för dem förmäler angående ägor uppå Stugumarken eller Målålandet, men berättade om Selsålandet hwaruppå Strömsnäsnybygget grundadt är, enligt högwederbörlig resolution den 4 martii 1775, at Krångede samt Döwike män hafwa [fol. 38r] förr haft Selsålandet under sin nyttning, men at de skola wara derutur dömde genom Afwittringsrättens utslag af år 1770, deraf de allenast en del, som dem enskildt angå kan, hade at upwisa, med anhållan at af kronotracten erhålla sin fullsutenhet enligt den wisade resolutionen af år 1758 till sex tunneland eller ett gärdemantal inom tjugu frihetsår. Krångede byemän hade, eftersom de berättat, til Konungens höge befallningshafwande i länet insändt det hållne undersökningsprotocollet och gifne utslaget, men Döwikens män inlemnade denne rätts protocoll i junii månad år 1758, samt Rättens deruppå grundade dom den 5 nowember år 1770, hwaraf Rätten såg, at Döwiken warit genom laga märken skildt ifrån angräntsande [fol. 38v] kronooch skatteskogar på alle de öfrige sidorna, men att Döwike män, utan bewislig laga skillnad med kronoafradslandet Selsålandet sammanstött på en kant, hwarföre denne rätt, medelst 1770 års dom, anslagit oftanämnde Döwike by en wiss skatteskogsrymd til sjutusende geometriska tunneland, hwilken tract låge på den af byemännen förr innehafde skatteskog, och sträckte sig ifrån märcket på Buberget sjutusende sjuhundradesjutijosex alnar upföre den linea, som går rätt fram emellan berörde Buberg och Selstaden, och från sådan märckespunct, hwilken då blifwit på chartan tecknad, är en rät linea dragen til stranden af älfwen Ambran, till en slått som kallas öfre Öfwerhwalfsholmen, [fol. 39r] der