Att åka och handla med familjen på en plats utanför det egna bostadsområdet leder också till en genom egen erfarenhet förvärvad kunskap om och relation till platsen, dock inte till en djupare ” insider ” relation. Det fanns dock även barn i detta område som fick röra sig i hela området.66 Bouw och Karsten visar även att föräldrar främst ser farliga män, vatten och bilar som de största farorna för barnen, medan barnen själva främst är rädda för andra barn och i synnerhet större killar.67 Som jag nämnde i avsnittet om sociala relationer diskuterade även Eva Lis Bjurman (1981) detta. En vanlig motivering till varför barnen gillar en plats är den som Felicia i femteklassen på Backhagenskolan anger: ” därför att jag bor där och de flesta av mina kompisar bor där ”. Neighborhood Effects and Social Mobility. Gruppintervjuerna visar dessutom att det i jämförelse med mer neutrala platser finns många fler berättelser om negativt stämplade platser – eller positivt stämplade för den delen – vilket medför att barn inte har så mycket kunskap om neutrala platser som ligger utanför det område de normalt rör sig i och har direkt erfarenhet av. 10 För en historisk genomgång av boendesegregationens teoretiska ansatser se Molina, Irene (1997). Lund. På helgen är han hemma själv eller med en kompis, ute med en kompis samt hemma hos en kompis. Aktiviteterna skedde ofta på platser utanför det egna bostadsområdet. SARWAN: Det går inte … SALEM: Jo ibland går det … det går faktiskt, vissa kanske i stan de åker kanske hit, i bussen kanske de vill sitta bredvid sitt barn, så man flyttar på sig sen 22 Franzén, Mats (2001:36). The study shows that the possibility to get their own direct experience of other neighbourhoods differs between groups of children, much depending on the geographical extension of their social networks, which in turn appears mainly to be a consequence of school reception areas and, indirectly, school popularity. Rädslan kan även ha en könsdimension. &amp; James, A. Resten av tiden är hon hemma. Ett exempel på hur en karta används i en gränsdragningsprocess är kartan från en pojke som bor i Sandberga och går i årskurs 5 i Sandbergaskolan.