Barnen har inte samma nära kontakt med läraren i och med större klasser vilket medför att det inte är lika lätt att få hjälp, det är högre ljudvolym och de blir inte sedda på samma vis längre. Uppsala. 61 Lundberg et al. Vidare stärker skolan känslan för platsen, man har gått i en viss byskola, influerad av lokal kultur och aktiviteter i bygden. Var och när familjerna är i skolan respektive på arbetet påverkar tydligt hur de rör sig i rummet. Väster om Ydre ligger Tranås vilket även är ett tätbefolkat område. Vad gäller eldsjälarna i kampen för bevarandet av byskolorna samt friskoleetableringarna, skulle kommunen troligtvis ha nytta av dessa personers engagemang och handlingsförmåga för att skapa något varaktigt för bygdens överlevnad. Intervjufamiljerna har fått nya rutiner, nya rörelsemönster och nya platser att förhålla sig till (se figur 10). 5.4 Spänningar i bygden Skolnedläggningarna har skapat spänningar i bygden och misstro mot kommunpolitikerna. En resurs i avståndet till stress, hög ljudvolym och högre befolkningstäthet. Studentlitteratur. Skolan tillåter tillfälliga avvikelser från närvaroplikten, men dessa är inte acceptabla på regelbunden basis. Som så många andra intervjupersoner beskriver Märtha hur skolnedläggningarna orsakat slitning mellan byarna: Konsekvensen av det här har ju blivit en ordentlig splittring i kommunen. Däremot reser männen på landsbygden längst per vuxen i bil till egna fritidsaktiviteter. Ett exempel är att familjerna inte vill att de yngre barnen går i grundskolan i Österbymo. Hillevi uttrycker: Det stora problemet med nedläggningen är att klasserna splittras. Annas tisdag 75 Figur 5. Familjerna kan inte påverka alla delar i sin livsmiljö. Witten et al. Lundberg, Bertil &amp; Karlsson, Svante (2002) Lokala utvecklingsstrategier - perspektiv, resurser och beroenden. Alternativt Har ni fortfarande för avsikt att inte placera era barn i friskolan nästa läsår? Den här studien har utgått från rumsliga och tidsmässiga faktorer för att analysera betydelsen av förändring där även tankar och känslor har kommit till uttryck. Ingen kommer. Beslutet att välja skola skedde därmed inte bara utifrån hänsyn till den egna familjen, utan även av omsorg om övriga barn i bygden. I kapitel sex behandlas föroch nackdelar som rör barnfamiljernas vardagsliv. Byskolornas tid är över. Däremot är utbytet mellan stad och landsbygd så pass frekvent att en uppdelning inte alltid är självklar.222 Även Stenbacka beskriver komplexiteten i relationen mellan stad och landsbygd.