Den basta vagledningen gifver nog jamforelsen med dem, som draga sig £ram utan understod och sorn miingen gang ej skilja sig friln underst8dstagaren genom annat iin nit de ej beklaga sig. Har hafva vi Stuart JIillv mdra fattigvbrdsprincip, att understodstagaren ej bor hafva det battre an den, sorn slBr sig fram utan hjalp. senare framkalla ovilja. Och i en siirdeles odios dager kan latt ett obefogadt understod komna p&amp; ett ' for gifvaren ofta oanadt.satt, om namligen understodet hjiilper mottagaren i en lzonkurrens i frHgn om, n&amp;gon mindre affar, t. ex. mjolkmagasin, bak, tviitt eller strykning sH., att den kanske dmgligare medtgflaren gik under. Nej, hvad de fattigaste lzlasserna behofva iir ofta n&amp;got helt annat an penningegBfvor, nbgot af en mer immateriell ' natnr, Jag tanker 1111 ej endast pH de svdra fall, diir dryckenskap och andra laster Sir0 orsakerna till noden och diir nloralisk eller religios inviirkan ar behoflig. LojAet och liknojdhet samt sta~f ach snuslz iiro i sig tillriickliga orsaker till fattigaom och v&amp;llla den v&amp;rdare, som vill motarbeta dem, brslH.nga anstriingningnr. Men det finns iifvkn andra, lindrigare orsalzer till, nod, hvilka nastan iinnu oftare inota den, s o u vill hjiilpa de fattiga i deras triingmbl. Jag t5inket hiirvid i forsta rummet pH den - nzodlosl~et, hvdraf man ej sH. sallan finner t. ex. en h k n eller ofvergifvep hnstru intagen och som alldeles forlamar hennes anstrangningar att forsorja sig och sina barn. DH.