Experimenten genomfördes som ett samarbete mellan först Manhattanprojektet, senare Atomenergikommissionen, och olika universitetsinstitutioner - inte sällan har det varit frågan om framstående forskare. En grupp gav man 24 stora kolor per dag under en tvåårsperiod, och man såg att antalet hål i tänderna steg kraftigare jämfört med en kontrollgrupp som enbart fick socker i samband med måltiderna. Det finns dock en viss typ av metodoch kvalitetsbedömning som de forskningsetiska kommittéerna bör ägna sig åt. Det man kan tänka sig är en sammansättning där exempelvis hälften kommer från forskarsamhället och den andra hälften består av representanter från allmänheten. Valet av försökspersoner är ur rättvisesynpunkt också diskutabelt i de flesta fall. * bedömning av informationsoch samtyckesprocedur. Vipeholmsexperimenten genomfördes på en grupp av människor - förståndshandikappade i olika åldrar - som inte själva hade någon gagn av att delta eller av den kunskap som producerades. Fakulteterna bör kontrollera den vetenskapliga kvaliteten Studierna var värdefulla i så motto att de gav anledning till en fördjupad förståelse av uppkomstmekanismerna vid tandröta. Det är ju också tanken bakom förslaget att fokus i granskningen ska förändras. * vetenskaplig bärkraft / hållbarhet, Ser man på dessa tre forskningsetiska skandaler, så behöver man inte specialstudera metodologin för att finna dem skandalösa. I studien ingick till en början 400 manliga afroamerikaner med diagnostiserad syfilis samt 200 som kontrollgrupp. Helsingforsdeklarationen slår fast att läkaretikens krav att se till patienternas hälsa och intresse är övergripande. Studien genomfördes av forskare i samarbete med lokala och federala hälsomyndigheter. * vägning av riskerna mot nytta, Ett dåligt planerat projekt bedöms som slöseri med resurser och människors tid - även om försöket är ofarligt. Som framgår av ovanstående exempel har de olika experimenten genomförts av forskare, ofta i samarbete med välrenommerade universitetsinstitutioner / sjukhus. Fokus i den forskningsetiska granskning som utförs i kommittéerna läggs i stor utsträckning på den » inomvetenskapliga » relevansen av frågeställningen samt på de metodologiska aspekterna. Man kan avlasta kommittéernas arbetsbörda genom att istället för att specialgranska den vetenskapliga kvaliteten av ett forskningsprojekt, fokusera på rättviseaspekterna i urvalet av försökspersoner, granskning av riskaspekter och informerat samtycke. mycket tyder också på att sådana bedömningar inte heller görs i någon större utsträckning. Den svenska Vipeholmsstudien har än så länge endast lett till publikationer.