Resistent tbc är vanligare bland utlandsfödda än bland svenskfödda (Tabell I). För ett adekvat tbc-program krävs enligt WHO en korrekt fullföljd behandling av minst 85 procent av patienter med lungtuberkulos. Resultat för 1994-2000 redovisas i det följande. Exempelvis fann man under pågående miljöundersökning att en kvinna smittats av en sammanboende kvinna på ett ungdomsboende, för att senare överföra infektionen till sin make och tre systrar, som alla utvecklade tidig lungtuberkulos. Sedan 1994 har resistenta tbc-isolat från patienter med nyupptäckt tbc i Sverige typats vid Smittskyddsinstitutet med denna metod. Flera kluster av identiska stammar (2-27 patienter per kluster) identifierades. Mycobacterium tuberculosis-isolat från 192 patienter med resistent tuberkulos i Sverige under 1994-2000 har studerats med molekylärepidemiologiska metoder. Epidemiologiska samband När isolatens RFLP-mönster jämfördes med den internationella databasen T-base matchade deras mönster till 92,3 procent med mönstret hos ett isolat från en patient i Ruanda (referensstam BEA-000007341), vilket talar för ett starkt släktskap med denna stam. Kombinationsbehandling med minst tre läkemedel krävs för att motverka resistensutveckling mot använda medel. Resistent tbc har varit ovanlig i Sverige men har under senare år ökat och utgör idag över 10 procent av alla nya fall. rad 2-4: isolat med identiska avtryck; Gunilla Källenius, professor, överläkare, Smittskyddsinstitutet, Solna (gunilla.kallenius@smi.ki.se) Med införandet av tbc-medel som streptomycin, isoniazid, pyrazinamid och rifampicin har dödligheten sjunkit kraftigt. Sven Hoffner, docent, chefsmikrobiolog Metoderna bygger på » fingeravtryck « av de infekterande organismerna. Britt Norén, smittskyddssjuksköterska Pilar indikerar kluster av identiska stammar. Mellan 1996 och 1998 identifierades två isolat per år med detta RFLP-mönster;