Varen 1928 tige att disponera pengarna pil annat stod byggna,den färdig; den 31 mars ag: de invigningen rum och två dagar senare öppnades biblioteket för allmänheten. Det egendomliga och, orimliga för.hAllandet i Stockholm var nämligen, att iman ej blott saknade ett centralbibliotek utan överhuvud taget av staden driven biblioteksverksamhet av den art, varom, det har a r fraga. vetenskaplig forskning utan den stora allmänhetens krav, ha visserligen existerat i Stockh-olm sedan ganska lång tid till.baka - .hit äro att räkna de talrika församlingsbiblioteken, av vilka de aldsta verkat ända sedan 1860-talet, Stockholms arb,etaqebibliotek, d e av ~olkbildnin~sförbundet grundade biblioteken, den spe&amp;ella typ, som representeras av Stockholms barnoch .ungdomsbibliotek o. s. v. - men .d,et a r gemensamt för dem alla, att de kj varit kommunala institutioner, om an staden i ett par fall pA senare Ar gett betydande bidrag till driften. Lösandet av byggnadsfrlågan för ett ~tockholms stadsbibnliotek ledde emellertid automatiskt till biblioteksverksamhetens kommunalisering. I maj 1925 utnämndes till stadsbibliotekarie fil. - dr Fredrik Hjelmqvist, och 1:sta juli samma Ar började en, visserligen helt liten inköpsoch katalogiseringsavdelning sin verksam het. ' betydligt under år 1927 i samband ied .. att:arbetsrummen i nybygget .kunde tas i bruk. När byggnaden stod färdig, hade ' min redanett bokbestand omc:a. Den höga boksiffran berodde i ganska avsevärd grad på de stora tillskott, som kommit frAn bibliotek, som nedlagt sin veiksamhet med anledning av stadsbi.bliotekets grun.dande. Det kan vara skal att i detta sammanhang rätta en vanlig missuppfattning, n,ämligen att tillk-omsten av ett stort centralbibliotek skulle bety.da, att man koncentrerade all verksamhet till denna enda byggnad. Detta är ingalunda förhållandet.