Indikationen kan sägas vara läkaryrkets innersta kärna; den ger oss anledning att agera. Slaganfallsfrekvensen är 1,5-3 procent. För vissa patienter kan en låggenererande teknologi således snarare göra skada än nytta. En företeelse är indikationsglidning, som har stora konsekvenser från kostnadssynpunkt. Den medicinska utvecklingen och dess kostnader ökar dock snabbare än samhällsekonomin. Den illustrerar sjukvårdens plats i samhället och försöker beskriva sjukvårdens effekter genom att via uttryck för ekonomi gradera sjukvårdens olika insatser. Sedan flera decennier tillbaka ger man en expertgrupp, antingen inom aktuell specialistförening eller via en statlig / regional myndighet, uppdrag att formulera indikationer, » guidelines « När resurser satsas på en patient undandras de samtidigt från en annan. De studier som idag genomförs är dessutom ofta för små för att möjliggöra en analys som visar när en viss åtgärd inte är indicerad. Användning av denna håv i samtliga fall av öppen hjärtkirurgi innebär en ökad kostnad på 3 miljoner kronor för medicinskt material vid vårt sjukhus. Vissa tecken tyder nu på en utveckling liknande den under efterkrigsperioden. De förra ger en säkerställd och god effekt i den grupp som studerats. Detta gäller förstås alla verksamhetschefer, men i förlängningen torde alla läkare få kännas vid ett implicit ekonomiskt uppdrag. Dessa förhållanden medför ett synnerligen stort ansvar för läkaren att hantera både patientens och samhällets behov. Man skulle sålunda kunna begränsa håvens användning till endast patienter med hög risk. Den översta kurvan visar en fiktiv höggenererande teknologi. I fall 2 ligger alla subgrupper över 0-värdet och utgör därför en höggenererande teknologi. Exempel: » Skräphåven « (EmbolX) kan vara ett gott teoretiskt exempel på en låggenererande teknologi. (I total postoperativ neurologisk avvikelse ingår bl a förvirring och koordinationssvårigheter.) Via förfinade indikationer skulle vi kunna agera så att resurserna räcker längre. Hälsoekonomi är en relativt ung vetenskap som blandar medicin, samhällsvetenskap, etik, företagsoch nationalekonomi på ett intressant sätt. Var gränsen skall gå blir en omdömesfråga. Yngste underläkare på akutmottagningen kan - I dessa fall utgör inte indikationen något problem, och det finns ingen anledning att avstå från behandling annat än i undantagsfall, dvs vid synnerligen starka kontraindikationer. Detta exempel visar dels värdet av register, dels nödvändigheten av att använda dator även i daglig praxis för att kunna beräkna individuell risk som underlag för beslut vid användningen av en viss teknologi (Figur 2).