Trots att boken lämnar många frågor obesvarade erbjuder den ändå bitvis stimulerande läsning för den som är intresserad av samspelet mellan medier och vårdpolitik. Just på grund av frågornas komplexitet skulle dagspresstudien ha vunnit på en större metodologisk skärpa och bättre precision i redovisningen. Detta spel har ibland kallats en reaktionstyranni som antas påverka politiken. Artiklarna (som även innefattar ledare, debattartiklar och notiser) publicerades första halvåret 1989 i tolv dagstidningar i sex landstingskommuner. Även om det är något oklart vilka boken är skriven för innehåller den intressanta resonemang om massmedier och opinionsbildning. Boken angriper ett viktigt och metodologiskt komplicerat forskningsområde ur ett hälsopolitiskt perspektiv. Har till exempel 1990-talets besparingar i vården haft någon betydelse för sjukvårdsjournalistikens inriktning? Några gäller » medierna « i allmänhet - trots att varken radio, TV, kvällstidningar eller webben ingår i det undersökta materialet. Ändå tar författaren ganska lätt på problemet. Har vårdköernas längd eller reformer som ÄDEL påverkat agendan? Författaren finner stöd för detta i sin analys av inte mindre än 5 440 tidningsartiklar om hälsa och sjukvård. Medierna inbjuder den ena parten i en potentiell eller reell konflikt att ge sin version av en situation. Den som formulerar problemen och beskriver konsekvenserna av fattade beslut kan besitta en betydande makt utan att själv vara beslutsfattare. Stimulerande läsning Genom att välja vilka frågor som rapporteras, och vinkla eller polarisera åsikter, kan de - avsiktligt eller oavsiktligt - påverka allmänhetens och beslutsfattarnas dagordning. Bo Hagström beskriver sjukvårdsjournalistikens form och innehåll med hjälp av ett omfattande tidningsmaterial. Motparten tvingas till ett svar i form av korrigering, kritik eller försvar. Dessutom redovisas kortfattat 30-40 djupintervjuer (det exakta antalet anges inte) med politiker, tjänstemän och kliniska verksamhetschefer. Ur det perspektivet kan massmedierna ha en avsevärd makt även när det gäller vården. Aktuella frågor obesvarade Lund: Studentlitteratur; Makt kan också vara privilegiet att avgöra vilka frågor som över huvud taget förs upp till diskussion - att bestämma dagordningen. Resultatredovisningen är tryfferad med tolkningar, värderingar och spekulationer, vilket gör redovisningen svåröverskådlig. Utspelet skapar en obalans så länge det får stå oemotsagt. Medierna skapar reaktionshysteri