Gymnasistföreningen kan dock betraktas som en första organiserad inskolning i associationsandan. Samtidigt var det en stad på tröskeln till modernisering, och seklets andra hälft medförde grundläggande förändringar av såväl stadsliv som näringsstruktur. Det antågande nya samhället tillät större individuell frihet, men krävde samtidigt utökat medborgerligt ansvar. Snarare tycks det ha impregnerats av många skilda idéströmmar. 10 – 16 samt Lars Pettersson i ” Pedagogik och historia: En komplicerad förbindelse ”, i Staffan Selander (red. UGF. Joel Sjöstrand, ” Frihet är det bästa ting, etc. ”, FAV. 43f, samt Louis de Geer, ” Linköping och Uppsala 1828 – 1832 – 1836 ”, ÅSU [40] Lund 1934, s. 10. I upprätthållandet av denna ordning var våld eller hotet om våld betydelsefulla sanktionsmedel. Utbildning blev ett redskap i konflikten mellan samhällsgrupper. Slutligen måste exklusiviteten i att vara gymnasist ha minskat betydligt, och rimligen då även viljan att knyta sin identitet till detta koncept. UGF. Florin och Johansson betraktar klubbverksamheten som en miniatyr av vuxna mäns offentlighet och därmed som en viktig träning inför en kommande roll i densamma. Bildning som socialt och könsmässigt kodat, som frigörande kraft samt som individuell förädling i kollektiva former Som det inledande citatet låter påskina behäftade gymnasister bildning som samhällsföreteelse med socialt särskiljande förtecken. A. Andrieux, En polisprefekts memoarer B. Besant, De fattigaste i London Bjursten, Gyltas grotta Egoismen Ödets lek Blanche, Banditen Vålnaden Taflor och berättelser (2 b.) A.I. Otterbjörk, Roland, ” Hur var namnet? Samhälle och politik: Hvilken styrelseform har framtiden för sig, den republikanska eller den monarkiska? UGF. I det inledande numret från 1898 skrevs på följande sätt om tidningens syfte: ‟Norrskenet‟ vill och skall vara det band, som sammanknyter oss alla, den kraft, som åstadkommer en lifligare beröring och större förtrolighet oss emellan. Om föreställningar om kvinnan och kvinnlighet framstår som ambivalenta, var det knappast heller någon entydig manlig mall som förordades.