Som framgått ovan är påverkan på den upplevda otryggheten i stadsrummet efter den personliga erfarenheten av brott respektive mer generella hot och risker likartad. Andelen som upplevt otrygghet i minst något stadsrum bland dem som har både medieerfarenhet samt social och personlig erfarenhet av brott, uppgår till 88 procent (tabell 10:20). (1981) inte finna några belägg för att den sociala interaktionen med grannar skulle spela någon större roll för otryggheten i det egna bostadsområdet. Egentligen existerar det bara omvända effekter av föreställningen om mediernas brottsrapportering på den upplevda otryggeten bland dem som sällan eller aldrig läser om brott i dagspressen och som också har personlig erfarenhet av brott. Nedan ska jag däremot fokusera på att undersöka om medieerfarenheten i form av läsningen av brott i dagspressen har några effekter på den upplevda otryggheten i stadsrummet. Vi vet också att ingen av faktorerna är oberoende av rummets sociala och fysiska karaktär. En rimlig väg är att försöka finna den minsta gemensamma nämnaren för alla teorier oavsett vilken nivå de befinner sig på. Även andra typer av hot och risker skulle kunna kan ge upphov till otrygghet, men troligtvis spelar de en större roll för upplevelsen av oro. Båda uppvisar således störst självständig effekt på den upplevda otryggheten i öde rum och lägst i rum som är befolkade och slutna. Den inledande frågan är i vilken utsträckning och i vilka grupper människor upplever otrygghet i olika sociala och fysiska rum och vilka likheter och skillnader det finns mellan föreställningarna om dessa typer av platser och upplevelserna av dem. Tabellen avser andelar av dem som svarat på frågan, Göteborgs kommun 2001, 1037st. Bebyggelsen och den sociala kontrollen I sin analys av den sociala kontrollen från ett bebyggelsesnarare än oordningsperspektiv, förklarade Oscar Newman (1972) den upplevda brottsligheten i det egna bostadsområdet med att man upplevde ett nedsatt försvar för det egna reviret. Ännu mindre är den om vi ser till andelen som enbart har social erfarenhet av brott och jämför denna med andelen som enbart har personlig erfarenhet av brott. Senare massmedieforskare har ifrågasatt den tidiga forskningens snäva innebörd av effektbegreppet.