Olika hinder för tillgång till adekvat identifiering, utredning och intervention / behandling lyfts fram och man pekar främst på ekonomiska sådana. Fastän forskningen ger anledning att misstänka att grunden för ADHD finns i hjärnan (a central nervous system basis) är det nödvändigt med mer forskning för att slå fast (firmly establish) ADHD som en hjärnfunktionsstörning (brain disorder). « Det konstateras att ADHD finns hos ca 3-5 procent av alla skolbarn, är den oftast identifierade diagnosen för beteendestörningar i barndomen och har betydande inverkan på ett barns totala uppväxtsituation. Ur artikeln kan citeras: » The prevalence of positive MBD / DAMP-screening in our cohort was found to be 6 % ... «, » MBD / DAMP can be considered in many children as a severe handicap «, » ... an early diagnosis is important «. » Psychosocial conditions in the family, including severe stress factor for the child as alcohol addiction in the parents, did not seem to play any significant role for the etiology of MBD / DAMP. « Det finns skäl att referera dess innehåll då det ofta har nämnts i den aktuella debatten. (inklusive olika hälsokostoch homeopatiska preparat och perceptionsträning), men att det endast är behandling med centralstimulantia och psykosociala interventioner som har visats ha effekt (även om det påpekas att det behövs fler långtidsuppföljningar). Alla problem löses ej med medicin och man manar till restriktivitet då det finns potentiella risker med ökad tillgång till centralstimulantia i samhället. » Detta trots att det inte finns något test som avgör förekomst av ADHD. Samhällskostnaderna sägs vara svåra att uppskatta, men som exempel anges att 1995 beräknades extrainsatserna till elever med ADHD inom det allmänna skolväsendet till minst 3 miljarder dollar. Målet med det amerikanska dokumentet är att informera forskare och kliniskt verksamma om fakta (state of the art) om ADHD [2]. vilken behandling är effektiv och finns risker med den, 4.