Ibland präglas artikeln av ett genomgående inslag av att nu avslöja hur det verkligen förhåller sig. En debattartikel får gärna tillspetsade formuleringar för att anpassas till dess huvudbudskap. Orealistiskt om dokumentation Det är ett mycket tufft och orealistiskt krav på dokumentation, som Läkemedelsverket ej tillämpar. Primär effektvariabel var den vanliga kombinationen hjärninfarkt, hjärtinfarkt eller vaskulär (ej enbart kardiovaskulär utan även cerebrovaskulär) död hos patienter, som var rekryterade från tre sjukdomskategorier: stroke, hjärtinfarkt och perifer kärlsjukdom. Det fanns en betydande överlappning av diagnoser mellan subgrupperna som möjliggjorde en tilläggsanalys, vilken ej kunde belägga någon avvikelse i behandlingseffekt mellan subgrupperna. Även författarens avvikelse från Läkemedelsverkets uppfattning att dipyridamol ej utgör något förstaeller andrahandsalternativ vid antitrombocytbehandling vid ischemisk hjärtsjukdom [4] hade då kunnat tillrättaläggas eller modifieras. och » dokumenterade » effekter i strokeoch hjärtinfarktgrupperna, trots att förutsättningar härför saknades i den aktuella studien. Författarna uppmärksammar en lägre riskprofil än förväntat i sitt material, vilket leder till en kompletterande analys och diskussion i en senare artikel [3]. Subgruppsanalyserna Det är som bekant acetylgruppen i ASA som besitter den trombocythämmande effekten och alla salicylpreparat är i detta avseende verkningslösa. Läkemedelsverket och SBU har accepterat indikationen för ett preparat utifrån en allmänt omvittnad högklassig klinisk prövning så är det rimligt att SBUs ordförande ansluter sig till denna bedömning utan » frågetecken för stora patientpopulationer ». Den avsåg att belägga en bättre klinisk effekt av klopidogrel gentemot ASA. Det bör även gälla med vetskap om all den dokumentation som ASA har och som ju också motiverar förstahandsvalet av ASA. Författarna argumenterar övertygande för en studie på denna sammansatta patientpopulation med en gemensam underliggande sjukdomsprocess vars kliniska händelser påverkas av antitrombocytbehandling. I stället fokuseras en stor del av debattartikeln på subgruppsanalyser av patientpopulationen med påpekanden om att man ej kunnat påvisa » gynnsamma » Slutligen hade det i denna debattartikel varit önskvärt med en granskning av referee, och varför inte av SBU, så att det felaktiga budskapet på flera ställen att salicylika har antitrombotiska effekter hade blivit tillrättalagt.