Tredjepersonseffekters konsekvenser Att den perceptiva delen av tredjepersonseffekthypotesen (Davison, 1983), d.v.s. föreställningen att människor tror att andra människors upplevelser av hot och risker påverkas mer av medierna än deras egna, även kallat för tredjepersonseffekter (Perloff, 2002), existerar finns det i likhet med andra studier stöd för även i min studie. Antingen har föreställningar om mediernas betydelse stor självständig effekt, genom att förändra människors upplevelser i stadsrummet. Den ontologiska triaden återkommer inom den samhällsvetenskapliga riskforskningen fast på en lägre abstraktionsnivå som: fysisk, social och perceptioner av risk (jfr Ferreira, 2004). Om de båda faktorerna är olika uttryck för graden av kontroll skulle det medföra ett resultat där både en låg grad av personlig oro och en låg grad av tro på mediernas påverkan skulle medföra lägre grader av upplevd otrygghet i stadsrummet. Detta i sig kan leda till att människor bli mer oroliga. En sådan förklaring är fortfarande vara trolig, eftersom alla erfarenhetsvägarna faktiskt har självständiga effekter på den upplevda otryggheten i stadsrummet (även om de främst gäller öde rum avseende medieerfarenheten). Andelen ökar till nästan det dubbla, när bakgrunden utgörs av öppna rum. Närmare två tredjedelar av det lokala hotoch riskartiklarna avser brottslighet att jämföras med en dryg tiondel av det nationella. I ett andra steg avser jag att analysera påverkan på otryggheten i stadsrummet efter olika typer av hot och risker. 7 Det är däremot svårt att på liknande sätt pröva stödet för resultat av den sociala utsattheten för hot och risker eeftersom antalet som endast har social erfarenhet av hot och risker är för få. Hans slutsatser är också något som överensstämmer väl med resultaten i min studie, där människor främst utsatts för stöld och skadegörelse men främst har föreställningar om olika våldsbrott som det allvarligaste hotet mot deras egen trygghet. Tolkningen, inom ramen för resonansteorin är att de som fick en dubbel dos av brottslighet var mest rädda för att bli utsatta för brott. I den tidiga forskningen låg även fokus på den information eller de meddelande som överfördes i kommunikationsprocessen till att senare snarare fokusera på de budskap som förmedlas. De bakomliggande orsakerna kan också avse individens predisposition som utgörs av sådant som individens kön och ålder men också av sådant som egenskattat kön.