Östrogenbrist förklarar delvis den ökade risken för frakturer, inte bara i samband med klimakteriet, utan också senare i livet då en höftfraktur kan få vittgående konsekvenser. Med hormonbehandling återställs välbefinnandet till samma nivå som hos normalbefolkningen. En sådan effekt är givetvis av stort intresse, men området är i dagsläget inte tillräckligt dokumenterat. I dag finns bra mätmetodik för livskvalitet. I England noterades en trefaldig ökning av antalet hormonsubstituerade kvinnor mellan 1981 och 1990 [8]. Eftersom kvinnan är intresserad av information om vad hon kan förvänta sig av östrogenbehandling, vad gäller såväl vinster som eventuella risker, kan sådan kunskap vara ett starkt bidragande skäl till att börja behandling och kan också leda till ökad ordinationsföljsamhet. Kvinnans egen attityd till såväl klimakteriet som till åldrandet i sig är också av betydelse [13]. Även om inte alla kvinnor får besvär i samband med klimakteriet rapporterar uppemot tre av fyra kvinnor att de drabbas av symtom [7]. Preventiva och andra effekter av hormonbehandling i klimakteriet ryms också inom livskvalitetsbegreppet. Dennerstein och medarbetare konstaterade att klimakteriet i sig inte påverkade välbefinnandet [13]. Trots att urogenitala problem är väl kända och behandling med östrogen i praxis är vedertagen har förhållandevis få välkontrollerade studier genomförts. Det är helt klart att socioekonomiska och psykologiska faktorer är av betydelse och bidrar till hur kvinnan upplever klimakteriet [7]. Andra livskvalitetsaspekter Risken för oönskade effekter måste givetvis också vägas in. Klimakteriet anses inte vara förknippat med ökad förekomst av några specifika psykiatriska syndrom, och leder inte heller till ökad psykisk sjuklighet hos kvinnor som tidigare inte varit belastade av sådana besvär. Sex, samlevnad och urogenitala besvär tillhör problemområden som kvinnan inte alltid spontant tar upp till diskussion i samband med läkarbesöket. I en annan studie, där östrogenbehandling jämfördes med placebo, noterades också en gynnsam effekt på nedstämdhet trots att de kvinnor som behandlades hade inga eller endast diskreta vasomotoriska symtom [24]. Man kan tala om en dominoeffekt, där kvinnor med påtagliga besvär av värmevallningar blir mer irriterade eller nedstämda än andra kvinnor [10]. I den svenska studien var användningen av hormonbehandling signifikant högre bland gynekologer, allmänläkare och deras partner än i befolkningen i stort. Sömnen