Även om fotbollförbundet inte medgav direkt utbetalning för förlorad arbetsförtjänst till spelarna, förband det sig i gengäld att stå för alla utgifter för resor och uppehälle i samband med landslagssamlingar, samt ett visst dagtraktamente för täckande av extra utlägg vid resor med båt och bil. Dessa anmärkningar kan te sig triviala, men är av betydelse då ishockeyns historia i Sverige i regel diskuteras isolerat, utan beaktande av historiska sammanhang och sociala processer. Utredningar av detta slag äger sitt eget berättigande, men tjänar samtidigt till att bereda mark för tolkningar på den högre nivån, där synen på ishockeyn och dess nationella ställning står i fokus. Lo-Johansson, Ivar, Jag tvivlar på idrotten, Stockholm 1931. 91 Amerikanisering Amerikanisering är ett begrepp som knappast låter sig förbigås när man talar om modernisering och nationell identitet i Sverige. 32 – 34; Melvin Adelman, A Sporting Time: New York City and the rise of Modern Athletics 1820 – 1870, Urbana / Chicago 1986; Jens Ljunggren, Kroppens bildning: Linggymnastikens manlighetsprojekt 1790-1914, Stockholm / Stehag 1999, s. Det tog dock tid innan folkhemsperiodens spirande samförståndsanda fick ett mer ordentligt fäste inom ishockeyn. Skräcken för sjukdom var stor, samtidigt som arbetslöshetssiffrorna var höga (inte ens under perioden ” goda år ” understeg arbetslösheten 10 procent) och ideliga strejker utbröt. 113 I samband med ishockeyförbundets 50-årsjubileum (1972) publicerades Pucken. Annars präglas mänskliga relationer där av förutsägbarhet, rutin och klara normsystem. (Torsten Tegnér), ” En vikinga-vinst ”, Idrottsbladet 21 / 12 1931; Ishockeyboken 1950 / 51, s. 43 Konklusion Det råder stor enighet bland forskarna om att den moderna ishockeysportens organisering utgick från 1870-talets Montreal. Norberg, Johan R., ” Idrottsrörelsen och staten ”, i Jan Lindroth &amp; Johan R. Norberg (red. Analys av damhockey ”, i SVEBIS årsbok 2003: Aktuell beteendevetenskaplig idrottsforskning, s.