Behandling av svår kärlkramp (angina pectoris) har förbättrats sedan 1950-talet då endast nitropreparat fanns tillgängliga för att lindra besvären. Detta innebär inte att de medicinska landvinningar som medverkade till denna positiva utveckling inte räddar liv idag. För Hodgkins sjukdom har ökningen gått från 20 procent till ca 60 procent relativ överlevnad under motsvarande period. Men, som den fortsatta framställningen förhoppningsvis visar, är det inte fråga om » antingen eller » utan » både och ». Användningen av antidepressiva läkemedel har ökat något i Sverige sedan slutet av 1970-talet, men har från 1990 mer än fördubblats som en följd av introduktionen av selektiva serotininåterupptagshämmare [32]. Låt oss ta ett konkret exempel: blindtarmsoperationer. De amerikanska beräkningarna bygger bl a på en studie av Goldman och Cook. En annan enkel, men viktig, teknologi är hörselhjälpmedel. Analysmetoden har i modifierad form använts i flera europeiska och svenska studier [27-29]. Bunker och medarbetare uppskattar emellertid att livslängden skulle ha ökat med två veckor tack vare bättre behandlingsmetoder för kolon-rectumcancer och två veckor tack vare screening för livmoderhalscancer. Nedan redovisas exempel på att utbyggnaden av hälsooch sjukvården gett substantiella bidrag till folkhälsan. Inhalationsbehandling ger, sammanfattningsvis, lindring av besvären men ingen minskning av dödligheten. Detta är inte heller syftet. Denna utveckling beror säkerligen på flera samverkande faktorer, varvid t ex hygien, näringsförhållanden hos gravida kvinnor, mödrahälsovårdens övervakande och förebyggande insatser liksom den medicinska förlossningsvårdens utveckling; För den enskilda läkaren som vet att en stor del av de patienter som får en viss behandling tillfrisknar och lever länge, är det inte uppenbart att effekten på folkhälsan är relativt marginell. Den kunskap som medicinen och epidemiologin utvecklat om orsaker till sjukdomar, t ex om tobakens skadeverkningar, har använts också inom andra samhällsområden. De förstnämnda ser det som självklart att insatser som inriktar sig på det stora flertalet i befolkningen har större möjligheter att ge effekter på befolkningsnivå. Trots att incidensen av hjärt-kärlsjukdomar minskat kraftigt i Sverige har antalet vårdtillfällen i sluten vård ökat med ca 50 procent sedan 1987 för diagnoser som kärlkramp och hjärtrytmrubbningar. Gamla landvinningar räddar fortfarande många liv