De blir ” de andra ” och omnämns som ” eleverna utifrån ”, ” invandrareleverna ” eller ” förortseleverna ” i relation till ” våra egna elever ”, ” svenska elever ” eller ” innerstadselever ” (se även Runfors 2003). Detta sista uttalande retar upp en annan av lärarna som med hög och arg röst svarar: ” Skit i Erikskolan och så gör vi en bra skola för de elever vi har! ”. Reformen antogs kunna leda till att skolmiljöerna blev socialt blandade i större utsträckning än tidigare, eftersom elever gavs möjlighet att söka sig till friskolor eller till skolor i andra områden än deras boendeområde. I rummet av livsstilar framgår exempelvis att vi vid den ” ekonomiska polen ” högt upp på den vertikala axeln finner individer och sociala grupper som åker på hotellsemestrar, är intresserade av jakt, har en pappa som är företagare samt är intresserade av historia. Det som finns ” under vattenlinjen ”, det vill säga värderingar, relationer och känslouttryck, lämnas ofta åt sidan. Även i en del fall där föräldrarna tyckte att det var viktigt att välja en ” bra ” grundskola, i en ” bättre ” del av Stockholm, kunde exempelvis bristande ekonomiska resurser eller svårigheter att hinna följa sina barn till skolan (ifråga om elever i de lägre skolåren) vara ett hinder. En betydande andel av områdenas befolkning är första eller andra generationens invandrare. Föräldrarna framstår även som väldigt känsliga för rykten och inofficiell kunskap gällande vilka skolor som är ” go-schools ” och vilka som är ” no-go-schools ” (se även Gustafson 2006a), vilket många gånger framstår vara ett resultat av omgärdande sociala och symboliska strukturer, samt skolornas position på utbildningsfältet och dess relationer till andra aktörer, snarare än den faktiska skolverksamheten. Fyra fallstudier av samarbetsformer för frivilliga insatser i äldreomsorg och väghållning (What Can the Citizens Do? För elever och föräldrar som bodde i socialt utsatta förorter handlade det om hur det kommer sig att de valde att söka sig till en innerstadsskola, vad de hade för förväntningar och vad det faktiska skolbytet kommit att få för konsekvenser. Det är svårt. En viktig dimension av den rumsliga åtskillnaden är att individer, och grupper, i olika områden kan utveckla olika uppfattningar om och bilder av samhället vilket skapar inte bara en geografisk och social utan även en mental åtskillnad (Goldsmith 2000).