Den härskande demokratiska tidsriktningen sätter snäva gränser för varje praktisk diskussion av Förstakammar-frågan och gör denna endast i ringa mån tillgänglig för konstitutionella reformer. Nu som ofta förut kommer det framför allt an på omdömesförmågan och ansvarskänslan hos dem, som ha att fylla institutionerna med ett levande innehåll, på väljarna och på de valde. Förstakammar-frågan måste alltså väsentligen lösas av våra landsting. Dessas växande betydelse skall måhända bidraga till att giva landstingsvalen ett ökat intresse och landstingen en bättre personuppsättning. På de rättsliga reformernas väg kan man för närvarande så litet uträtta. Med denna resignerade betraktelse måste var och en, som stannar inför vårt Första kammar-problem, börja och sluta.DEMOKRATIENS ÖVERVINNANDE AV FIL. DR RUTGER ESSÉN Den fulla politiska demokratien, som ännu för en generation tillbaka i mycket kunde betecknas som en framtidsdröm, är nu en välbeprövad verklighet. Den allmänna rösträttens tillämpning vid utseendet av folkrepresentationen eller en del därav kan ju i och för sig icke anses konstituera den fulla politiska demokratien. Härför kräves även att demokratiens » folkvilja » utan mera betydelsefulla legala hinder eller dröjsmål får göra sig helt och fritt gällande genom hela statslivet. I denna egentliga bemärkelse är även den västeuropeiska demokratien en rätt färsk företeelse. I England kan dess slutliga seger anses markeras av åren 1911 och 1918 (Parliament Act och Representation of the People Act), i Frankrike får demokratiens genombrott visserligen förläggas ett par årtionden tidigare, men i Skandinavien och framför allt i Centraleuropa infaller denna etapps uppnående först under det stora kriget och senare. Av en äldre generations förgrundsfigurer i striden för demokratiens genombrott befinna sig ännu många i full politisk aktivitet. Deras tidigare kamp för demokratiens seger hade varit huvudsakligen negativt motiverad. Demokratien skulle, hade man hoppats, visa sig fri från alla fåtalsväldets brister, den skulle reagera mot varje maktövergrepp samt framträda som upplyst, tolerant, fri-hetsälskande och fredlig. Sedan den europeiska samtiden nu vunnit en rätt omfattande erfarenhet av demokratiens verkliga väsen, höras mindre ofta uttryck för dessa Ijiusa förhoppningar. Demokratien motiveras i stället i allmänhet såsom » det enda möjliga moderna regeringssättet ».