De tar repris och spelar om sammafyra takter. Vi har tagit med de delar av bakgrundsmaterialet som vi anser kan ge läsaren möjlighet att placera in de beskrivna lektionssekvenserna i ett sammanhang, samt ge en bild av deltagarnas bakgrund. Vad gäller de sekvenser framför allt i slutet av lektionen när man spelarsviten av Susato, är läraren mycket upptagen med att reda ut vilken fingersättning som ska användas. Läraren förklarar verbalt t.ex. att en ton är ” för låg ” utan attvisa med instrumentet hur en hög respektive låg ton låter, på vilka sätt Resultat olika toner skiljer sig åt, och vilken effekt det får på melodin de försöker spela. Under lektionen skiftas fokus många gånger, och eleven och läraren ärendast delvis i fas med varandra. Den analytiskauppdelningen av musik i enskilda kommunikativa enheter låter sig integöras på samma sätt som i analysen av språket. Noter och greppbehandlas specifikt och ingående på ett konkret förevisande sätt. Kodning av uppmärksamhetsfokus Vi har valt att dela in de olika sekvenserna i lektionen tematiskt utifrån vilka aspekter av musikalisk kunskap som lärare respektive elever fokuserar uppmärksamheten på, utifrån observerbart tal, musicerande och andrahandlingar som vi bedömer vara viktiga i kommunikationen. Musiken har fortsatt att leva sitt eget liv i läromedlen, samtidigt som den blivit alltmindre spelad i andra sammanhang. Det första perspektivet utgår från metaforen ” kognitivt lärlingskap ” (cognitive apprenticeship) som redskap för att analysera och förstå undervisning. Teori turdyrkan, där musiken och andra konstformer antas ge upplevelser ochgestalta det andliga i tillvaron som för människan över hennes fysiskalivsbetingelser och in i en högre dimension. Hans metod för datainsamlingbestår dels av deltagande observation, dels av kvalitativa intervjuer. Teori I en undersökning av hur fyra amerikanska instrumentallärarstuderande beskrev ” bra undervisning ”, fann Schmidt (1994) att definitionernaav ” bra lärare ” var personligt konstruerade utifrån egna erfarenheter somelever. Danmark: Forlaget Midgård. Vårt mål har varit att utveckla begrepp som kan användas inomvetenskapligt, men som även kan bidra till utvecklingen av ett professionelltyrkesspråk inom musikundervisning. Gustafsson (2000) beskriver musikskolornas framgång med att den övertog andra etablerade verksamheter som skolmusikkårer, orkestrar och den instrumentalundervisning som bedrivits i folkskolor och läroverk.