En nordisk version av pipelinehypotesen formulerades av Ståhle (1997) i form av en eftersläpningshypotes: kvinnoandelen av de högre positionerna som kan iakttas vid en viss tidpunkt är avhängig kvinnoandelarna i de utbildningar (företrädesvis forskarutbildningar) som möjliggjorde vägen till dessa positioner (Ståhle 1997). Ungefär 40 procent av materialet utgjordes vidare av det författarna kallar ” politiska texter, jämställdhetsplaner och liknande ”, vilket utgörs av statliga utredningar, propositioner, riksdagsskrivelser, lagtexter och förordningstexter. Kvinnor och mäns prioriteringar inom den akademiska rollen En annan förklaring till att kvinnor är underrepresenterade inom högskolan handlar om att män och kvinnor gör olika prioriteringar i sina yrkesroller, vilket påverkar kvinnors karriärutveckling negativt. Om ansettelseprosessen ved universitet og distrikshøgskoler, NAVFs sekretariat for kvinneforskning, Oslo. 86 Även metaforen om akademins svarta hål speglar en föreställning om att kvinnorna försvinner från akademin. När eta korreleras med volym visar dock analysen av grundutbildningen att det under perioden 1960-1976 fanns ett negativt samband mellan könsobalans och volym (rho - 0, 631). Innehållet i utbildningar eller vad det forskas om är faktorer inom verksamheten som kan tänkas påverka könsbalansen. De interna strukturorienterade förklaringarna redogör ofta för att det förekommer diskriminering och för hur denna kan ta sig uttryck, men det är svårare att studera dess omfattning och visa på hur denna är relaterad till kvinnors underrepresentation (Kantola m.fl. 2008, Husu 2001, 2005). Det handlar därmed om andelen kvinnor i förhållande till andelen män, vilket är en aspekt på könsbalans.6 Könsbalans utgör en central dimension av jämställdhet. Genusforskningen och feministiska teorier har bidragit till fältet med teorier om patriarkala strukturer och samhällets genusordning som visar hur etablerade föreställningar om kvinnligt och manligt genomsyrar vårt tänkande och präglar även den akademiska organisationen (Acker 1987, 1992). (1984), Understanding Big Government: The Programme Approach, Sage, London.