Underburna barn och barn med kronisk lungsjukdom löper ökad risk för ett svårare sjukdomsförlopp. Båda preparaten ger ungefär samma skyddseffekt mot RS-virusinfektion, dvs en halvering av tiden för sjukhusvård (Tabell I). I tabellen ser man den ökade risken i de ovan beskrivna grupperna, där barn med kronisk lungsjukdom hamnar i en särställning. Barn med grava funktionshinder, muskelsjukdomar eller missbildningar i andningsorganen har inte studerats, och skyddseffekten i dessa grupper är okänd. Huvuddelen av de drabbade är för övrigt friska spädbarn. Utöver kännedom om riskfaktorer som underburenhet och lungsjukdom kan kunskap om RS-virusets lokala epidemiologi och smittrisken i det enskilda fallet (syskon, förskola) bidra till att maximera nyttan av passiv immunisering mot RS-virusinfektion. I de två första användes ett polyklonalt immunglobulin framställt från givarblod med hög titer mot RS-virus. Tabell I. Vi har trots omfattande litteratursökning inte hittat någon studie som utgått från risker i en oselekterad population, vilket är nödvändigt för att man skall kunna beräkna vinsten av förebyggande behandling. Nackdelen är att det behöver tillföras intravenöst. Hos barn med okomplicerad underburenhet är den endast måttligt ökad. av röd-gula. De årliga epidemierna varierar regelbundet i Stockholm, med en » tidig », stor epidemi, vanligtvis med sitt maximum i januari, ena året, och en » sen », mindre epidemi med maximum i mars-april andra året (Figur 1) [1]. Alla tidiga epidemier har udda startår (1979-80 till 1997-98) och alla sena har jämna (1982-83 till 1996-97). Oftast har de dock identifierats på centra för vård av barn med kroniska sjukdomar, där denna typ av barn är överrepresenterade. Den lägre smittsamheten under de sena epidemierna kan kanske förklaras av varmare väder och därmed lägre exponeringsrisk. Resultat Inom parentes anges procentuella andelar. Risken för sjukhusvårdskrävande RS-virusinfektion i vårt upptagningsområde överensstämmer i stort sett med den risk man såg efter profylax i de två amerikanska studierna (Tabell II). * Vartannatårsmönster med tidiga, stora epidemier alternerande med sena, små medför i Stockholm stora, regelbundna variationer i insjuknandefrekvens.