Det återstår att Iösa den vackra sundsvallsdoktorinnans gåta och klara ut varför det mellan individerna som ingen genom en viljeeller frigörelseakt kan slita sig ur Men det Frida Stèenhoff sa för 32 Ar sedan om nödvändigheten av att anpassa samhället för iiatiirens krav på kvinjust blev hon som kom att slunga in så många brandfacklor i den svenska kulturdehatten. Likaså att ta reda på om det verkligen ä r s a n t att hon v a r lika lugn och oberörd som hon visade s i g, där hon s a t t med pensel och palett och målade tavlor medan medelklasspöbelns anonyma smädeskrivelser fyllde hennes brevlåda och en viss press fastslog att den smutsigaste förstörelselusta mot allt heligt låg bakom hennes sociala dramer och stridsskrifter. Tillsvidare har man fått ett intressant och lärorikt stycke kulturhistoria uppordnad och samlad. Den börjar i det sofianska tidevarvets Stockholm. hade man betänkt det ordet för tretti år sedan hade kanske vårt befolkningsläge varit ett annat. och som vi först nu ha mognat till att fatta första stavelsen av. Det paradoxala i Frida Stèenhoffs historia ä r att det var hennes egen socialt och ekonomiskt oåtkomliga ställning inom ett äktenskap där alla hennes krav och pietismens sista stödjepunkter inom de bildade kretsarna, samma kretsar som nu Oxfordriirelsen pA nytt vill vinna för kristendomen. Själv reagerade hon ntpativt p i denna starka piverkan. Stèenhoff och nittitalsliberalerna tigt har behållit sin betydelse. inte längre något samvetstvång i så personligt förfogande haft oändutveckla dem vidare och aptera dem på våra fiirhållanden gjorde dem till sina egna och v å r a nianhangen.