Så länge kapacitet finns men pengar saknas i vården borde varje tillkommande krona tas emot med tacksamhet, om de inte medför undanträngningseffekter eller lägre vårdkvalitet för någon patientkategori. Ett positivt inslag i utredningen är dock förslaget om en särskild utredning i syfte att studera ett system med fritt vårdgivarval. I ett läge där ekonomin i det offentliga produktionsmonopolet är katastrofal och sjukvårdsköerna växer är regeringen orolig dels för att alternativa sätt att bedriva sjukvård skall tillåtas ta över, dels för att marknaden för de privata vårdförsäkringarna skall öka. Samhällets huvudsakliga uppgift skall vara att sätta de ekonomiska gränserna för de offentliga utgifterna för sjukvården samt inom dessa ramar lägga fast de prioriteringsprinciper som skall gälla. Med vad skall den ersättas? Utredaren har därför lagt förslag som innebär att den högspecialiserade vården vid regionoch universitetssjukhus inte får innehålla några privata inslag även om dessa skulle kunna tillföra sjukvården resurser eller ökad effektivitet. Den s k allemansrätten i sjukvården kan i detta perspektiv lätt komma att utvecklas till en ingenmansrätt. Den erfarenheten behöver tas till vara när framtidens sjukvård utformas. Denna typ av system, som med framgång prövats inom andra områden, skulle kombinerat med fri etablering och givna ersättningar kunna öka mångfalden inom sjukvården och stärka konsumenternas ställning. Vidare får enligt utredaren vissa privata entreprenörer som övertar annan drift från landstinget inte ta emot s k gräddfilspatienter som betalar själva eller kommer med privata sjukvårdsförsäkringar. Vad har regeringen för rekommendation till den som i Västsverige är i behov av en ortopedisk operation, men där det stora universitetssjukhuset nu har 5 års väntetid till ortopeden och där alla remisser från den öppna vården skickas tillbaka? Läkarna möter patienterna, ser deras behov och har kunskap om den vetenskapliga utvecklingen. Vi vet att den kostnadseffektiva privata öppna sjukvården med offentlig finansiering genom den s k läkarvårdstaxan redan lever i ett sådant system. Sverige behöver inte fler regler som förhindrar en ändamålsenlig utveckling av sjukvårdens organisation utan färre. Denna del av sjukvården får också av konsumenterna i de återkommande mätningarna av Svenskt Kvalitetsindex högst betyg. Läkarförbundet menar således i sitt svar att sjukvården snarare behöver större mångfald av producenter än regler, som förhindrar alternativ och utveckling. Det är vårdens innehåll och inte dess driftsform som är av intresse för patienten. Sjukvården behöver således en större mångfald av producenter. Samtidigt konstateras i olika undersökningar att mer arbetsglädje återfinns i privata vårdformer, där det professionella inflytandet är stort.