En tidigare studie av hur pålitliga citat och referenser var i sex medicinska tidskrifter, publicerad 1984, visade felaktigheter i 24 procent vad gäller referenserna [7]. Vid läkemedelsstudier kan slarv i litteraturgenomgången få tragiska följder. Det förefaller möjligt att denna sifferexercis, som gällde kliniskt inriktade tidskrifter, ändå antyder att äldre arbeten av relevans inte beaktas. » Amerikas bidrag till mänskligheten « 140, nr 6) hade fem artiklar 19-46 referenser, i Scandinavian Cardiovascular Journal (2000; I ovan citerade julnummer av BMJ föreslås att drottning Elizabeth skulle högtidlighålla sin 50-åriga regeringstid genom att se till att dessa databaser blev fritt tillgängliga, förslagsvis under namnet » Lizzie «. Läkartidningen kom alltså med i Medline från och med 1983. Denna biverkning är känd sedan Andelen arbeten på engelska ökade från 41 procent till 88 procent. Redan samma år finns en referens till ett arbete av Borg om domnade fingrar [5] med hänvisning till deras tidigare arbete från 1982 [3], som alltså hade kunnat spåras. För att i någon liten mån belysa detta gjorde jag en ytlig genomgång av referenserna i tre tidskrifter som jag bedömde hade en stor » impact factor «. Referenserna viktiga för artikeln År 2002 rekommenderar Lancet att en originalartikel bör omfatta ca 3 000 ord och 30 referenser. 1954 och finns nämnd i läroböcker. Detta arbete var inte upptaget bland referenserna [1], och Borg förmodar att det förklaras av att Läkartidningen då ännu inte var indexerad i Medline. Att slarva med referenser kan vara riskabelt, både för författaren och för patienterna. Arbetet utsågs till vinnare i kategorin Egen studie år 2000 (Läkartidningen 2001; 98:709). Medline har betytt mycket för sökningen av medicinska referenser. 34, nr 6) hade nio arbeten 20-31 referenser, och slutligen i Journal of Internal Medicine, f d Acta Medica Scandinavica (2000; Nya indikationer för äldre läkemedel med kända risker, t ex talidomid, kan illustrera detta. Från och med 1983 finns Läkartidningen i Medline.