Sammaledes hurusåsom Oluf Erichsson och hanss lagsmän hafwa förbygdt widh älgzgrafwarna, Tings siö gahln, Mörtsiögahln, Flärckgåhln och Hammer gåhln, som af ålder haar tilhördt Knutz gårdh. Hans Erikssons pante hemman i Gåxsjö, opbödz tridie gången. Olof Olofssons hemman i Skallgård (Fyrås), opbödz tridie gången. Cronones ländzman Christian Andersson angaf i rätten hafwa förnummit af Wellam Persson i Fyrås förleden midsommars dagh 1674, at Jöns Jonsson och Jon Hemmingsson i Fyråås hafwa uti förbudin tijdh affton för f(ull?) midsommars dagen fördt heem uhr skogen een full wuxin älgh, och at dhe fierde dagh pingst hafwa gått till skogs med bössa och 2. hundar haft med sigh, förmehnnar at diuret då hafwa blifwit skutit, effter det war allenast 14 dagar emillan dhe dhet heemförde. Jöns Jonssons son, Jöns Jönsson, och Joen Hemmingsson förestältes och alfwahrligen förmahntes bekiänna, på hwad sätt dhe hafwer fått älgen; Hwilke föregåfwo, at när som fää pigorna kommo heem med boskapen om fierdedagh pingst, berättade dhe, huru såsom boskapen blef i skogen skrämbd, och ey kunna förstå hwad dher war, antingen biörn eller älgh, begåfwo dhe altså sigh tijt, och togo bössa och 2. hundar med sigh. När dhe kommo tijt, blefwo dhe intet något diur warse, allenast dhe sågo spor eller fiäth effter älgen, sedan föregifwa dhe hafwa gått tilbaka, då dhe, under wägen mötte Wellam Persson i Fyhråås.