Vi sla oss ned i morkrummet for att beskada nagra films, som konfiskerats af censuren. Och hvad fingo vi se? De vamjeligaste bilder med liderliga scener, som trotsa all beskrifning, demimondana sangkammarinteriorer, oanstandiga magdai~soser, upptradande pa variete, strypningsscener etc. etc., den ena bilden mera, osmaklig an den andra. Den danska filmen " vampyrdansen9 ', som visar oss en. kvinna, som med sinnligt eggande rorelser lockar. och Rotar, smeker och biter sitt offer for att till .sist strypa honom, utgor ett talande exempel pa hvad man djarfves framlagga infor censuren. Man fragar sig ovillkorligen: ha sadana bilder forut kunnat fa visas for allmanheten? Det ar ju hufvudsakligen barn och ungdom ur alla samhallsklasser, som frekventera vara bi@grafer, och. nar aldersgransen mellan barn och vuxna ar satt sa lagt som till 15 ar, d2 ma man vara tacksam. att ha en censur med ' oinskrankt ' vetoratt afven rorande bilder for vuxna. Nar man i. likhet med mig ager. barn i just den kritiska, for intryck receptiva alder, som enligt lagen berattigar dem till askadande af de .vuxnas bilder, da:: kanner man denna tacksamhet djupare ' och varmare. Det finns val nappeligen numera - ett enda samhalle har. i ' landet, som inte ager en biograf eller regelbundet besokes af en ambulerande sadan. I de aflagsnaste. trakter,. i sma bysamhallen: .finner man demr De utgora ju sannskyldiga folknojen, lattatkomliga som: de aro. genom sina. billiga .ehtreafgifter. Det ar otvifvelaktigt, att biograferna kunna aga en stor kulturell betydelse. Alla kunna vi ha gladje af dessa naturskildringar fran olika lander,:, dessa vetenskapliga, industriella ' .o&amp; kulhrella bilder af vaxlande art, hvarpa biograferna lamna. sa manga vackra och .intressanta exempel. ~ f v &amp; de s. k., roande bilderna ' kunna skanka mangen en stunds oskyldigt.