i " den u~tomstaende stora publiken, ja att denna till afventyrs kanske ' k u d e iii~pfatta, hela stånclntinkten såsom oiirlig. Som kommitténs majoritet härvidlag, var af samma mening som jag, och afven frkn Whitlock förklarade, a {t hon naturligtvis lika val som vi andra var angelägen att undvika äfven skenet af en oarlighet i Landsföreningens resolultim, kom detta aldrig in i förslaget och blef aldsig dryftat inom1 Centralstyrelsen. emot sjalfva utgångspunkten. De hade då ' fram~hållit, alt de ansago den har gifna definitionen på neutraiitetsbrolt alldeles föc trång; neutralitetsbrottet vore gifvet redan d5 föreningen gent emot ett politiskt parti intog en aniian ställning. an mot de öfriga. Hade de lagt sin polemik på detta satt, så hade all frestelse till moralisk förhafvelse varit utesluten och ingen beskyllning för oärlighet kunnat ifrågakomma. Ty att definiera ett begrep9 f6r trångt eller för ' vidt, det kan aldrig bli oärligt. Emellertid ha d e icke fatt ögonen på denna utväg utan riktat sitt angrepp direkt mot frkn Whitlocks framhållande af att resolutionen icke innebure ett principuttalande och ii sin sida pastått, att den i verklighetena ändå gjorde detta - till trots för den logiskt omöjliga k~~nsekvensen. De stö- da detta påstående därpå, ctt om man " understöder " ett poli.ti.skt parti, så kommer detta understöd icke endast den sak tillgodo, ' som man just intresserar sig för, utan i lika hög grad ' alla de saker, som sta på vederbörande partis. program. Detta a r - i och för sig en fullkomligt riktig anmärkning; felet i resonemanget ligger däri, att de utan vidare satta likhetstecken mellan det silunda definierade begreppet understödja och begreppet förklara sig solidarisk. Jag klandrar ingen för detta fel, ty skillnaden ar verkligen så pass subtil, att man skall vara ganska trä- nad i logiska begreppsdistinktioner för att genast se den !. Att; den dock. finns, skall jag sitka klargöra genom ett exempel. Alla de damer, som .det har ar fraga om, ha sakert.