De berättar att de ofta har gemensamma fritidsaktiviteter, spelar tennis eller dansar tillsammans och att de tar gemensamma instrumentlektioner. Det handlar helt enkelt om hur deras liv ser ut utanför skolan. Urvalet av föräldrar och elever har gjorts i samråd med och med hjälp av med skolledningarna på respektive skola. De personer som sammanförs till kategorin behöver inte nödvändigtvis ha så mycket gemensamt, förutom just de egenskaper som de tillskrivs i samband med konstruktionen av den sociala kategorin. Självidentifikation handlar dock även om upplevda likheter, att identifiera sig med någon eller något. Runfors beskriver: Lärarnas arbete formade sig till ett utjämningsprojekt och till en kamp för att kompensera ” invandrarbarnen ” i förhållande till skolans ” normalbarn ”, vars förebild tycktes vara ett svenskt, urbant medelklassbarn. Detta hävdas i polemik mot Anna Fransson och Irene Wennemo (2003) som i rapporten Valfrihetens pris – En analys av grundskolan 1995 – 2001, utgiven av Näringspolitiska enheten på LO, drar slutsatsen att de totala kostnaderna per elev ökade om andelen friskolor i en kommun ökade. Precis som inom den internationella forskningen på området är svensk forskning centrerad kring effektivitet å ena sidan, och jämlikhet å den andra. Fylla på utifrån? Och så är det ju för att vara krass. Ett fält utmärks av att de resurser och tillgångar som individerna och institutionerna konkurrerar om fördelas och tilldelas sitt symboliska värde från positioner inom fältet i fråga. Culture, institutions and the unequal effects of school choice, New York, Teachers College Press Woods, P. Slutsatserna av de studier som jag redovisat i denna översikt är många gånger inte överensstämmande. Och för ” invandrareleverna ” tedde sig eleverna på andra sidan gatan som främlingar i större utsträckning än de ditresta slagskämparna från en annan skola. Speciellt om de är jättesnobbiga, det kanske skulle vara jobbigare att smälta in. Detsamma gäller elever med utländsk bakgrund som bor i innerstaden, men identifierar sig med de skolbytande eleverna med utländsk bakgrund, och också blir accepterade av denna grupp. Det allra bästa hade varit att flytta hit, men det är inte alldeles lätt att göra det. Elevernas frikoppling antas, av förespråkare för detta synsätt, leda till ökad social rättvisa, demokrati och integration på längre sikt.