Tack också Tomas Saar för konstruktiva kommentarer och synpunkter på mina seminarietexter, och Marie Karlsson för noggrann läsning av mitt slutmanus. Samtalsgenrer i gymnasieskolans litteraturundervisning. Holst, Elizabeth (2000). Paus kortare än 1.0 sekund eller brott i talrytmen. Sex av pojkarna i klassen hade vid tillfället för brevskrivandet läst ut boken. Den tredje språkhandlingen Berge urskiljer är de rituella handlingarna. De kan helt enkelt inte värja sig från att reagera på dem. Establishing the relevance of conjoined participation in conversation. Att pojkarna ständigt håller med varandra och att de fyller i och fyller ut varandras yttranden ser jag därför, till skillnad från Hultin (2006) inte som sekvenser som visar på att det finns dialogiska kvaliteter i pojkarnas samtal utan tvärtom, något som är en del av pojkarnas utvecklande av en auktoritativ diskurs. Undvikandet av det intima är ett drag som kommer att återkomma i samtliga litteratursamtal som analyseras i den här avhandlingen och jag kommer att återuppta denna iakttagelse längre fram i min text och föra en utförligare diskussion kring detta när vi har tagit del av fler samtalssekvenser. Engqvist, Hans Erik (1981). Conny: Sol hela dagen. Det finns röster i samtalet som erbjuder ett annat sätt att vara pojke på där pojkar tillåts att vara känsliga och samtala om relationer, men dessa positioner underordnas och undviks. In N.J. Enfield &amp; Stephen C. Levinson (Eds. Det finns många handlingar som kan karaktäriseras som bekräftelsesökande och insisterande och genom att instämma i varandras påståenden, komplettera något påstående och fylla i och fylla ut varandras yttranden samarbetar pojkarna och förhandlar på så sätt fram en gemensam berättelse om det de har läst. McCormick (1994) beskriver förhållandet mellan text och läsare som en öppen interaktion mellan dem båda: ” […] both readers and text contribute to the reading process ” (s. 69). These are abilities that they will continue to use as literate and humane thinkers throughout their lives. Vad man säger i en intervju tillsammans med en vuxen och hur man sedan agerar tillsammans med jämnåriga klasskamrater är ofta helt vitt skilda fenomen, och det är just det senare fenomenet en lärare möter i klassrummet.