Hur påverkas förhållandet till andra yrkesgrupper inom vården av att ingen sjuksköterska kan läsa till läkare? Efter endast ett år kan man numera inte få studiemedel till en hel läkarutbildning. Den enda som då kan fortsätta obehindrat är den som själv kan skjuta till pengar. Vad innebär det för patientsäkerheten om tid som skulle ha ägnats åt inläsning istället måste förläggas till kassan på 7-eleven? Detta är bara några exempel på frågor där vi studenter inte kan ge några svar. Minskad kompetensbredd Det nya studiemedelsystemet som infördes 2001 begränsar, precis som det förra systemet, antalet terminer med studiemedel till tolv. En ändring är nödvändig, framhåller Johan Zelano. Social snedrekrytering Idag är det inte ovanligt att blivande studenter efter gymnasiet väljer att prova sig fram i den akademiska världen innan de slutgiltigt väljer yrkesutbildning. Karolinska institutet framhåller att vårdutbildningarnas stora mängd bunden studietid, som kombineras med omfattande teoretiska studier, begränsar utrymmet för extraarbete. Det nuvarande studiemedelsystemet har motsatt effekt. Därför måste kraften i protesterna mot det upprätthållas. I framtiden får systemet dock fullt genomslag. Diskussionen måste istället föras bland färdiga läkare. Om de inte vill avbryta sina studier återstår endast för studenterna att försöka arbeta ihop stora summor pengar under terminerna. Få läkare har däremot förmåga att förmedla dessa förslag till andra yrkesgrupper på deras eget språk. I ovan nämnda rapport från Högskoleverket har universitet och högskolor tillfrågats om problem som uppstått på grund av tidsgränsen i studiemedelsystemet. Ändringen slår hårdast mot studenter på långa utbildningar, såsom läkarutbildningen, vilket tidigare diskuterats i Läkartidningen. Studiemedelsfrågan har därför högsta prioritet för MSF. Med dagens studiemedelsystem kommer sådana läkare att bli än mer sällsynta. Universitetens uppfattning Begränsningen av studiemedlen till tolv terminer får negativa konsekvenser för läkarutbildningen i form av bl a minskad kompetensbredd i läkarkåren och social snedrekrytering. Kommer läkarkårens åsikter i resursfrågor att beaktas i lika hög grad om antalet läkare som även har förmåga att prata med ekonomer minskar? Vi tror att bland annat återinförda dispensmöjligheter är en nödvändighet för rättvis rekrytering till läkaryrket, för bästa utveckling av vården och för patientsäkerheten. Studiemedelssystemet saknar förankring i verkligheten. JOHAN ZELANO vice ordförande, Medicine Studerandes Förbund (MSF); Fortsatt arbete Prövar andra utbildningar