I HPS screenades 32 145 patienter för att till slut möjliggöra inklusion av 20 536 patienter (15 454 män, 5 082 kvinnor) med förhöjd kardiovaskulär risk (anamnes på koronarsjukdom, slaganfall, perifer kärlsjukdom och diabetes). Denna behandling bedömdes som säker och utan allvarliga biverkningar, vilket kan lugna patienter som alarmerades av biverkningsrapporter gällande cerivastatin i början av hösten 2001. Det kan finnas subgrupper för vilka en fibrat kan vara att föredra, t ex patienter med hypertriglyceridemi och lågt HDL-kolesterol. I Sverige har Läkemedelsverkets rekommendationer fokuserat samma riskgrupper som i HPS [10]. HPS har varit planerad sedan länge; man har även tidigare genomfört en pilotstudie på 600 patienter för att studera lipideffekter [7] innan huvudstudien startade [8]. Är då statiner de enda lipidsänkande läkemedel som idag har en dokumentation? Inom samma studie randomiserades även i en faktoriell design till behandling med antioxidantia (vitamin C och E, betakaroten) eller placebo. Detta återstår dock att bevisa. Några primärpreventiva studier har, som tidigare redovisats [1, 2], slagit fast att det krävs en ansamling av riskfaktorer (patologiskt EKG, hypertoni, diabetes, rökning) för att en kolesterolsänkande behandling skall kunna bli kostnadseffektiv [10]. HPS presenterades för första gången vid American Heart Association (AHA) - mötet den 13 november 2001 med resultat baserade på analyser av effekter bland 20 536 patienter som ingick i studien. Man har på basis av patienter som tar sin medicin beräknat att fem års behandling med simvastatin förebygger hjärtattacker, slaganfall och andra betydelsefulla kardiovaskulära händelser hos: De utgör förstahandsmedel för sekundärprevention, i många fall även för primärprevention, av hjärt-kärlsjukdom om indikation för medikamentell behandling föreligger. Denna relativa riskreduktion ökade i andel till 30 procent av alla hjärtinfarkter och slaganfall i den aktivt behandlade gruppen efter justering för » non-compliance « under studien.