STUDENTFÖRENINGEN VERDANDIS SMÅSKRIFTER. 104. TRÄLDOMEN I NORDEN ETT BLAD UR DEN SVENSKA ARBETSKLASSENS ÄLSTA HISTORIA AF EMIL SOMMARIN, fil. lic. (Första tusendet.) Illustration STOCKHOLM. ALBERT BONNIERS FÖRLAG. Innehåll. Träldomen i Norden. 2. En gammal visa om träl och fri 5 3. Träldomens uppkomst: fientliga sammanstötningar mellan olika folkstammar 8 7. Benämningar på träl och trälinna 13 10. Träldom på grund af börd 16 11. Frie bli trälar 17 12. Handel med trälar 18 14. Kristendomen och träldomen 21 STOCKHOLM ALB. BONNIERS BOKTRYCKERI 1902. Detta är det älsta kapitlet i den svenska arbetsklassens historia. Det handlar om trälar och trälkvinnor. De gamla svenska landskapslagarna innehålla ett och annat om trälar och trälkvinnor. Först skall det därför sägas något om dessa gamla landskapslagar. Innan Sverge blef ~ett rike~ under ~en konung~, bildade ~hvarje~ landskap ett litet rike för sig. Västergötland var ett land för sig och Östergötland ett land för sig. På samma sätt voro Sverges öfriga provinser mer eller mindre själfständiga småstater. Hvarje provins hade sin egen lilla bonderiksdag, ~landskapstinget~. Och hvarje provins hade sin egen ~landskapslag~. Västgötarna hade sin Västgötalag, Östgötarne sin Östgötalag. Det fanns en Upplandslag, en Södermannalag o. s. v. Men dessa landskapslagar voro ej skrifna lagsamlingar. Deras kortfattade och enkla rättsregler kunde bönderna utantill. Sönerna fingo höra och lära dem af sina fäder. Och från släktled till släktled gingo de muntligen i arf, de där kärnfulla rättsbestämmelserna, som gåfvo bönder rätt att konung taka (= ~taga~ eller ~välja~) oc konung vraka (= rata eller Först sedan kristendomen blifvit införd, och den latinska bokstafsskriften med den, blefvo landskapslagarna upptecknade af