Idéerna om själslig och fysisk fostran bars fram av och utgjorde en del av vad Charles Taylor betecknar som modern social imaginaries, sociala visioner med drag av utopier som banade väg för och instiftade en ny och modern moralisk ordning, samtidigt som de i sig fungerade som drivkrafter för att handla i linje med vad som framstod som rätt och riktigt.45 Som Taylor framhåller förmedlades inte bara förståelsen och acceptansen av dessa visioner av idéer utan också av de nya praktiker och handlingssätt som instiftades och efterhand bar upp dem.46 Samtidens moraliska ordning vilar enligt Taylor i denna mening på det ekonomiska system, den offentliga sfär och den syn på demokratiskt självstyre som växt fram med och konstituerat det moderna samhället. Så vitt det är möjligt att bedöma finns sådana nätmötesplatser, vars totala förekomst är oöverblickbar, idag inom alla intresseområden och har förmodligen också gett upphov till en rad nya nätverksbaserade gemenskaper för individer med relativt udda fritidsintressen. Diskursen om ungdom, det vill säga talet och samtalet inklusive debatten om ungdomar, deras livsvillkor, problem etcetera, genomsyras sedan lång tid tillbaka av rumsmetaforer inte minst för olika typer av ungdomsproblem: tidigare talades det exempelvis om ungdomar som var ” på glid ” eller befann sig i ” riskzonen ” och idag talas det allmänt om ungdomar som befinner sig i eller riskerar att hamna i ” utanförskap ”. Mot bakgrund av rumsbegreppets brist på entydighet och att det kan anta en rad olika betydelser i olika sammanhang är det berättigat att fråga i vilken mening man kan tala om fritidens rum och socialisationens och ungdomspolitikens topografi – alltså just på det sätt som jag gjorde i inledningen. Tänkandet om remediering, som har grundlagts av Jay Bolter och Richard Grusin, fungerar på många sätt som en motvikt mot sådana bilder genom att det betonar kontinuiteten mellan äldre medieformer och nya medier.56 Alla nya medier griper enligt detta synsätt tillbaka på och bär på spår av äldre medier, samtidigt som de introducerar något nytt som överskrider ramarna för den tidigare medieutvecklingen. Dessutom kan den betraktas som en social fråga. Stockholm: TankeKraft Förlag 2007. Stockholm: Carlssons 1992.