Den korta perioden med kraftigt höjd skatt på tobak 1998 har sannolikt påverkat läkarna i deras attityder till stora prishöjningar på tobaksvaror. Det är uppenbart att inte bara svenska läkare har varit ovanligt framgångsrika när det gäller att minska cigarettrökningen, utan också hela befolkningen. I många andra länder finns inte dessa förutsättningar, lagen blir ett slag i luften och överträds därför av de flesta. Eftersom rökavvänjning är en av de mest kostnadseffektiva preventiva åtgärder samhället kan satsa på är denna brist en tydlig signal om hur lite preventionsåtgärder prioriteras i utbildningen. I en global enkät [14] avseende undervisning om tobak, tobaksrelaterade sjukdomar och tobaksavvänjningstekniker riktad till 1 353 medicinska högskolor i 143 länder redovisades svar från 64 procent; endast 11 procent av dessa hade särskilt avsatt tid för tobaksundervisning (Australien bäst med 20 procent, Mellanöstern sämst med 0 procent), och endast en tredjedel lärde ut något om rökavvänjning. Bortfallet var också jämnt fördelat i dessa avseenden. Andelen läkare som tycker att rökfria patienter skall prioriteras vid rekonstruktiv kirurgi har ökat från 34 procent för fem år sedan till 53 procent, vilket kan avspegla ökade prioriteringskrav och sämre tillgång till operativa, icke-livräddande åtgärder. Data från åren 1969-1982 (från referenserna 4-6) samt för svenska folket enligt levnadsvaneundersökningarna 1968-1972 (SOFI) och ULF-data, SCB. I hela västvärlden är läkarutbildningen huvudsakligen inriktad på naturvetenskaplig baskunskap och läran om sjukdomars genes, diagnostik och terapi. Bortfallsgruppen har dock inte närmare analyserats. Bland snusarna tror 70 procent att de troligen eller säkert använder snus även om fem år, medan färre - 42 procent - av rökande läkare tror att de fortfarande röker om fem år. * förbjuder direktreklam för tobak och tobaksprodukter; Läkares användning av andra rökavvänjningsmedel (t ex bupropion, Zyban) har inte undersökts i denna studie. För många svenska pojkar är snuset manligt och » macho «. Frågan om » feströkare «, dvs de som röker då och då, finns inte med i årets undersökning på grund av att vi anpassat vårt frågeformulär till WHOs tobaksenkät. Åtgärdsprogram