Stofproduktion i Nordeuropa 1100 – 1500: en analyse af tekstilfund fra Lödöse og Lübeck samt en diskussion af forholdet mellem tekstiler, vævetyper og produktionsformer. 156 Olsson, 1953 s. 42, 43 157 Olsson, 1953 s. 43; Hødnebø &amp; Magerøy, 1979c s. 276 64 Riksgränsens framväxt och Lödöses uppkomst Den skandinaviska urbaniseringen Inom Glomma-Risveden-regionen uppstod det under 1000-talet ett antal städer, däribland Lödöse. Paris är också ett illustrerande exempel på hur beroende städerna var av kungliga hov för sitt välstånd. Den tidigaste sockenindelningen av det svenska kungadömet inleddes under 1100-talet i samband med införandet av tiondet, men avslutades inte förrän mot slutet av 1200-talet.226 Fram till dess att sockenindelningen var avslutad var det möjligt att uppföra kyrkor och ge dem status av sockenkyrkor med öppen pluralitet som följd. Den horisontella interaktionen sker mellan nätverksnoder som är ordnade i urbana nätverk, vilka i sin tur kan delas in i kärnor och periferier. Riksgränsen i Mellanskandinavien kan sägas ha stabiliserats några decennier in på 1200-talet vilket alltså är samtidigt som riksgränsen stabiliserades i Göta älv och gränserna i England, Frankrike och Spanien fick fastare former. Vilken av dessa två linjer ett territorium kom att följa berodde på det berörda områdets grad av urbanisering. Fokus ligger här på Skandinavien och denna regions urbak niseringsoch riksbildningsprocess. Denna situa­ ion blir påtaglig vid en sökning på ordet ” Lödöse ” i Svenskt Diplomatarit ums huvudkartotek. I: L. Nilsson, S. Städer kan därför ses som något som skapas och vars tillkomst tvingas fram.49 47 Ersland, 1994 s. 1; Hohenberg &amp; Lees, 1995 s. VII – VIII 48 de Vries, 1984 s.