Det har gett förbunden större kunskaper om läkararbetsmarknaden och ökat medvetenheten om de ekonomiska faktorernas betydelse för efterfrågan på läkare. Det tar 12 år att utbilda en specialistkompetent läkare. Därmed kunde förbunden påvisa den snabba ökning av läkarkåren som skulle nå en topp något decennium in på 2000-talet. Att långsiktigheten inte alltid är så utvecklad antyder den aktuella utvecklingen i Norge. För svenskt vidkommande förutses en relativt balanserad arbetsmarknad om läkarefterfrågan följer befolkningstillväxten. Skulle emellertid efterfrågan utvecklas i takt med övriga Västeuropa och ta i anspråk en allt större andel av BNP får vi räkna med att arbetsmarknaden kommer att kännetecknas av relativt stor brist på läkare under hela prognosperioden. Snabba kast skapar dessutom problem för fakulteter och vårdorganisation och kan ge specialiteter en sned åldersstruktur. Trots sådana brister har prognosarbetet varit av stort värde. Det kan jämföras med dagens nordiska efterfrågan på ca 78 000 läkare. Innan någon mer omfattande läkarbrist växer fram kommer marknaden att anpassa sig på olika sätt. Dessa tillgångsprognoser har visat sig stämma tämligen väl, även om det funnits en viss tendens till överskattning. Arbetet har också bidragit till att öka ansvariga myndigheters handlingsberedskap. Likaså förutsågs den ganska hastiga minskning som därefter kommer att ske när de stora årskullar som utbildades på 1970-talet går i pension. Över 2 500 utländska medborgare verkar som läkare i Norge. Därför är det nödvändigt att de myndigheter som ansvarar för utbildningens dimensionering har ett långsiktigt perspektiv på läkarförsörjningen. En viktig förutsättning är dock att övriga länder kan erbjuda så konkurrenskraftiga anställningsvillkor att de norska läkarna är beredda att flytta på sig. I samband med de stora pensionsavgångarna efter 2008 kommer behovet av rekrytering från andra länder sannolikt att accentueras. Norges stora läkaröverskott 2005-2015 skulle då kunna sugas upp av de övriga nordiska länderna. För tolfte gången sedan 1978 har nyligen den samnordiska arbetsgruppen för prognosoch specialistutbildningsfrågor (SNAPS) avlämnat en rapport med beräkningar över framtida tillgång och efterfrågan av läkare i de nordiska länderna. Fortsatt rekrytering utomlands och en kraftigt utbyggd utbildning gör att man nu i stället kan förutse ett stort läkaröverskott i Norge under åren 2005-2015. Detta gäller oavsett om man utgår från en optimistisk eller pessimistisk ekonomisk prognos som grund för bedömningen av läkarefterfrågan.