- Utredningen angav en algoritm, som blev ett slags förtäckt vårdgaranti, att om patienten inte förbättrats smärteller livskvalitetsmässigt inom tre månader i primäreller specialistvård, så borde han / hon få möjlighet att få sitt tillstånd värderat i en multidisplinär smärtverksamhet. Vanligast var att man samarbetade med ortopedi, psykatri och rehabiliteringsmedicin. - Jag är fascinerad av betydelsen av samtalet mellan patient och behandlare, mot bakgrund av vilken kraftfull verkan det kan ha i smärtbehandlingen. Arnér nämner i flera sammanhang djurforskningen som avgörande för senare tids landvinningar: Man kan behandla smärta lokalt i ryggmärgen både elektriskt och med läkemedel. Gunnar Nemeth, ortoped; Diagnosen bestäms utifrån om smärtans utbredning är neuroanatomiskt korrelerbar och om finns någon nervdysfunktion, ofta i form av känselrubbning. Grundproblemet i hela sjukvården är att resursallokeringen styrs av DRG, diagnosrelaterade grupper, och om du arbetar med en sjukdom som inte är självklar för någon ICD-10-diagnos, får du otillräckliga resurser. Varje slutenvårdsavdelning ska ha minst en sjuksköterska som genomgått påbyggnadsutbildning i smärta / smärtbehandling och som fungerar som smärtombud. Vi läkare är hopplöst konservativa. Tortyr, skenavrättningar och andra former av posttraumatiskt stresssyndrom kan prägla in känslor, som gör det svårare att återhämta sig från smärtupplevelsen genom att smärtminnet också finns kvar. Ett exempel är vidare fantomsmärtan, som är en förbisedd och lite bisarr smärta, vanlig efter amputationer. Man behandlade helt olika typer av smärta på samma sätt utan att tillräckligt utreda orsakerna till smärtupplevelsen i sig. Den långvariga neuropatiska smärtan utgör fortfarande en stor utmaning. Upprioriteringen av smärtanalys som en förutsättning för behandlingsvalet som skett i vårt land är ingenting mindre än en revolution i det tysta. Gunnar L Olsson, barnanestesiolog; Äkta sådan hänger ihop med äkta patologi, som kräver psykiatrisk konsultinsats, sägert Staffan Arnér. Vid KS smärtcentrum pågår flera farmakologiska multicenterprojekt, t ex kring ett nytt medel mot neurogen smärta. Landstinget däremot har tyvärr inte bekostat en enda kurs, säger Staffan Arnér. De är bäst på att sprida budskap. Birgitta Nilsson, rehabiliteringsläkare; Detta är nu möjligt genom de senaste 30 årens forskning och en tvärvetenskaplig ansats. Men här behövs mer klinisk forskning.