Öhman, Berndt (1969), Krispolitikens förhistoria, Tiden, Stockholm. Bihang nr 27 till Beredningsutskottets utlåtanden och memorial för år 1895 (1895), s. Hayen, Mats (2008), Ett sekel i självstyrelsens tjänst: Sveriges kommuner och landsting 100 år, Stockholm. 967 I praktiken var det två olika slag av publikationer som riksdagen hade att ta ställning till; dels statistiska meddelanden där den tänkta fortlöpande översikten av den ekonomiska situationen skulle ingå som ett särskilt statistiskt meddelande, i likhet med månadsstatistiken över handeln, 968 dels Ekonomis 964 1911 års riksdag, 25 april, riksdagens skrifvelse, nr 71, s. 11. Heckscher anförde: ” Då nu upprepade gånger i riksdagen framkommit förslag om regelbundna öfversikter af konjunkturerna, kan man blott uttala en önskan, att denna uppgift måtte uppdragas åt den funktionär, hvars hela ställning borde göra honom lämplig därtill. ” 924 Heckscher är kortfattad, och hans argumentation är försiktig och präglas mer av en vädjan till det sunda förnuftet. [Sidenbladh, Elis] (1888), Om de statistiska redogörelser, som genom Postoch Inrikes Tidningar offentliggöras, Statistisk Tidskrift. Antalet ombud utökades, och den gamla enkäten från 1903 ersattes av ny 1910. I engelskan användes vid den här tiden uttryck som periods of prosperity, crises, panics and depression och i franskan motsvarande uttryck som période prospère, crises commerciales, panique, périods de liquidation.68 Ordet ” barometer ” förekom på 1700-talet som en metafor för förändring i växelkurserna mellan länder, liksom under 1800-talet.69 Under 1800-talet förekom det alltmer frekvent som en metafor för läget eller ” trycket ” i konjunkturen. 1114 Månadsvisa siffror: Variations du portefeuille et de l ’ encaisse d ’ or de la Banque de France; variations mensuelles des prix. Det franska krisbarometerförslaget uppmärksammades av Erik Palmstierna. De visade sig innehålla mindre av värde för avhandlingens frågor.