Jag menar att det handlar om att se personen bakom den kroppsliga ytan och att inte försöka att pressa in människor i olika schabloner utifrån förväntningar på hur de ska vara. Att detta lyfts fram som viktigt tolkar jag som att det är något som saknas i övriga samhället. ” Invandrarmannen ” framställs däremot enligt schablonen inte som något hopplöst fall, utan flera talar om att han kan förändra sig eller lära sig acceptera den svenska jämställdheten om han bara får utbildning. Kvinnoriföreningarochorganisationer Eftersom fokus i undersökningen ligger på invandrade kvinnors organiseringar har ett urval av informanter för intervjuer skett på grundval av deltagande i någon form av organiserad verksamhet. en rapport om kvinnocentra i Sverige, Rapporter, Psykologiska institutionen nr 108, Stockholms universitet, Stockholm. Det handlar enligt Södergran främst om att skaffa sig tydliga definitioner för vad som ska uppnås. Kolonisation rättfärdigades genom hänvisning till ” kolonialismen som en moderniserande och frigörande mission ” (Eriksson, Eriksson Baaz &amp; Thörn 1999a:23) och kvinnor i de kolonialiserade länderna fick ofta stå som föremål för några som skulle räddas från förtryck. Detta resultat bygger samtidigt på ett urval av kommuner som aktivt arbetar med integrationsfrågorna, och en fråga som följer av detta är hur resultatet hade sett ut om en eller flera kommuner som inte arbetar med integrationsfrågorna hade ingått. Kanske hade det inneburit ett resultat som pekat mot hur en kommun skulle kunna jobba för ökad jämlikhet mellan kommuninvånare utan att fokusera på kategorin ” invandrare ”. And Other Essays, Oxford University Press, Oxford. Kommunen är representerade i rådet genom invandringsenheten och socialtjänsten, men även andra myndigheter och intresseföreningar sitter med. Som vi sett i kapitlet är dock detta nu och varje situation ytterst påverkad av tidigare erfarenheter, schabloner, representationer och rummets praktik. (2000), Svenskt kommunalt flyktingmottagande: politik och implementering, Akademiska avhandlingar vid Sociologiska institutionen nr 20, Sociologiska institutionen, Umeå universitet. I det följande kapitlet diskuteras erfarenheter av integrationspolitik och praktik och den levda erfarenheten av att som invandrad vara engagerad i en kvinnoförening. I något fall beskrivs dock att kommunen till en början var kritisk till att föreningen inte var öppen för alla, alltså att män inte var välkomna.