A. Aspiration av främmande kropp. Barn med utländskt ursprung Oklart vilken betydelse svensk välfärdspolitik haft Barn under tre års ålder med unga mödrar och / eller föräldrar som uppbär socialbidrag har en ökad risk att drabbas av hemolyckor som leder till sjukhusvård. Familjens ekonomiska situation styr i hög grad hemmets fysiska standard, och inte minst dess underhåll, även om alla hus i Sverige är byggda under förhållandevis strikta säkerhetsföreskrifter. Farhågor om att barn med utländskt ursprung skulle löpa en generellt ökad risk för svåra skador i hemmet kunde dock avfärdas. För icke-läkemedelsförgiftningar och fallolyckor hade dock barn till mödrar födda utanför Västeuropa lägre oddskvoter (OR 0,4 respektive OR 0,8) (Tabell II). Samtidigt kan vi konstatera att varken mödrars utbildningsnivå eller ensamstående föräldraskap utgör några betydande riskfaktorer för hemolyckor som leder till sjukhusvård, undantaget skållskador. Barn med mödrar som var unga när barnen föddes (under 24 år) tenderade att ha högre oddskvoter för alla fem skadetyper än barn till mödrar som var minst 34 år när de förlöstes, även om skillnaden endast var statistiskt signifikant för förgiftningar (OR 1,5 för läkemedel och 1,6 för icke-läkemedel) och fallolyckor (OR 1,4). Några stora variationer i vårdtid noterades inte, men pojkar vårdades längre tid än flickor efter fallolyckor och barn i familjer som tagit emot socialbidrag och / eller där modern var född utanför Västeuropa hade längre vårdtider för skållskador (Tabell I). Familjekaraktäristika Förgiftningar, skållskador och aspirationer av främmande kropp har relativt specifika åldersmönster som kan utnyttjas i föräldrarådgivning på BVC. aspirationer av främmande kropp och icke-läkemedelsförgiftningar (OR 1,4) jämfört med läkemedelsförgiftningar och fallolyckor (OR 1,2) (Figur 1a-d och Tabell II). Barn till mödrar med enbart grundskoleutbildning hade högre oddskvot för skållolyckor (OR 1,3) än barn till högskoleutbildade mödrar (Tabell II). Sammanfattning Kön och ålder