* Det är kvinnornas parlament, * Då vi icke önska med partifvångefs långa piska drifva en ny folkvilja hit eller dit, ha de lokalföreningar, som så önska, rätt till passhitet under agitationen. R e d. Z. Höglund, s o c. Dr. John Nilsson har föreläst om prop. E x p. T. T. i årsafgift. EIRA HELLBERG. Spalten om böckerna. Under tiden har förf. t. e x. MARIKA STJERNSTEDT. En blind om de blinda och en blind öfversäitarinna. PSYKOLOGISKT INfresse skola ju vi svenskar sakna, säges det, men det tyckes åtminstone, att intresset för våra medmänniskor stiger, då vi få tänka på dem i grupper. " Social " är lite hvar och diskuterar man och kvinna, öfverklass och underklass och hvad - djärtill kan anknytas. Men på Elin Hök. hur många sätt är ej mänskligheten genomkorsad af skarpa gränser som skilja undan en flock ifrån de andra, göra - 387 - dem till någonting särskildt för sig och förutbestämma den till lifsvillkor och öden af sin egen art! De blinda! — Det är just nu en lämplig tidpunkt att minnas dem. Blindföreningen i Sverige har i dagarna firat sitt tjugofemårsjubileum och kan se tillbaka på ett beundransvärdf och välsignelsebringande arbete. I bokmarknaden har till detta jubileum utom en vacker festskrift också utkommit en liten bok af stort, kanske ej litterärt, men desto mera stoffligt intresse. Det är en bok om blinda, skrifven af en blind och öfversatt från franskan af en blind. Författaren är Maurice de la Sizeranne. Själf blind för han oss omkring i de blindas värld, en säkrare vägvisare än någon seende och en osviklig slagruta för källsprången i de blindas psyke. Hvilken skef bild gör man sig ej lätt om den blinde! Vi föreställa oss honom kanske som en eländig stackare, genom sin olycka beröfvad infe bara sin syn, utan större delen af sin mänskliga intelligens, som en stympad, ofärdig varelse, blott värd vårt medlidande. Denna uppfattning vet M. de la Sierzanne vederlägga.