2000; Lind &amp; Seigerroth 2000; Hjalmarsson &amp; Lind 2004). 12.4 Sammanfattning I detta kapitel har självbeskrivning diskuterats i förhållande till strategisk styrning. fulla, tvetydiga och ofullständiga formuleringar. Men nu, för bara några månader sedan, så uttryckte den chefen som tidigare uttalat att det var för tidskrävande, att " det tog mycket tid, men det var nog det enda sättet att få genomslag ". Jag blev väldigt förvånad då, den gången, när administratören plockade fram de här begreppen som handläggarna, de som jobbar med tjänsten, inte kände till. ” Men då hade vi inte kommit fram till vad det är vi gör ”, menar handledaren och får underligt nog medhåll av de övriga. Resultatet blir en delvis gemensam världsbild som vägleder handling och interaktion (Berger &amp; Luckmann 1967). De förklarande berättelserna bollas tillbaka till ” frågeställaren ”, d.v.s. till den sociala miljö där de efterfrågades. BILAGA D – ENKÄTSVAR FRÅN HANDLEDARE 23 Många nya anställda på arbetsplatsen som inte hade fått speciellt bra introduktion. av det kollektiva skapandet av gemensam ny mening bland medarbetare (Weick et al. På lediga stunder kunde jag dock botanisera i det övriga organisationsteoretiska landskapet och fundera över var mina stenar kunde passa. Så långt är allt väl, men när vi fastställer tjänst så finns en del tjänster och metoder att välja på och där finns det ju ganska detaljerade beskrivningar från AMS för vad varje tjänst ska innehålla. Lika sällan som ett barn funderar på varför det varje år skall vara ett träd i vardagsrummet den DEL I: TERRITORIETS SOCIO-KOGNITIVA NATUR 24 december, funderar kanske en nyanställd arbetsförmedlare på varför en arbetssökande själv ska skriva in sina grunddata i en kundarbetsplats34. Vad som kan beskrivas som raka motsatsen till ett kollektivt medvetande är ett ganska förskräckande exempel som Weick &amp; Sutcliffe (2003) fann vid en avdelning för hjärtkirurgi som under fjorton års tid uppvisat dubbelt så hög dödlighet som jämförliga enheter i England.