Finally, I describe possible, future Interactive Music Composition. Antingen väljer systemet automatiskt basar och trumkomp inom samma taktart / metrik, eller alternativt, genom att gradvis modulera metriskt, från en taktart med en underdelning och en puls till en annan taktart med en annan puls. Den upplevdes, trots att den var inspelad med samma akustiska instrument, som om den upprepades. Wesleyan University Press. Exempelvis kan en medskapares handling ge upphov till en ton innanför skalan, följt av en ton utanför skalan. Min lösning är ett ge skiftande respons som bygger på hur man kan variera musik inom ramen för traditionell techno. Handlingar där en enskild person inter Kompositionstekniker agerade och synkroniserade sina handlingar till musiken tolkade jag som att man komponerade, skapade och lekte. Ett skäl till att undersöka improvisationstekniker var alltså att det förutom regler och strukturer också beskrev sätt för hur man kunde förhandla fram social mening som medierades av den musikaliska strukturen. Varje gång en medskapare interagerar i techno-genren ger systemet en respons i form av en kort, perkussiv feedback. &amp; Weaver W. (1949), A Mathematical Model of Communication, University of Illinois Press, Urbana. De små förändringarna över längre tid gör att klangen, knuten till den akustiska jazz-ensemblen, varierar sig. Doktorsavhandling. Cirkelrörelsen gör då att det kan upplevas som att det inte är någon skillnad på reflektion före och efter så länge det är en pendlande rörelse mellan att designa och reflektera. I Do-Be-DJ lägger systemet till en dub-delayeffekt (s. 212), som ger upprepade ekon till varje musikhändelse. Blåsriffens struktur, baserade på ett tema med 3 variationer, gör på det sättet det möjligt för medskaparen att själv välja musiken. Drivet motiverar den som komponerar till nya interaktioner och skapar förväntningar om framtida musikhändelser i den narrativa strukturen. ), Perspektiver på musikk og helse, 30 år med norsk musikkterapi. Basic Books. Hypotesen skall ses utifrån ett musikvetenskapligt perspektiv på vardagsanvändning, identitet och social samhandling med musik, där musiken blir en aktiv aktör i ett nätverk av aktörer som innefattar människor, ting, datorns programvara och musik.