erljuder mycket a v intresse, men författarin%an h a r knappast i sin Filippa ingjutit sR nycken levande ande 8om i de bada bifignper till vilka bokens intresse starkast kny-, er sig, och man skulle därför önskat att l o n längre dröjt vid de soliga harndomsda-: arm vid havet, d ä r solen endast förmörkaies a v prinsessans onåd. Materialet förefaller så r i k t och skulle kunnat fylla en hel &gt;ok, och som kulturdokument betraktat iir i e t ovärderligt. Emellertid är man förfat.arinnan tacksam f ö r den bild, vit och ren i linjerna som en gammal kam6 hon lämnar i v en medlem a v kungahuset, som många Qinnas med vördnad och ä n d å flera med kärlek. GT. H. E. Vad har häiit sedan sist? a. följande. Detta s v a r innehåller närmast kontentan av samtliga invändningar mot rösträtten, vilka vardera slås ned i några få ord. Se här en enda a v de många vanliga invändningarna och deras avvärjande, så som borgruiistre Bååth formulerar det: ” De skäl man plägar anföra mot kvinnans tösträttskrav äro a v växlande natur, och jag skall tillåta mig a t t beröra några a v dem, som vanligen åberopas. Det heter så- lunda mycket ofta, a t t kvinnan genom erhållande a v röstrütt skulle ryckas bort från sin egentliga uppgift, som är hemmet. Att börja med kan häremot erinras, a t t en m5ngd s. lr. Så bunden vid hemmet lärer väl knappast någon kvinna vara, att Iion e j kan disponera denna tid. Det påstås vidare, att kvinnorna skulle vara för ologiska och för mycket känslomänniskor fcr a t t kallt och nylitert kunna bedöma och avgöra allmänna frågor. I stort sett torde någon avgörande skillnad mellan män och livinnor i detta avseende icke kunna uppdragas.