av ~ n n i e Furuhjelm och Marie strit (Israel Zangwill, behandlar på sitt drastiskt humoristiska manér kvinnofrågan en mansfrågat1, Gabriele Reuter har en utredning om " Karlek och rösträttu, Jean Finot yttrar sig om " Kvinnorna och slaktets framtidn, Rosika Schwimmer prisar skämtsamt " Alliansen som språklärare " och John Galsworthy försöker klargöra för sig ' ~ntisuffra~isternas logiku, men slutar hopplös: " Nej, jag ar ur s t h d att fatta den ". Bland de bidragande markas vidare den ungerske prelaten Alexander Giesswein, den franske deputeraden Ferdinand Buisson och den italienske dito Salvatore Barzilai, den belgiske socialistledaren Emile. Vandervelde, baron d9Estournelles de Constant och den tyska sociologen () da Olberg. Ty kvinnorörelsens mål ar mänsklighetens humanisering. Årstabiblioteket. ar höga rådet, vilket varder uttytt äro ju n&amp;ot förmer ä n torr statistik eller Arstautstaliningens centra~styreise, andra döda expositionstingestar, det är fattat beslutet att ordna ett. stirskilt biblevande föremål med klappande hjärtan lioteksrum inom Arstabyggningen, vars och talande stämmor, och ju mer man väggar skulle beklädas med svenska försysslar med dem, ju mer växa de sig in fattarinnors verk, mottog den lilla boki ens själ - krävande moderlig kärlek kommitté, åt vilken lämnades ' att söka och omvårdnad. Och så har biblioteks.verkställa beslutet, detta uppdrag med kommittén, som börjat arbetet under misstämligen blandade känslor. Böcker som mod och tvivel på dess berättigande och utställningsoch dekorationsföremll, tanutförbarhet, allt som det fortskridit fattats ken var för det bokälskande sinnet föga av tro på dess icke efemära utan bestå- tilltalande. Naturligtvis icke ur utställningssynrepresentativ boksamling sammanförd och punkt, därvidlag ställer sig biblioteket ordnad på ett fatal månader? Det har emellertid visat sig här som så ofta, att hors concours, utan som en varaktigare " llapp&amp;it vient en mangeanty, d. v. s. exponent för det intellektuella kvinnoaratt.