Denna typ av kunskapsbildande brobygge utgör självklart en del av universitetets tredje uppgift, vid sidan av disciplinär och teoriskapande forskning enligt den linjära modellen samt beställningsoch uppdragsforskning. För en god förståelse fordras dialog, gemensam epistemologi och ett slags ömsesidighet i kunskapsutbytet. Om man betraktar medicinska institutioner med experimentell vetenskaplig inriktning och där den reduktionistiska, naturvetenskapliga världsbilden dominerar, förstår man också svårigheten att förändra lärandets » hur » - aspekter, vilkas fundament huvudsakligen ligger i beteendevetenskap och kvalitativ metodik. Det är bland dessa kunskapsbärare som morgondagens forskare och lärare kommer att hämtas. Vad omfattar då hälsovetenskap? Kunskapsbildning vid medicinska fakulteter Den ovan nämnda HSGU-utredningen pekade på utvecklingen av ett slags homogena kunskapskulturer. Utbildningsprofiler för läkarutbildningen (gul) och sjuksköterskeutbildningen (röd) i Göteborg. Föreningen eller den breda kontaktytan dem emellan innebär då inte bara truismerna att undervisningen skall vila på vetenskaplig grund och att utbildningen skall förmedla ett kritiskt betraktelsesätt. Häri ingår självklart samverkan med näringslivet, men inte enbart. Man skulle kunna resonera så att det finns en territoriell definition innebärande att det är kunskap som rör den sjuka människan, patienten. Sådana kan t ex vara ett vetenskapligt kritiskt tänkande samt en helhetssyn. Den färdiga produkten, läkaren, kommer ju också som en del av sin yrkesroll att vara lärare. Kunskapsbildningen blir såväl individuell som kollektiv. Blivande studenters ansökningar till sådana högre studier som inte svarar mot samhällets önskemål och behov kan vara ett annat tecken. Ny kunskap bildad hos den individuella forskaren måste vidare kommuniceras till kolleger, doktorander, studenter, allmänhet. Jag tror att detta till dels går att förklara utifrån ungdomarnas intresse och engagemang i olika värderingsfrågor. Det är en egendomlighet att lärare i våra olika programutbildningar inte självklart har en basal utbildning i och förståelse för lärandets villkor på samma sätt som detta är en självklarhet för lärare vid våra lärarutbildningar. Med detta betraktelsesätt förenas utbildning och forskning på ett delvis nytt sätt. Framtida vårdutbildningar måste skapa medvetenhet om det hälsovetenskapliga områdets heterogenitet och mångvetenskapliga grund. Sökandetrycket vad avser naturvetarprogram och lärarutbildningar med inriktning mot naturvetenskap är lågt, medan det är högt vad avser t ex socionomutbildningen. Kunskapsbärare skall inte endast ses som » behållare för kunskap » utan också som bärare av attityder, värderingar och förhållningssätt.