Från en broskbiopsi frigörs broskcellerna med hjälp av enzym, cellerna odlas i tre veckor i patientens eget serum, och slutligen injiceras flera miljoner celler tillbaka under en benhinna i det skadade området (LT 1995; 92: 3315 - 20). Ett lämpligt kliniskt område för en tidig användning av humana embryonala stamceller skulle kunna bli vid behandling av broskskador. Det finns därför en större potential med embryonala stamceller än vad dagens teknik erbjuder, säger Anders Lindahl. - När det handlar om artroser skulle man på sikt även kunna tänka sig att bygga upp större strukturer, ledytor, och kanske skapa biologiska proteser. Så egentligen handlar det inte om någon riktig styrning av stamcellerna. Bland annat är ju avstötningsrisken för brosk, som saknar blodcirkulation, inte lika stor som för andra typer av vävnader. Göteborgs var först i världen med att utföra den här typen av operationer, och nu har omkring 1 000 patienter från hela Sverige genomgått behandlingen. Peter Örn Även det är gjort med stamceller från mus, och vi ska nu använda de humana embryonala stamcellerna i ett försök att nå liknande resultat, säger Anders Lindahl. Men även om redan den etablerade tekniken med celltransplantationer fungerar bra, menar Anders Lindahl att forskningen kring humana embryonala stamceller är högintressant även inom hans arbetsfält. Stor potential Därför har han valt att ingå i forskarsamarbetet kring humana embryonala stamceller här i Göteborg. Även om man lyckas differentiera embryonala stamceller i riktning mot bindväv och brosk återstår flera steg innan cellerna är möjliga att testa kliniskt. Det finns redan studier som visat att embryonala stamceller från mus kan utvecklas till broskceller. Kan vi bara hitta rätt typ av stamceller kanske det räcker med 10-30 olika cellinjer för att ta fram broskceller till de flesta individer. Höga sterilkrav Dels finns risken för avstötning, vilken dock anses som mycket liten på grund av vävnadens karaktär, och dels måste risken för tumörbildning elimineras. Professor Anders Lindahl, ordförande i ledningsgruppen för stamcellsforskning vid Sahlgrenska Akademin, har sedan mitten av 1990-talet behandlat broskskador med hjälp av celltransplantationer. Genom att tillsätta vissa tillväxtfaktorer kan man öka halten av broskliknande strukturer i odling.