Texten hämtades från World Wide Web 2011-01-03: http://www.sus.dk/files/publikationer/totiltango [1] .pdf Referens 2: Humanistisksamhällsvetenskapliga forskningsrådet (1990) Forskningsetiska principer inom humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning. Sex av deltagarna hade en mycket begränsad kroppskontroll och hade svårt att kontrollera rörelserna i sina handlingar. Musiksessionerna bestod av aktiviteter med deltagarna var för sig och gemensamma aktiviteter. Dialektiken mellan människans diskursiva och estetiska tankeformer innebär att också konsten utvecklas och differentieras som analytiska språk. Musikpedagogisk definitionsmakt handlar här om förmågan att genomskåda och utveckla strategier i förhållande till dessa villkor. Personlighet är de subjektiva kompetenser som gör att människan kan delta i förståelseprocesser och därigenom hävda sin egen identitet. Dels som individuella teorier som existerar i den enskilde människans medvetande. Språkformer som var, och är, dialektiskt förbundna med uppkomsten av de intellektuella tankeformer vilka kan sammanfattas som språkligt tänkande. Om mediering När människan bearbetar ett objekt använder hon sig enligt Säljö av medierande redskap. Instead of contributing to a better understanding of the development of musical knowledge the theories can contribute to various processes of exclusion. I denna modell, inspirerad av Dales diskussion, kan sambandet mellan musikpedagogisk teori och definitionsmakt förstås på motsvarande tre reflektionsnivåer. Logically, it must stem from the fabric of music itself – from the sounds and the relationships between them that make up pieces (ib. (eds.) Kommunikation består av sociala interaktioner som baseras på en ömsesidig förståelse. Iakttagelserna gjordes i deltagarnas vardagliga musikaktiviteter som försiggick en gång i veckan. 5.8.1 Definitionen av språkligt tänkande Språkligt tänkande kan beskrivas som de psykiska processer som uppstår i syntesen av språk och tänkande. Denna förståelse baserades på mina egna musikaliska interaktioner med deltagarna, kombinerat med mina musikaliska upplevelser av interaktionen mellan aktörerna i musikaktiviteterna. En viktig konsekvens av expliceringen av det didaktiska perspektivet var dock att problematiken om musikalisk kunskapsutveckling fick en nedtonad funktion som bakgrundsstudie.