Även om det finns skilda uppfattningar om huruvida teorin är att betrakta som statisk eller dynamisk (Radley &amp; Billig, 1996), betonar Moscovici att sociala representationer har en dynamisk karaktär som skiljer sig från Durkheims kollektiva representationer som är mer statiska till sin karaktär (Moscovici, 1984). Hon menar att de yngre barnens läroplanshistoria bidrar till att synliggöra det historiska arvets påverkan i nutida läroplanskonstruktioner, genom att mönster av arv från tidigare perioder blandas med nya inslag. Markova (2003, p. Germundsson, Per. Elisabet: … ser, ja … dom ser liksom positiva saker som har hänt, eller åtminstone …, då läser dom in liksom att det .. äh … beror på dagis / ja / / ja precis / … sen om det gör det eller inte det är ju en annan sak, men dom är mer positiva till det än vad dom har varit förut … (tystnad) 5. Teorin om sociala representationer kan tillhandahålla verktyg och begrepp som bidrar till fördjupad beskrivning och analys av avhandlingens fokus med utgångspunkt i den common-sense kunskap som förmedlas av deltagarna i fokusgrupperna. Kulturen är ett medium som skapar villkoren för utveckling. Dessa sociala representationer bärs i sin tur upp av representationer som är relaterade till barnsyn, lärarrollen samt förskolans funktion. Lärarna i fokusgrupperna menar att de har relativt goda kunskaper i ämnet. Re-thinking the diversity of knowledge: Cognitive polyphasia, belief and representation. I den nya reviderade läroplanen (2010) betonas dock lärarens roll, och då i synnerhet förskollärarens yrkesroll i relation till de andra yrkeskategorierna i förskolans praktik. Wibecks studie (2002) är ett exempel på hur fokusgrupper valts med utgångspunkt i antagandet att samtliga deltagare haft anledning att fundera över de frågor som studien 9 För en översiktlig beskrivning av den fysiska omgivningens förutsättningar under respektive fokusgruppsintervju hänvisas till rubrikerna Beskrivning av materialet och Fokusgruppsintervjuerna. Begreppet tar sin teoretiska utgångspunkt i det ömsesidiga beroendet mellan självet och andra.