Hans skiss av det athenska statsskickets utveckling ger det första exemplet på politisk historia i vår tids mening; i sina föreläsningar om statskonsten lägger han en fast grund för samhällsvetenskapen; i Metafysiken ställas för första gången Hellas ' tänkare från Thales till Platon in i ett idéhistoriskt sammanhang. Till dessa epokgörande verk sluter sig värdigt den lilla fragmentariskt bevarade skriften om diktkonsten. Den ger på ett femtiotal små trycksidor en knapp framställning av hjältediktens och sorgespelets uppkomst och utveckling samt en analys av dessa diktarters säregna karaktär och de krav de ställa på diktaren: men den är det senapskorn, ur vilket all senare litteraturforskning spirat upp. Bokens anseende har lidit på, alt den under vissa tider missbrukats som en lagkodex för poesien; nu står det oss fritt att erkänna, att dess föreskrifter och iakttagelser vittna om fin estetisk uppfattning och ovanlig skarpblick särskilt för den dramatiska tekniken, och att grundidéerna i den där skisserade poetiken väl äro värda att. beaktas även i den aktuella diskussionen. Därtill räknar även språkvetenskapen den lilla boken bland sina klassiska dokument; i något löst samband med de stilistika föreskrifterna för tragedien ger Aristoteles nämligen en klassifikation av språkljud och ordklasser, som fått grundläggande betydelse för den grammatiska begreppsbildningen. Trots sin omätliga historiska betydelse och sitt i många avseenden be-ståndlande värde torde Aristoteles ' Poetik i nutiden knappast kunna påräkna någon mera vidsträckt läsekrets; den är icke och har aldrig varit någon populär bok. Aristoteles saknade ingalunda förmågan att skriva elegant och lättfattligt — ett vackert exempel ger skriften om Athens statsskick — men i Poetiken har han låtit alla dylika hänsyn fara: boken har, litterärt sett, karaktären av ett akademiskt kompendium. Stilen är naken och abstrakt, tankegången ofta endast skisserad, framställningen späckas med facktermer, tröttande rekapitulationer omväxla med antydningar vilka förbli dunkla för dem som ej varit i tillfälle att följa professorns föregående kurser.