Samtidigt förstod hon att på fint satt fullända sin vans yttre uppfostran, avslipade med lätt hand det kälkborgerliga i hans vasen och bibringade honom den förnäma världens levnads former. Hennes inflytande på den store mannen skulle säkert ha blivit både vittomfattande och varaktigt, om han icke snart nog i erotiskt hänseende glidit ifrån henne. Även Hölderlin, Jean Paul Rich429 ter m. fl. betydande man vor0 tidvis fascinerade av Charlotte v. Kalbs tjuskraft. Mer an de flesta kvinnor till och med på den tiden kunde hon medkannande och medskapande tränga in i en konstnärssjäl, väcka intresse och tända snillets lågor. Dar hon erfor sympati, kände hon inga gränser, skydde inga ansträngningar, tog energiskt itu med nödvandiga studier, läste med outtröttlig flit för att. bilda sig och skärpte på alla satt tankekraften i bestämt syfte. Så hör Charlotte v. Kalb till de kvinnor, vilka genom nara förbindelse med sin nations främste diktare tillagnai sig Uestetisk " lärdom .. Vad hon intellektuellt vunnit i ett växlande liv, rikt på olyckor och lidanden, blev på ålderdomen hennes värdefullaste skatt. Nar hon, blind och utfattig, funnit en fristad i Berlins kungliga slott, blev jämte minnena från det förgångna en obetydande skriftställareverksamhet hennes enda glädje. Hon dikterade d å. sina memoarer, en roman och några andra litterära försök. Från förbindelsen med fru v. Kalb, i vilken han icke funnit verklig tillfredsställelse, hade Schiller flyktat till två systrar, Charlotte v. Lengefeld, som efter ett par å r blev hans hustru, och Caroline v. Beulwitz. Pb ett egendomligt satt, vilket knappast äger motsvarighet i personhistorien, hade de gemensamt bemäktigat sig hans hjärta. Han hade slutit intim vänskap, ett s. k. " tre sjalars förbunda, med dem bägge, och sedan det avgörande ordet fallit mellan honom och den ogifta systern, Charlotte, underhållit ett slags dubbelförlovning, i vilken tredje personu, Caroline, spe-. lade huvudrollen. Den verkliga fästmön hade lidit under dessa onaturliga förhållanden, och om det Schillerska äktenskapet likväl blev lyckligt, så låg orsaken därtill lika mycket i Charlottes kärlek och uppoffrande hängivenhet som i Carolines ombytliga känslor.