Församlingarna antas även ha ett inre liv där ett antal människor är verksamma och förväntas samspela med varandra. Svenska kyrkan som välfärdsaktör i en global kultur: En studie av religion och omsorg. Det blir otydligt vad som förväntas av de olika rollerna när rollinnehavarna går från en informell roll till en formell. Results Inter alia the organizational analysis results show that several parishes have accepted a “ market adapted organization model ” in order to compete on the religious market, or perhaps most importantly, to retain their current members. Krav på församlingarnas organisering kan ses som ett svar på de utmaningar som en förändrad samhällskontext ställer men också som en följd av det ökade antalet anställda och professioner i församlingarna: Vi är inte bara en av Sveriges största organisationer, vi är ju också en av Sveriges äldsta. Det vanligaste exemplet är hur staten stiftar olika lagar (inom exempelvis arbetsrätt eller affärsrätt) som alla organisationer måste organisera sin verksamhet utifrån. Vilken som dominerar påverkar i sin tur vilken drivkraft som personen har, och resultatet visar bland annat på drivkrafter som makt, övertygelse och personliga behov. Urval Vid tidpunkten för församlingsintervjuerna hade antalet församlingar i Svenska kyrkan sjunkit till ca 1500, men det innebar ändå att ett urvalsförfarande blev nödvändigt. En lösning är att skilja rollerna åt och isolera dem (församlingsborna möter man i gudstjänsten och kyrkoherden i personalrummet), eller alternativt att spela sin roll på olika sätt gentemot de andra utan att skilja dem åt (tala ett språk till medarbetare och ett annat till församlingsborna). London: Sage SKTF. Nordic Journal of Religion and Society. Det dialektiska förhållandet mellan struktur och aktör, där strukturen ses som både medel för och ett resultat av aktörens handlingar, blir här centralt i relation till organisationsförändringar. Det kan ändå konstateras att förkunnelse om kärlek och gemenskap kan skapa en typ förväntan på de anställdas roller som vanligtvis inte återfinns i andra organisationer. Aktörerna i de här församlingarna kan antas se på församlingen som en religiös organisation i första hand och betonar då skillnader gentemot sekulära organisationer. För de anställda verkar det vara viktigt att de förtroendevalda är engagerade och framförallt syns i kyrkans verksamhet. Gränslöshet Den upplevda gränslösheten innefattar flera olika slags gränser, som mellan det formella och det informella och mellan arbete och fritid.