Genom att vaccinationsregister ger information om antal individer som fått ett visst vaccin är registren värdefulla även för arbetet med vaccinsäkerhet. Ett vaccinationsregister med möjlighet till samkörning med hälsoregister skulle ytterligare förbättra övervakningen av både vaccinsäkerhet och skyddseffekt. Uppgifter om vaccination kan samköras med uppgifter ur deltagande barns datoriserade journalhandlingar, inklusive vårddiagnoser och laboratorieresultat. Exempel på laboratorieverifierade vaccinreaktioner är parotitmeningit orsakad av den virusstam (Urabe] som vaccinet tillverkades av [1] och osteit orsakad av BCG-vaccin [2]. Förbättrade informationssystem Rapportering omfattar således både vaccinreaktioner, dvs skada och sjukdom orsakade av vaccination, och skadliga händelser, dvs skada och sjukdom som inträffat efter vaccination. Med termen vaccinsäkerhet avses här frekvens, svårighetsgrad och bestående följder av vaccinreaktioner. Behov av bättre data Vidare framgick att streckkoder med information om vaccintyp, vaccintillverkare och satsnummer kan placeras på vaccinetiketter och läsas av med en streckkodsläsare kopplad till en dator. I Sverige upprättades även det medicinska födelseregistret, som innehåller uppgifter om graviditet och förlossning, inklusive information om infektioner och läkemedel. Vaccinsäkerhetsdata från laboratoriestudier, djurförsök och fas I-, IIoch III-prövningar krävs för godkännande av vaccin. Vaccinationer är ett av de mest effektiva medlen att förbättra folkhälsa. Genom samkörning mellan vaccinationsregister och hälsodataregister, t ex sjukvårdsregistret, kan misstänkta vaccinreaktioner studeras. Det finns flera skäl för att ytterligare förbättra informationssystemet för vaccinationer: antalet vacciner och vaccinkombinationer i bruk ökar och gör säkerhetsövervakningen mer komplex; vidare ökar kraven på god och objektiv information om riskerna förenade med vaccination. I Sverige rapporteras misstänkta biverkningar till respektive regionala biverkningsenhet eller till Biverkningsfunktionen vid Läkemedelsverket (se Fass). För studier av lågfrekventa skadliga händelser och tillstånd som förekommer även bland ovaccinerade krävs såväl stora studiepopulationer som data av hög kvalitet. Efter talidomidkatastrofen upprättades i flera länder register för att underlätta tidig identifiering av biverkningar [6]. Epidemiologiska studier förutsätter exakta uppgifter om exponering och utfall. Under 1990-talet har register satts upp i Australien, Norge, den flamländska delen av Belgien, Murcia-regionen i Spanien samt stora delar av USA [5].