Detta skiljer sig från begreppet handikapp, som är » den olägenhet en funktionsförlust medför för en given person som begränsar eller hindrar fullbordan av en roll, beroende på ålder, kön samt sociala och kulturella faktorer, som kan anses normal för denna person « [3]. Alla individer oavsett social bakgrund, ekonomisk status eller etnisk och nationell tillhörighet bedöms enligt samma livslängd. Man kan också notera att den största andelen sjukdomsbörda i gruppen hjärt-kärlsjukdomar utgörs av för tidig död (YLL), medan den största andelen i gruppen neuropsykiatriska sjukdomar gäller funktionssvikt (YLD). Som exempel kan nämnas posttraumatiskt stressyndrom, där estimatet för hela regionen EURO A är baserat på data från två studier utförda på Island [17, 18]. Vi arbetar nu också med de analyser av riskfaktorer som utgör fortsättningen på WHOs arbete inom detta område och som nu likaledes finns tillgängliga i programpaket liknande det som här använts. Tahereh Moradi, dr med vet, institutionen för folkhälsovetenskap, Karolinska institutet, Stockholm Approximationer och skattningar är utförda i de delar av världen där få epidemiologiska studier är genomförda. I gruppen neuropsykiatriska sjukdomar svarar neurologiska sjukdomar för 15 procent av sjukdomsbördan bland kvinnor och för 12 procent bland män. Som påpekas i folkhälsorapporten är det svårt att översätta det måttet till konkreta åtgärder, eftersom det inte är kopplat till vare sig dödsorsaker, sjukdomar eller riskfaktorer. Debatten om prioriteringar och deras inriktning fastnar ofta på grund av missförstånd om vad man menar med omfattningen och betydelsen av olika hälsoproblem. I detta viktningsschema motsvarar värdet 0 full hälsa, och vikterna antar sedan högre värde ju svårare funktionshindret bedöms vara, upp till värdet 1, som motsvarar död. Denna preferens är kontroversiell men rent empiriskt mycket vanlig [5-7]. Totalt ingår 9 952 vikter i beräkningarna, och de är satta i ett intervall från 0 till 1. För kvinnor utgör de tre sjukdomsgrupperna neuropsykiatriska sjukdomar (24 procent), hjärt-kärlsjukdomar (21 procent) och maligna tumörer (19 procent) tillsammans 64 procent av den totala sjukdomsbördan räknat i DALY. Både diskontering och åldersviktning är kontroversiella begrepp och föremål för debatt [2]. Det arbetet kräver emellertid omfattande genomgång av tillgängliga register och epidemiologiska studier.