en överordnad princip.155 Ordalydelsen i de metodiska anvisningarna som åsyftas här är: Historieundervisningen skall på olika stadier sträva efter att ge näring åt de ungas fantasi, väcka deras intresse för gångna tiders människor och samhällsförhållande och för dem levandegöra det förflutna. Förändringarna på gymnasienivå uppvisar nämligen en bild som i hög grad stämmer överens med de förändringar som ägt rum på grundskolenivå. I analysavsnitten har ett antal historiedidaktiska ledmotiv och utbildningsfilosofiska perspektiv tagits i bruk för att strukturera de olika teman som är föremål för analys. Å ena sidan har studien strukturerats med hjälp av teman som mejslats fram ur min egen läsning av historiedidaktisk forskning. Elektroniska källor http://historielararnas.se/pdf/skrivelse.pdf, den 18 juni 2008. Nu har det blivit dags att fokusera ett mer ämnesspecifikt förhållande, nämligen skolämnet historias timfördelning sett över tid. Den bör därjämte söka främja lärjungarnas förståndsverksamhet, lära dem förstå, sammanställa och pröva. Detta är ett kontinuerligt inslag i argumentationen.