René Bridler är också kirurg och har tidigare skrivit en dissertation med titeln » Das Trauma in der Kunst der griechischen Antike ». För den kulturhistoriskt intresserade har boken ett stort värde, inte minst genom det förnäma bildmaterialet, sannolikt ganska svåråtkomligt för de flesta av oss, och för den givande historiken bakom bilderna och innehållsanalysen av dem. Jämför med våra medeltida sårläkare och tyskarnas » Wundärzte ». Man har också försökt se hur skräck och dödsångest framskymtar i konstnärens framställning. I inledningskapitlet beskrivs medicinens utveckling under hippokratisk tid med dess försök till frigörelse från magi och religion och med införandet av en läkekonst grundad på observation och förnuft. Vissa gånger kan dock resonemanget te sig litet väl hypotetiskt. I det sammanhanget är det av intresse att Soranos från Ephesos under första århundrandet efter Kristus skrev en » Förbandslära », som sedan av didaktiska skäl illustrerades under det följande århundradet. Från magi till vetenskap Vasmålningarna, mestadels från sjätte till fjärde århundradet före Kristi födelse, har kompletterats med målningar och skulpturer från dessa och följande århundraden samt med illustrationer till Corpus Hyppocraticum från elfte århundradet efter Kristus. Redan i de hippokratiska skrifterna finns emellertid förbandsläggning redovisad.