merna. vad de ha i clen iiiiningar rörande de friimmande spraken, varande f lickskolau. Övningsiimnena, angilencle intagning, och examina, prakteckning, musik, gyninastik, slöjd och tiska iitbi~dningslinjer, .sta£s~kola och Iiiish~llsgörom~l, böra göras obligatoprivatskola, hygieniska synpunkter m. rislca. At liusli~tllsgöromil vill man m. Ii#f te tillf alle ges ' a t t redogöra f ör de De, som valja det tredje fr2iniinande sakkiinnigas st#llniilg till nBgrc? av spraket, böra i tvii klasser f &amp; valja b0r.t dessa spörsmbl. teckning eller slöjd .. KERSTIK. FJETTERSTRÖX Den segslitna frltgan om sarniinder' ' röken Liwins problem ar icke ett feministiskt problem, ett problem: spänningen .mellan sj&amp;lv&amp;indig och välskött arbetstillvaro il ena sidan, ii den andra känslotillvaro. Boken om Elma L. har ingenting direkt a t t göra med fragan om dennes kompetens och saklighet, eller med friigan om den mer eller mindre tillfredsstiillelse denna duglighet och den darav. följande arbetsinsatsen ger henne sjalv - annat an i den meningen att har &amp; r tillfredsstiillelsen uppenbart otillräcklig. Men en dylik otillräcklighet iir ju ingenting exceptionellt och kunde ha exemplifierats ocksa medels en manlig romanhuvudperson. A t t jag icke tiinjt u t min bok med skildringar eller tablaer fran fröken Limins arbetsfiilt, beror p &amp; a t t jag fann detta fullkomligt onödigt. Fröken L:s historia ar en helt och hallet inre. Hon a r en människa med starka affekter, med ett starkt driftliv, som alltigenom pressats tillbaka. Den konventionella och stränga uppfostran, avskyn för fadern, de tranga hemförhiillhndena ha fran början hämmat chanserna för normal erotisk utveckling.