För det är oerhört viktigt med säkerheten i det här projektet, vi får inte äventyra någonting, understryker Mikael Runsiö. - Vi tror att den nya tekniken kommer att utveckla kirurgin, vi tror att det kommer att kunna leda till mindre traumatiska ingrepp. Ett problem med hjärtkirurgin är ju att för att komma åt hjärtat måste kirurgerna ta sig in i brösthålan och då måste de såga bröstbenet mitt itu eller öppna mellan revben. Vårdtiden är nu ungefär en vecka och konvalescenstiden upp till två månader. Nu finns också utrustningen på plats på Karolinska sjukhuset och nästa vecka kommer ett team från thoraxkliniken att åka iväg utomlands för utbildning. Han jämför med när den första pacemakern kom, den var stor som en byrå som patienten gick omkring med bredvid sig, nu är den som en femkrona ungefär. - Den här tekniken befinner sig lite på byråstadiet. Så det är ett pedagogiskt instrument som kan leda till bättre utbildning. Det berättar Mikael Runsiö, verksamhetschef på thoraxkirurgiska kliniken på Karolinska sjukhuset. - Vi byter ut bensåg och sårhakar mot tunna instrument som bevarar bröstkorgen intakt. Ingreppet blir mycket mindre och vårdtiderna kortare. Varje ingång är mycket liten. - Vi är inne i ett pionjärstadium av en ny teknisk era, kan man säga. Med den nya tekniken kortas vårdtiden och konvalescenstiden blir betydligt mindre, säger Mikael Runsiö. Men han understryker att det är en teknik som verkligen är i sin linda och att det inte handlar om några lättköpta segrar. Vid vissa operationer som man ska lära ut till en mindre kompetent kollega så är det väldigt svårt att alltid visa så att eleven ser och sedan är det ibland svårt för instruktören att se vad eleven gör.