11 oktober 1878; August Hedman, Hednisk tro och kult: samt kristlig mission i svenska lappmarkerna: En populär framställning, (Stockholm 1888); Nordisk familjebok; Olof Bergqvist och Fredrik Svenonius, Lappland: Det stora svenska framtidslandet: En skildring i ord och bild af dess natur och folk (Stockholm 1908). Forskningen har alltså visat att skolreformerna överensstämde med en övergripande politik mot samerna. Dessutom kan det vid samma tid genomföras förändringar, som var centrifugala inom vissa områden, samtidigt som andra genomförda förändringar var centripetala. Denna tanke vann nu fäste även i beredningsutskottens utlåtanden. Delvis kan detta förstås i och med att kommittén valde att inte diskutera biologiska aspekter av problemet: Ur rashygienisk synpunkt hävdas, att dessa individers inblandning i den svenska folkstammen innebär en försämring av vår folkras. Däremot redovisades omkring 1000 personer som icke skötsamma.758 Den antropologiska undersökningen som Rasbiologiska Institutet lät göra kunde inte ge tattarna några bestämda rasegenskaper. Möjligen var dessa idéer från 1930-talets början ett materialiserat embryo till 1950talets målsättning att fostra samerna till en ” dubbel identitet ”, det vill säga samisk och svensk. Dessutom planerade man införa ett tvåveckors renskötarlov under höstterminen.564 En annan kompromiss var att slå samman fortsättningsskolans teoretiska del med det sjunde skolåret, vilket i praktiken innebar att fortsättningsskolan togs ur bruk på de orter där det sjunde Kvarsittningsprocenten var under hela 1930- och 1940-talet mellan 20-30 procent. Lärarna i statens fasta lappfolkskolor i Arjeplog, Gällivare, Jukkasjärvi, Jokkmokk och Skytteanska skolan i Tärna, var alla, från slutet av 1800-talet och fram till de ordinarie tjänsterna försvann i början av 1910-talet, examinerade folkskollärare.397 Det förefaller som om kateketerna efter nomadskolreformen först formellt sades upp, för att sedan återanställas som vandrande nomadskollärare i den nya nomadskolan. Folkskolestadgan: Jämte andra författningar rörande folkundervisning och folkbildning (Stockholm 1916) § 42, s. 33, § 51 s. 39.