Detta för att vi skall kunna fortsätta att föra den medicinska utvecklingen framåt och utbilda våra yngre och blivande kolleger på ett optimalt sätt. Delaktighet är ett annat nyckelord i diskussionen om en god arbetsmiljö - att som medarbetare känna att man har möjlighet att påverka de beslut som fattas på arbetsplatsen och att man blir » sedd « Fler och fler kolleger väljer att arbeta deltid. Det är självklart att tid måste avsättas till vidareutbildning och reflektion. Ytterligare en viktig faktor är forskning och utbildning och dess integration i vår kliniska vardag. Under de senaste åren har det förvisso hänt mycket: ledarskapsprogram för yngre läkare, regionala ST-utbildningsprogram (t ex i form av föreläsningar) på många sjukhus och AT-läkarnas egen riksstämma. Den medicinska vetenskapen och professionen har en explosiv utveckling både bakom och framför sig. Vi måste hjälpas åt att se möjligheterna och att ta det egna ansvaret för att påverka, förbättra och utveckla vår arbetsmiljö. ST-läkare, hjärtsektionen, medicinska kliniken, Danderyds sjukhus Ett aktivt deltagande i utvecklingsprocesser av olika slag på arbetsplatsen bör också erbjudas dem som så önskar. Många faktorer är av betydelse för en god arbetsmiljö. I visionen om en framtida välfungerande arbetsplats kan varje individ påverka sin vardag: dvs styra planeringen av den egna arbetsdagen inom de ramar som är möjliga för en given verksamhet. Rent konkret innebär det t ex att en allmänläkare själv bokar sina patienter och därmed har » kontroll över sin tidbok «. Idag får vi läkare dock allt mindre tid för det så viktiga mötet med våra patienter. Det ger oss läkare stora möjligheter i mötet med patienten, men det ställer också krav på en högkvalitativ och kontinuerlig vidareutbildning. Forskning och utbildning är en självklar och naturlig del av vården och måste så få förbli, trots ökade krav på kostnadseffektivitet och ett allt högre arbetstempo. Det som uppfattas som en liten förändring kan på sikt leda till något stort! Alla handledare bör erbjudas utbildning - och tid - för uppdraget. En av dem är en högkvalitativ kunskapsoch kompetensutveckling. Anna Thorén Varje läkare bör erbjudas möjlighet att själv » skräddarsy « sin egen fortbildning efter egna behov, t ex med hjälp av en » kompetenspeng «, något som redan praktiseras på ett flertal arbetsplatser. Dock måste vi läkare erbjudas kompetensutveckling regelbundet, oavsett var i karriären vi befinner oss. Utvecklingssamtalet framträder också som ett viktigt redskap i kunskapsoch kompetensutvecklingen. Detta ökar tillfredsställelsen i arbetet och minskar den negativa stressen. En välfungerande handledning borde vara ett självklart inslag, men sådan är dessvärre inte vardagen för många yngre läkare idag.