Patientavgifter hade även införts, måttliga men höga om man saknar ekonomiska medel helt. Bertil Malmodin överläkare medicinkliniken, Falu lasarett Finansieringen bestod till stor del av bidrag från olika organisationer. En faktor som direkt sammanfaller med nedgången var införandet av patientavgifter, vilket kan ha medfört att patienter med feber och malaria ej sökt vid hälsocentralen utan litat till någon form av traditionell egenvård. Vilka konsekvenser detta fått och om denna förändring kvarstår idag vet jag inte, men det enkla diagrammet pekade på möjligheten av oönskade konsekvenser av organisatoriska-ekonomiska förändringar inom sjukvården. Vid en hälsocentral fanns statistiken anslagen på väggen i mottagningsrummet. Statistik fördes på måluppfyllelse, som vaccinationsträckning, diagnosfrekvenser m m. Frekvenser utifrån besöksorsak. En sänkning som kvarstod och inte kunde förklaras med årstid. På ett stapeldiagram (Figur) sjönk besöksfrekvenserna påtagligt mellan två månader, framför allt malaria som besöksorsak. Ekonomin i Zambia var mycket pressad med hög inflation och nödvändig privatisering utifrån Världsbankens krav på strukturella förändringar i Zambias ekonomi. Konsekvenser som kan vara svårfångade i en osäker nationell diagnosstatistik om patienterna i stor utsträckning inte kontaktar sjukvården. På sjukhuset och på de hälsocentraler som var knutna till det hölls en hög ambitionsnivå med målsättningar och behandlingsstrategier utifrån identifiering av hälsoproblem och deras orsaker. Besöksavgifter införda mars-april (bearbetning av ursprungsdiagram). Under en kort period 1995 arbetade jag i Läkarbankens regi på ett missionssjukhus i Mpongwe, Ndola Rural district, Zambia. Ett problem som kunde berörts mer. Även sjukvården hade ekonomiska krav.