R .. 906 » Figge » (roman af Georg Nordensvan), anm. af 0. H. 910Likställighet och Tyranni. (Strödda anmärkningar till ” Giftas ”) * Af August Strindberg. Ätt kalla qvinnan det svagare könet, har icke några grunder i naturen, men väl i bibeln, der qvinnan uppges vara skapad efter mannen såsom ett supplement. Qvinnan har som moder haft oss alla, stora och små, under sin vård och aga, och derför har hon alltid en viss art ringaktning för mannen. Som moder känner hon sig vara född att herska, och hersklystnaden är ett ganska framstående drag hos henne. Och det är denna hersklystnad som i den osunda delen af nutidens qvinnorörelse bryter fram som hat mot de föregifna » tyrannerna ». Hon mottager derför utan tvekan mannens hyllning, och att ha en » tillbedjare » blygs ingen qvinna för, men väl för motsatsen. När menniskan genom utflyttning till länder med för kallt klimat för frukters frambringande hela året om nödgades söka sin bergning genom jagt, är det icke osannolikt, att de hafvande qvinnoma, som icke kunde jaga, stälde sig under mannens beskydd. Deraf hennes » underordnade * ställning, om det är underordnadt att Ur dagens krönika. * vara herre i huset, under det mannen är herre utom huset, och knapt det! Eller för att begagna nya ord: hon blef slafvinnan inne i huset, derför att hon skulle amma, vagga och laga mat, under det han blef slaf utom hus, der han skulle arbeta i skogen och på åkern, ty det var icke något nöje precis att jaga då, som det sedan blifvit. När nu samhället eller styrelsen skulle söka hushållen för skatten eller stämma dem för rätten, blef det onödigt, att man och hustru gingo båda: mannen blef målsman, Deri låg icke någon orättvisa, utan endast ett ökadt ansvar, besvär och obehag, som qvinnan gema ville undvara. I äldre tider fick mannen äfven gälda vissa af hustruns brott, hvaremot han egde ta repressalier af hustrun.