Men denna andens frihet är en chimär eftersom själva dess akt är ett nu-här. Det är också inom dessa områden som transcendensbegreppet formulerats på ett sätt som spränger gränserna för en närvarons metafysik.35 För att börja reda ut det fenomenologiska förhållandet till transcendensbegreppet kan vi följa de två olika betydelser eller aspekter av begreppet som Husserl själv skiljer åt i avsnitt 12 i Fenomenologins idé. I en fenomenologisk läsning av denna text är relationen mellan det sinnligt givna och det främmande snarare präglad av ett ömse­ sidigt beroende och som sådan återfinns gränsen mellan dem som den erotiska spänningens samtidigt tudelande och sammanhållande kraft. Mechthilds seende liksom hennes synlighet är naturligtvis beroende av Guds ljus, men Gud uppvisar också ett beroende av Mechthild. I text 32 diskuterar han det transcendentala jagets tidsliggörande av sig själv och konstaterar att jaget ständigt transcenderar sitt när­ varande vara. Begreppet minne blev senare undanträngt av Liebe i det tyska språket, men under denna period knöts det till längtan, minne, att stå i förbindelse med något och att föras tillbaka. Ambitionen skulle kanske snarare kunna förstås som ett försök att med Husserl och utifrån Husserl försöka formulera en tankegång om människans transcenderande. Snarare är det en inställning inriktad mot det som vanligen förblir dolt och som inte kan framträda som objekt utan snarare är något man kan upp-leva (er-leben), eftersom det ligger före all objektiverande och logisk fixering.301 Fenomenologin är därmed den mest levande, mest intensiva och omedelbara upplevelsen av världen och dess blick vilar på beröringsstället mellan upplevelsen och den objektiverade världen.302 Reduktionen som främmande­ görande innebär därmed att den reflekterande blicken strävar mot att främmandegöra medlen för det givna och därmed få syn på dem i digt inflytande eftersom Johannes var Theresas biktfader. (SMK 107) 207 Den första reflektionen ger alltså det andra i världen som motstående. Gemensamt för alla dessa analyser är att de också pekar på gränsen mellan religion och filosofi, och diskuterar hur långt vi som fenomenologer kan följa Steins tänkande.