Den stora potentialen i organisationen med äldrevårdscentraler ligger i att dels samla ihop landstingets och kommunens äldrevård i en och samma vårdorganisation och låta den styras professionellt utgående från vårdtagarnas hälsoproblem, dels på ett enkelt och överskådligt sätt kunna redovisa komplexa hälsoproblem och analysera hur de utvecklas, inkluderande analys av effekten av behandlingsåtgärder för enskilda patienter. Som exempel kan nämnas handläggning av fel på ett kylskåp, vantrivsel på arbetet eller ändring av reseplaner. Enklast kan detta ordnas genom att äldrevårdscentralen fritt får förfoga över olika existerande » slutenvårdsresurser « som korttidsplatser, växelvårdsplatser, avlastningsplatser, rehabiliteringsplatser etc som i stället betecknas samlat som äldrevårdscentralens vårdplatser. Siffrorna inom parentes i den vänstra kolumnen avser antalet behandlingskomponenter under » Specifikation 1 «. * personer över 75 års ålder med komplexa hälsoproblem och dessutom betydande nedsättning av fysisk och / eller mental funktion med behov av ADL-stöd. Vid behov av inläggning på akutsjukhus är äldrevårdscentralens journal tillgänglig för akutsjukhuset genom en krypterad Internetlösning. Analys av multisjuka, äldre personer med komplexa hälsoproblem kräver inte en ändrad fokusering från att » ställa diagnos « till att » stödja funktioner «. «), i andra på hand på » hur? Se även medicinsk kommentar i detta nummer. Dessutom kan journalen användas online för verksamhetsuppföljning, kvalitetsutveckling, vårdutveckling etc. * att utveckla en ny, problembaserad journal för regelbundet upprepad, kritisk granskning av behandlingseffekter. Som exempel kan tas hälsoproblemet kronisk hjärtsvikt. Tabell I. Det är därför svårförståeligt att de ansvariga för hälsooch sjukvården ägnat så lite intresse och kraft åt att skapa strukturer som möjliggör just en kvalificerad effektanalys i elektivt (icke-akut) skede. Uppföljningen bör i princip motsvara en regelbundet upprepad diagnostisk process för att undersöka om hälsotillståndet förändrats efter det vidtagna behandlingsprogrammet och huruvida eventuella förändringar kan knytas till ordinerade behandlingsmetoder eller om de är uttryck för t ex varierande naturalförlopp. Utredning (objektiva undersökningar). Dagens svenska äldrevård har en mängd systemfel som på olika sätt direkt försvårar och motverkar en kvalificerad klinisk analys över tid [7]. Med DBU-metod tillämpad vid äldrevårdscentral kan behandling utvärderas Hela denna process betecknas diagnostik (från grekiska dia = genom och gnosis = kunskap; På vissa håll kan äldrevårdscentralens slutenvård ges vid närsjukhus, om möjligt av vårdcentralens egen personal.