Reformförslag började emellertid göras hörda tidigt under seklet. (red. 445 Carl Immanuel Asplund, ” Norrlands framtid ”, FAV. HLA. Av exempelvis Louis Althusser betraktas skolan som en betydelsefull ideologisk statsapparat (ISA) i ett raster av andra ISA (kyrkan, familjen, rättsliga och politiska system samt partier, massmedier, etcetera). Lärj. – fören. Allm. Okat. I kapitlet diskuteras även föreställningar om kvinnligt och manligt bland gymnasister, samt om de allmänna premisserna för umgängeslivet. Just vikten av utvecklande av autonomi genom självständig aktivitet var ytterligare ett centralt motiv kopplat till föreningslivet. F.VI. Lärj. Detta yttrade sig även i författandet av egna historiker publicerade i föreningstidningen eller i samband med jubileum.306 Efter att i detta kapitel ha belyst social organisering, kärnverksamheter och kunskapsinriktning i gymnasisters föreningsliv, ska betoningen i analysen förflyttas till en mer utpräglad meningsskapande nivå och till de kollektiva ideal och attityder som tog form i föreningens regi. Vore det lämpligt, att vår studerande ungdom under uppväxtoch studietiden hölles utanför allt dylikt och sålunda trädde ut i lifvet med mindre förutsättningar än deras jämnåriga inom andra samhällslager att på ett verksamt sätt kunna ägna sig åt de olika uppgifter af politisk eller social innebörd, som i våra dagar tidigare än förr föreläggas den vuxne medborgaren? UGF. UGF. Underv. Föredrag 1889 – 1894, s. Dessa elever var kulturväktare snarare än kulturskapare, och med tanke på att de var på väg mot de politiska och kulturella sfärer som värdesattes högst i det samhälle i vilket de levde är det svårt att se hur det skulle kunna vara annorlunda. Föreningarnas huvuduppgift ansågs vara att intressera medlemmar för litterära och estetiska aktiviteter, diskussioner, föredragshållande, författarskap, musik, etcetera. ), Life in school: The sociology of pupil culture, Milton Keynes 1984. Illustrationen till vänster visar manliga förebilder i form av föreningens hedersledamöter 1889: alla bildade och utbildade män samt statliga ämbetsmän i olika grader. Svensk läraretidning: Veckoblad för lärare, uppfostrare och skolvänner.