Då börjar man laborera med arbetsterapi och samhällstillvänd terapi inom den tunga psykiatrin, med det uttalade syftet att återanpassa också de svårast sjuka med hjälp av arbete, se Mikael Eivergård, Frihetens milda disciplin: Normalisering och social styrning i svensk sinnessjukvård 1850 – 1970, Etnologiska skrifter: 30, Institutionen för kultur och medier, Umeå universitet (2003), s. Han skaffar sig en älskarinna som är självständig och nöjd med sig själv. Det förefaller nog som om en del kunde bero på hennes bristande vilja och hennes slöhet.101 Objektivt svårmätbara symtom blir således, i ljuset av patientens personlighet och intelligensnivå, tecken på dålig moral. Här handlar det dock inte om isolering från samhället, utan snarare om isolering från det som borde vara hemmafruns kärnverksamhet; att skapa trivsel, värme och hemtrevnad. 84 Wessley, ” Neurasthenia and Fatigue Syndromes ”, s. 620: LFRF; vol. År 1970 bytte den tidigare ” mentalhygieniska kursen ” på Socialhögskolan namn till ” socialt behandlingsarbete ”, och i Socialmedicinsk Tidskrift skrev psykiatrikern Carlo Perris om ” socialpsykiatri ” som en ny, revolutionerande inriktning.26 Två tidigare separata diskurser, som för enkelhetens skull kan benämnas ” stressdiskursen ” och den ” socialmedicinska diskursen ”, smälter alltså samman under 1970-talet. Pensionsstyrelsen (Stockholm, 1953) Erkända sjukkassor. De vanligaste symtomen utöver den starka tröttheten blir nu darrningar, klåda, ” det pirrar och sticker överallt ”, svettningar, frysningar, impotens, frigiditet. Här finns den frånskilda, yrkesarbetande tvåbarnsSe pckså Olsson, Kön i förändring, s. Han blir ett ideal och och en modernt hot på samma gång. Hos Thorvall, Axelsson och Bergström ligger i stället tonvikten på individen, och hur hon till slut av egen kraft lyckas skapa sig ett sätt att vara som fungerar. 33 Micale och andra har påpekat att sjukdomsdiskurser sällan är så entydiga som de ser ut.