Först och främst kan man t.ex. fråga sig om sambandet är särskilt starkt för individer som tillskriver stor vikt vid välbefinnandet som värde, så kallade hedonister? (2009) Enhancing well-being and alleviating depressive symptoms with positive psychology interventions. Trots att lyckoforskning studerar subjektiva upplevelser är det anmärkningsvärt att det knappt finns några studier alls där t.ex. djupintervjuer används som metod. Referenser Adler, N.E., Boyce, T., Chesney, M.A., Cohen, S., Folkman, S., Kahn, R.L. Vid de mättillfällen när det var soligt väder skattade intervjupersonerna sin livstillfredsställelse högre än när vädret var molnigt (ibid.). För det andra kan sociala normer tänkas påverka hur olika aktiviteter påverkar individens långsiktiga välbefinnande. Analyserna kan inte heller besvara om sambanden mellan välbefinnandet och de olika lidanderelaterade hälsobesvären rör sig om begreppsliga samband eller empiriska samband. L., Thornhill, R., Murray, D. Analyserna bekräftar även att personlighetsdragen i sin helhet förklarar mer av variationen i välbefinnande jämfört med livstillfredsställelse. Vidare presenterade Frankrikes president Nicolas Sarkozy 2009 en forskningsrapport kring hur nya bättre mått på samhällets välfärd skulle kunna se ut. T.ex. visade det sig att människor som tillskrivet självbestämmande ett högt värde inte är lika beroende av en hög inkomst för sin livstillfredsställelse och sitt välbefinnande. Analyserna ger ett blandat stöd för denna hypotes. Olika förslag på vilka dessa tänkbara aspekter skulle kunna vara, diskuterades i avhandlingen empiriska kapitel. Trots att det alltså finns goda skäl att betrakta positiva och negativa känsloupplevelser som motpoler på en och samma skala har de två typerna av känslor stundtals separerats även i studier av lyckans bestämningsfaktorer. I ESS-undersökningen, som används i denna avhandlings empiriska analyser, mäts livstillfredsställelse genom följande fråga: " På det hela taget, hur nöjd är du med ditt liv i stort nu för tiden? ". Samt att dessa samband helt kan förklaras av den samvariation som finns mellan de fem stora personlighetsdragen och de personliga värderingarna (ibid.).