Personen utvecklar en avvikaridentitet och blir den person som människor i omgivningen förväntar sig att han eller hon ska vara (Becker, 2006 s. - Om en ungdom hade gett en lätt knuff till en jämnårig på skolan när han eller hon inte ville bjuda på godis, snus, en cigarett, en mindre summa pengar eller liknande, och ungdomen efter knuffen fick det som den ville ha - är det någonting som du tänker ska komma med i enkäten? Lund: Studentlitteratur. Ja, det är ju nästan värre. Vad ska räknas med respektive inte räknas med? Någon av de uppräknade handlingarna hela livet: 82 % Dunér &amp; Haglund (1974) Tonårspojkar och brott: kunskaper, attityder och faktiskt beteende. Svenska självdeklarationsstudier – en översikt I följande kapitel redovisas operationaliseringar av brottslighet i svenska självdeklarationsstudier för att delvis uppfylla delar av avhandlingens övergripande syfte om betydelsen av metod och mätinstrument i produktionen / konstruktionen av kriminologiska data.21 Den mer konkreta frågan som översikten ska besvara är: Hur har det generella begreppet brottslighet omvandlats till konkreta frågor i frågeformulär till ungdomar? Stöld från butik / snatteri, stöld från skolan, hot / rån och misshandel (ej familj) är exempel på sådana frågor. I litteraturen om mätteori skiljer man mellan direkta och indirekta mätningar. En person som inte vill se sig själv som ett offer kan ändå erkänna att hon eller han har blivit bestulen eller gjort sig illa i ett slagsmål. Så kallade offerstudier finns inte med då avhandlingens syfte är att undersöka just självdeklarationsstudier, det vill säga studier där respondenterna ombeds deklarera sin egen delaktighet i brott. Frågan som här rubriceras som hotat för att få sak är formulerad i enkäten som: (Hur många gånger har Du gjort följande saker under de senaste 12 månaderna) Hotat någon med stryk eller vapen för att få pengar eller andra värdesaker? Hur tyckte du att det var att svara på frågeformuläret? Brott och straff i Sverige. Ungdomar och brott åren 1995-2005. 6.3.2 Enkäterna och uppföljningsintervjuerna Uppföljningsintervjuerna med skolelever fungerar som sagt som det huvudsakliga materialet i närstudien. Men känslan och minnet av situationen var ändå att det var någonting som borde komma fram i enkäten. Då är det inte heller möjligt att kontrollera beroendet mellan elevernas rapporterade erfarenheter och identifikation på något annat sätt än utifrån den kvalitativa analys som görs.