Det kan ske genom att man minskar antalet provtagningstillfällen, förbättrar omständigheterna kring själva provtagningen (använder fjäderutlöst lansett, håller om barnet), frilägger vid behov av upprepad provtagning och ger farmakologisk smärtlindring vid behov. Effektiviteten måste naturligtvis naturligtvis bero också på erfarenheten hos de personer som gör provtagningen. * Invändningen mot att använda sockerlösning med hänvisning till den pavlovska betingningen är svår att förstå. Samma argument kan emellertid anföras mot Larsson och medarbetare, som själva förordade venös provtagning före kapillär sådan innan den egna studien hade blivit publicerad. Många andra faktorer spelar in. Smärtreaktionen var kraftigare i venpunktionsgruppen. Tills vidare gäller, tycker vi, det vi konkluderade redan tidigare, nämligen att det ur smärtsynpunkt sannolikt är egalt om man använder kapillär eller venös provtagning förutsatt att man samtidigt ger glukos. * Det finns inget vetenskapligt belägg för att de två neonatala smärtskalorna Premature Infant Profile och Neonatal Facial Coding System har olika värde. Vi konkluderade nyligen i en medicinsk kommentar i Läkartidningen [50 / 98) angående smärtlindring vid provtagning i nyföddhetsperioden bland annat att man på flera olika sätt kan försöka minska barnets smärta. Orvar Finnström docent, överläkare, barnoch ungdomsmedicinska kliniken, Universitetssjukhuset, Linköping Jens Schollin docent, överläkare, ungdomsmedicinska kliniken, Regionsjukhuset, Örebro För att sammanfatta: Liksom Larsson och Olsson tycker vi självklart att det är viktigt med smärtlindring vid provtagning på barn, och särskilt viktigt är det när upprepad provtagning blir nödvändig. Exemplet med barnet som stuckits 488 gånger känns inte så lyckat. Björn Larsson och Gunnar Olsson har en del invändningar mot vårt resonemang, som vi gärna kort vill kommentera. Dessa uppgifter förekommer i löpande text i en preliminär version. Annika Lindbloms kommentar att uppgifter felaktigt lagts i hennes mun, dvs som citat, är missvisande. Hur denna version nått andra än de personer som intervjuats i artikeln är oklart. Källan till dessa uppgifter är Etiska rådet vid Karolinska institutet. Red