Förutom begåvningsprofilen är den biologiska mognaden normalfördelad. Stiger däremot antalet diagnoser till nivåer betydligt över vad som är vanligt för andra ärftliga sjukdomar måste man fråga sig vilka andra faktorer än arvet som är inbegripna. Skulden / orsaken läggs på individen. I en befolkning är människans egenskaper normalfördelade. Utbytet av erfarenheter begränsas och den personliga utvecklingen beskärs. För tillfället härskar en snäv medicinsk förklaringsmodell. Ärftliga sjukdomar är sällsynta. När kulturella handikapp klassas som medicinska finns inte längre något hinder för nya diagnoser som » dysfotbolli », det vill säga oförmåga att spela fotboll, menar barnläkaren Leif Elinder. Vetenskapliga belägg för att kulturella handikapp är ärftliga ovanför en nivå på 1- (2) procent är för mig okända. Grunden läggs för brutet självförtroende och DDA. En socialpedagogisk beskrivning skulle omfatta vanliga DDA-problem såsom: biologisk eftersläpning, 4. Föroch nackdelar med medicinsk diagnostik Till denna grupp hör just DDA - det vill säga dyslexi, DAMP och Aspergers syndrom. Denna skulle kunna vara mer rättvisande och mindre » riskfylld » än en medicinsk / neuro-psykiatrisk diagnos. Handikapp har olika orsaker, medicinska såväl som sociala och kulturella. På motsvarande sätt fördelar sig vår längd, vikt, begåvningsprofil, empatiska förmåga med mera. Till fördelarna hör att familjen får en konkret, kortfattad och lätt begriplig förklaring på barnets problem. Samtidigt måste vi slå vakt om vår rätt att vara annorlunda utan medicinsk diagnos och ändå få lämpligt stöd på vägen. När man ställer medicinska diagnoser på kulturella handikapp bör kraven höjas. Genomsnittet för vår intelligens (IQ) är 100. I massmedia rapporteras om att psykisk ohälsa hos barn ökar. Således har en tredjedel av populationen en » normalt » ojämn begåvningsprofil. Genom att betona att avvikelsen ligger hos individen unviker samhället en kritisk granskning av sin egen uppbyggnad och därmed också meningsfulla förändringar. Skuldkänslor lindras och diagnosen utgör det underlag som samhället kräver för stöd i form av specialundervisning, personlig assistent, vårdbidrag med mera. Det är rimligt att anta att vår sociala (empatiska) förmåga, det vill säga förmågan att förstå hur andra människor tänker, är kopplad till begåvningsprofilen. Vidare bör orsakerna till handikappen vara väl belysta och symtomen kunna avgränsas från andra tillstånd. Många samhällen bevarar sin struktur genom att omforma kollektiva missnöjesanledningar till personliga problem.