Kuhns kunskapsteori kan ses som en reaktion riktad antingen mot den logiska positivismens ahistoriska syn eller mot Poppers ensidigt logiska lösning av problemen, eller som en gestaltpsykologisk metod i en uppföljning och utveckling av vissa delar av Flecks kunskapsteori. Om oproblematiska prövosatser, dvs. Kunska1 Intern realism i den ovan anförda betydelsen överensstämmer i stora drag med den av Putnam präglade “ interna realismen “ så som den skildras i Reason, Truth and History, kapitel 3, s. 49: “ it is characteristic of this view [the internalist perspective] to hold that what objects does the world consist of? 2 256 Bhaskars lösning av problemet med kunskapens tillväxt och dynamik är annorlunda. Med utgångspunkt från begreppet global inkommensurabilitet har Simmons analyserat Flecks jämförande epistemologi utgående från sin definition av inkommensurabilitetens natur på ett sådant sätt att den enligt min mening innebär en form av oförenlighet (inkompatibilitet). Detta har en viss betydelse för tolkningen av inkommensurabilitetstesen. Revue de Métaphysique et de Morale VII (1899). Allt har emellertid någonstans tidigare i för1 ET, s. 95-96: “ praktisch jeder Gedankenkreislauf sowohl mit einer Stilisierung (Verstärkung) wie auch mit einer umstilisierung (Veränderung) verbunden ist. “ 2 Shapin, A Social History of Truth, speciellt kapitel 1: “ The great Civility: Trust, Truth, and Moral Order. “ 3 Kalman, The Structure of Knowing, s. 185: “ The two classical epistemological categories of observation and thinking, as psycho-physical faculties, should be supplemented by at least a third, namely existential trust. “ 63 loppet en empirisk bakgrund eller en verklighetsförankring1 men för att finna denna måste man följa kunskapen bakåt i tiden. Någon absolut fast grund för vetenskapen finns således inte. (ed), Festschrift Meinhof.