Da tillgang ' ju bestammes af efgenomlasa dessa fortjusande terfragan, utgores den ofvervagande delen af bockerna namemoarer och brefsamlingar, turligt nog af skonlitteratur; af denna .ar den tyska, enhvilka nu tidt och tatt (luppgelska och franska sardeles valftirsedd pa respektiva ori-. tackas11 och offentliggoras. ginalspra ken; For memoarforfattarinnorna Mellan 20- och 23,000 personer besoka .. arligen salonoch * brefskrifverskorna gick det gen, och ofver 30,000 band. ga hvarje ar ut som hemval an, de stodo ju vanligtvis i lan, hvilka siffror tydligt visa, att Lasesalongen alltjamt kontakt med sin tids stora fyller ett stort behof, om den an pa sista Aren kunnat och betydande personligheter marka verkningarna af konkurrensen med forsamlingsbib ~ r o k e n MARIA von BELOW. och fingo luft under vingarlioteken, hvarest ju som bekant, tack vare stadsanslagen, na. Men, alla de andra, de bocker utlinas till laga priser. Lasesalongen har som lefde i lugnvatten, i kretsar kanske, dar forvarfvet alltid mast lita till allmanhetens lasl lust ' - som ytterst be-. var det enda intresset, - de som sjalfva ej fatt ordets stammer foretagets framgang - och till enskildas intres'. gafva, som, gatt bort i tystnad liksom de lefvat och hvars se och bidrag. Forst ar 1909 beviljades den af .stadslif och ' tankar och kanslor vi blott kunna gissa oss tilt fullmaktige ett ' rligt anslag af 2,000 kronor;, - .-. och ana. - ah, hurudant var ej deras !if! ' Deras, som Stockholms Lasesalong har varit .nog lycklig att in; langtade efter att vaxa, men. ej fingo! om sin styrelse rakna manga personer, som varit varmt. 1- vara dagar, d&amp; de offentliga ' bibliotekens antal okas. intresserade for dess mission och framgangen. daraf.