Stöd i det fortsatta arbetet kommer att ges från Landstingsförbundet inom ramen för en ny projektomgång, » Kvalitetsregisterprojekt 1999 ». En förutsättning för att man skall kunna förbättra en process är, förutom att den är känd genom kartläggning och flödesbeskrivning, att utfallet av processen är känt. I det andra fallet upplevde inte projektgruppen att registret ännu hade den nationella förankring i professionen och verksamheten som är önskvärd, och att därför utvecklingsarbete och ansatser i första hand borde ägnas åt att åtgärda detta. Registret har klara likheter med våra kvalitetsregister. Projektdeltagarna har lärt sig genom tillämpning hur man gör strukturerade studiebesök. Gemensamt lärande Hälsooch sjukvården utgör ett system. Man måste alltså mäta resultatet av processen. Synen på hälsooch sjukvården som ett system ligger till grund för denna teoribildning [4, 14]. De innehåller individbundna data om diagnoser, behandlingsåtgärder och utfall. Resultat Det krävs särskilda kunskaper och färdigheter för att använda data i ett målinriktat förbättringsarbete. En process har en tydlig början (oftast då patienten kontaktar sjukvården) och ett tydligt slut (oftast då vårdinsatsen har avslutats). Mot denna bakgrund initierade Landstingsförbundet i början av 1998 tillsammans med Socialstyrelsen ett projekt med syfte att pröva moderna principer och metoder för kvalitetsarbete och kliniskt förbättringsarbete med registerutfall som underlag [4]. Gruppens arbete har blivit en förebild för systematiskt kliniskt förbättringsarbete, och utgör kanske det bästa exemplet på » benchmarking » inom hälsooch sjukvård som vi känner till [11-13]. Responsen från grupperna har varit uppmuntrande och utvärderingen av projektet var mycket positiv, varför vi känner oss övertygade om behovet av att gå vidare och starta nya lärcirklar kring hur man arbetar med klinisk förbättring på basis av registerutfall. Plattformen har också givit upphov till multiprofessionellt nätverksbyggande mellan deltagarnas hemkliniker, något som i sig ger unika möjligheter till fortsatt teamlärande och förstärkt förbättringsarbete. Kartläggning av processen för en specifik patientgrupp görs av tvärprofessionella team (representanter för de yrkesgrupper som är engagerade i patientens vård i hela förloppet), och beskrivs ofta i ett flödesschema. Sammanfattning I varje team ingick registerhållaren tillsammans med mellan fem och åtta kolleger från lika många till registret anslutna kliniker.