Sköldberg (2004 s. 76) skriver att det inte råder konsensus bland forskare vad gäller t.ex. idioms semantiska varierbarhet. En korpusbaserad kartläggning av ordförrådet i läromedel för grundskolans senare år. I: The Alberta Journal of Educational Research 20. E., Catford, John C., Halliday, M. Cowie, Anthony P. From Usage to Grammar: The Mind ’ s Response to Repe­ tition. The L1 students use more conventionalized figurative word combinations than the L2 students. 4 För en diskussion kring Googles lämplighet som referensmaterial se bl.a. Moon (2008:28), Lorentzen (2008:260) och Studie III. Ser man på tabell 8.2 som helhet, kan man konstatera att 75 variationen bland resultaten för de enskilda uttrycken inom varje grupp är relativt stor. S. I analysen jämförs de avancerade inlärarnas svar med resultaten från en infödd kontrollgrupp. Tankemönstret som ligger bakom denna fraseologiska enhet är ishockeypuckar som skjuts rakt mot mål. Var, när och hur ofta kan vi använda ordet? Om man utgår från faktorer som t.ex. genomskinlighet, är det inte särskilt överraskande att fler elever förstår uttrycket sätta färg på något än uttrycket prata i nattmössan. Här finns heller inga signifikanta skillnader mellan startåldersgrupperna. Den huvudsakliga skillnaden tycks ligga i att inlärarna använder fraser som är utmärkande för ett mer informellt språkbruk, vilket gör att 38 de i det skriftspråkliga sammanhanget framstår som mindre idiomatiska (2003:108f). AnvändNORDAND 2 20 08 121 JULIA GROßE ningen av snacket går i (4) kan alltså beskrivas som konkretisering i idiomschemat (se figur 2). A. Ekberg, Lena 2004: Grammatik och lexikon i svenska som andraspråk på nästan infödd nivå. These then require additional rules to combine. Det verkar inte heller finnas något uppenbart samband mellan årskurs och resultat.