Det är svårt för många läkare att prata om medicinska felbedömningar. Väggarna är tomma, sånär som på en tavla föreställande två unga flickor på en brygga stirrande ut i ett kustlandskap insvept i violett skymningsljus. Både patienter och personal säger » vad synd att han skulle råka ut för det här ». Det är lätt att börja feltolka omgivningen. De söker sig till en oas där de själva får vara i centrum med sina tankar, reaktioner och funderingar. De känner sig utlämnade och ensamma. Men när väl misstaget är gjort kan konsekvenserna bli ödesdigra - inte bara för patienten utan också för läkaren och dennes anhöriga. Enligt Lennart Björklund vill de drabbade läkarna prata med någon som står utanför systemet, träffa en person som inte har några juridiska aspekter på ärendet. De flesta tar mycket mycket värre vid sig av en anmälan än vad folk tror eller tror sig se, eftersom läkare spelar spelet rätt så bra även då. Dålig mental beredskap Ofta känner de att de ensamma får bära skulden. - Och en läkare med gott rykte kan nästan göra vad som helst. Man bör också lära ut hur man som kollega ska förhålla sig gentemot en annan läkare som begått misstag, understryker Lennart Björklund. Om karaktären förändras mot aggressivitet och inåtvändhet knakar det också i familjerelationerna. - Jag brukar rekommendera läkare att gå tillbaka till arbetet så snabbt som möjligt, för det är viktigt att se folk i ögonen även om det är jobbigt. Vi tror att vi är så objektiva, men jag tror faktiskt att det påverkar, menar Lennart Björklund. De som söker sig till S:t Lukas kallas för konfidenter (den som anförtror sig) och inte patienter, eftersom man inte anses sjuk utan bara som en medmänniska i behov av en samtalspartner. Även om de flesta läkare får vara beredda på att minst en gång i livet dra på sig en anmälan och tidningsskriverier, har de ofta en dålig mental beredskap. Funderingarna kring hur barnen kommer att se på en själv som förälder dyker upp, eller hur barnens kompisar och deras föräldrar ska reagera. S:t Lukasstiftelsen startade 1939 och tog namnet efter evangelisten och läkaren Lukas. Hur man mår efter ett misstag, anmälan och skriverier beror i huvudsak på två faktorer, enligt Lennart Björklund: Grad av socialt skyddsnät och ens renommé. Värre är de som tar till flaskan eller försöker kapsla in det onda.