Skunk: Gudh weet om dhe ha någon fördel af bytet, ty då tages åkeren ifrån dem, dhen dhe nu niuta så länge det är obytt; sedan weet man intet hwad intention Rugman har här med, jag befarer, att när Rugman får bytet, gör han sig goda dagar dher af, drager sedan af, och lemnar hustru och barn gumman på händer. Detta sade och Prof. Fornelius. Rector och h. Åkerman, så wijda det är en quaestio juris, så kan man intet neka skifftet. Höltz före wara bäst, om h. Henrich wille lösa till sig den fasta egendomen och gifwa dhe andra peningar; och att Consistrm sökte conservera enkian wed åkeren, ty bondegården kunna icke arfwingarne komma till. Rector frågade, om h. Henrich skal då citeras hijt? Sades af Rectore och Arrhenio, att dhe både hade hördt det h. Henrichz hustru är tilfridz med bytet. Resol. Han citeras hijt såsom till skiffte wid 20 dagz tijdh. Sedan frågade Rector hwilka som skulle sättias till tutores för dhe omyndige barnen och för den wanartige sonen? Sades att dhe äre närmast der till, som på fädernes sijda äre, såsom Gyllenbring, och om någre flere äre. 3. Företogz h. Archiepiscopi och Ringii sak. Och först mentionerade Rector, att sidst dhe borde ha upkommet kom ingendera upp, 2. att Ringius hade wräket Rectorem och Åkerman, och sådant förut böra considereras. Åkerman: jag weet intet än hans skäl der till, han måste komma in och wijsa dem, ty i 36 cap. Kon.B. och 36 TingB. finnes att jäf bör märkeligen pröfwas. Sedan uplästes desse skäl af Ringii inlaga, nembl. derföre att Prof. Åkerman hat förr wäret werderingzman och domare i denne saken. Åkerman sade: Anbelangande det, att jag war domare och werderingzman, så