DemokratiskaorientationerTid (ålder) t1t2Andrasocialisationsagentera) b) c) d) a) Villkoruppfylltb) Komplexitetc) Problemejstyrktd) Ingenenskildagent Till de tidigare två slutsatserna från den empiriska analysen kan nu ytterligare slutsatser läggas utifrån analysens andra steg. Att andra socialisationsagenter har betydelse är uppenbart, frågan är hur stark och vilken karaktär denna har. Utifrån avhandlingens grundhypotes borde kontrollgruppen som inte utsätts för stimuli i form av specifik undervisning om politik och demokrati ha en mindre förändring än undersökningsgruppen i riktning mot det som det politiska systemet ser som önskvärda demokratiska orientationer. Kritiken finns alltså även hos dem som känner samhörighet med politiska organisationer som är etablerade inom det politiska systemet. Om dessa två möjliga effekter beaktas anses inte kollineariteten utgöra någon större svaghet i den fortsatta analysen av kontrollvariablerna. B:et i tabellnumret visar att tabellen återfinns i en bilaga. Det kan vara lockande att se data som intervalldata istället för ordinaldata då detta ökar antalet statistiska verktyg. Några varningsflaggor måste dock hissas. Symbolerna används också för att markera signifikans i den löpande texten. Bilaga 2 Elevenkät 1 Fråga 1 Vad bör vara tillåtet och vilka rättigheter ska finnas i ett samhälle? Socialisationen genom skolans undervisning kan tänkas ändra logiken, inte minst den kognitiva, bakom individens politiska orientationer. Vid dessa tidpunkter fanns en tydlig skillnad mellan teoretiska och yrkesinriktade gymnasieprogram där man på de yrkesinriktade programmen varken läste samhällskunskap eller historia. De flesta av undersökningens socioekonomiska faktorer uppvisar ej signifikanta skillnader och med svag korrelation gentemot demokratisk förpliktelse. I detta kapitel diskuteras löpande vad som kan mätas, hur det kan mätas och eventuella problem för detta mätande. Dessutom är förändringen mer kompakt och inte lika spretig som för flera av de andra aspekterna. Kategoriseringarna kommer sedan att användas på samma sätt som andra sådana, till exempel kön och partisympati, som tagits fram med enkätfrågor. Under 1980-och 90-talen förekommer i liten utsträckning forskning om skolans konkreta betydelse för formandet av uppfattningar om politik och demokrati (Ekman &amp; Todosijevic 2003:62f).