Detta betyder inte att det endast finns en representation, utan som Susanna Heldt Cassel (2003:31) skriver kan flera tolkningar och berättelser om rummet finnas sida vid sida samtidigt, även om representationer som produceras inom formella maktstrukturer ofta får större genomslagskraft. Detta handlar då om var personen är född, eller om den har föräldrar födda i något annat land / annan region. Det enkelriktade stödet från kommunen till föreningarna är dock inte alltid vad de föreningsaktiva vill, utan många ser att de även har något att ge kommunen i form av kunskaper och resurser. Ibland frångås också i kommunernas bidragsgivande regler för att ge extra stöd till föreningar som uppfattas behöva stöd, men inte stämmer in på de regler som angetts eller som behöver mer stöd än vad de kan få enligt reglerna. Vilken inställning har kvinnorna till det svenska samhället och till kommunernas integrationsarbete? Vissa förändringar syns, så som rätt till hemspråksundervisning, stöd till föreningar bildade på etnisk grund, samhällsinformation på fler språk än svenska, med mera. Smas, L. Det måste också finnas ett aktivt stöd och intresse från den kommunala ledningen för att frågorna ska få ordentlig genomslagskraft och legitimitet51. Kommunens nämnder och bolag ansvarar själva för att konkretisera och genomföra målen i sin verksamhet, samt att i varje årsredovisning redogöra för det arbete som gjorts. När de pratar om kommunen är det ofta en specifik politiker eller tjänsteman som får ta rollen som ” kommunen ”. Kroppen blir här ett representerat rum med en tydlig känslomässig kärna men med en yta inpräntad med representationer och schabloner. Det är samtidigt viktigt att understryka att vissa personer har mer makt att utforma och skapa representationer som kommer att påverka övriga personers handlingsutrymme. I min undersökning dyker detta upp som resultatet av att kommunledningen sätter upp mål som ska lösas inom befintlig budgetram, men också att personer som redan har en uppgift i organisationen även får ansvar för mångfaldsfrågor, just därför att de är intresserade av dem, men utan att något annat i tjänsten tas bort. Här finns också ett avsnitt som siktar framåt mot ytterligare frågor att forska om utifrån denna avhandlings resultat. I råden skapas en situation och ett möte där förändring skulle kunna ske. Att skapa denna respekt kan gå till på olika vis. Och du ska helst vara analfabet också. (2002), Vardagsdiskriminering och rasism i Sverige, Integrationsverkets rapportserie, 2002:13, Integrationsverket, Norrköping.