När intervjuerna skall registreras, står valet mellan att endast ta upp ljudet, eller spela in hela intervjun på videofilm. Ett betyg i arabiska är med detta jämförbart med ett betyg i bild, det kan ” lön [a] ” sig. Evaldsson (2003) Flerspråkighet till vardags – en introduktion, 11-43 i Aarsæther, F., J. Cromdal &amp; A-C. Detta menar jag är viktigt för att ungdomarna skall kunna se sig själva i diskussionen, känna sig delaktiga i ett samhälle som rymmer olika framtider, både på svenska och på modersmålet, och såväl inom som utom Sveriges gränser. Dunbar, R. De utsagor som presenteras och analyseras i uppsatsen kan av olika läsare dessutom tolkas på ett annat sätt än vad som avses inom ramen för den aktuella studien. Genom att lyfta upp vissa av dessa kontexter skulle man kunna ge ungdomar med ett annat modersmål än svenska ett annat (eller större) utrymme i det offentliga samtalet om exempelvis språk, identitet, arbete och utbildningsstrategier. Samtidigt har alternativa förståelser av olika former av samhälleliga gemenskaper kommit att belysas som empiriska realiteter (Khagram &amp; Levitt 2008). ” Vi brukar ju åka ner dit och så dom kommer också hit, då pratar vi syrianska ” Den diasporiska rumsligheten ligger till grund för modersmålet som vardagsspråk genom att språket riktas mot hemlandet. Diskursanalys är inte bara en metod eller teknik för att fånga meningsskapande, utan även en teoretisk grund för språklig kommunikation, social interaktion och kunskapsproduktion (Wetherell et al 2001:1). Nationalism blir med denna förståelse inte ett direkt ställningstagande, utan snarare ett indirekt förkroppsligande av nationen i människors språk och vanor (ibid.: 7-8). Samtidigt är det möjligt att se vilka ord, liknelser och bilder som inte används i formandet och konstruerandet av den specifika gruppen medborgare, den politiska strategin eller platsen. Vidare presenteras i detta kapitel fyra diskursiva rumsliga kontexter inom vilka språk kan ges betydelser. Forskningsetiska principer och rekommendationer har antagits av Humanistisksamhällsvetenskapliga forskningsrådet. Den diskursiva produktionen av rum kan i intervjuerna, på samma sätt som inom den vetenskapliga diskussionen, ses som en form av performance eller aktörskap.