Med hjälp ett antal teologer som på olika sätt positionerar sig i relation till Daphne Hampson och / eller Rita Nakashima Brock, sammanfattas här några olika alternativ: 1) En kristen troslära konstitueras av tron på Jesus som unik, där uppenbarelseanspråk knyts till Jesus. Flickor utvecklar en personlig identifikation med sin mamma, identifikation i närhet till mamman och hennes personlighet, beteendemönster, värderingar och attityder. 84 bygger även detta utifrån utvecklingspsykologiska teorier. Ruether, Rosemary Radford: ” The Emergence of Christian Feminist Theology ”, i Cambridge Companion to Feminist Theology, ss. Dels argumenterar hon med kunskapsteoretiska argument gentemot att partikulära händelser reser universella anspråk. Bråkenhielm, Carl Reinhold (red. 110 och destruktiv bindning i våldsamma familjer och ser paralleller i teologiska uttolkningar. Mattias Martinson har analyserat Daphne Hampsons postkristna teologi i några av sina arbeten.21 I Postkristen teologi: Experiment och tydningsförsök (2007), vilken jag anknyter till i analysen längre fram, förespråkar Martinson en experimentell teologi där man både skall synliggöra hur kristen tro är sammanflätad med den västerländska kulturen och eftersträva en experimentell plats utan hegemonier och totalitära anspråk. Hon hävdar att det mänskliga jaget konstitueras relationellt. Theology of atonement / redemption, grounded in contexts of death, constantly evaluating and interpreting, is shaped on the border. I genomgången följs den ovan redovisade modellen från – övergång – till. Den har inte heller med Guds relation till människan att göra, vilket enligt min bedömning är orsaker till att hon inte använder begreppet. När feministiska teologer menar att de skriver teologi i ” sopkontexter ”, bokstavligt talat, 626 så utformas den teologin långt ifrån laboratorier. 137 Citat av Strobel hämtat från Moltmann-Wendel, Elisabeth: ” Is There a Feminist Thelogy of the Cross? ”, i Tesfai (red. 429 Brock: Journeys by Heart, s. ): Globaliseringens kulturer: Den postkoloniala paradoxen, rasismen och det mångkulturella samhället (Nya Doxa: Nora 2005).