301 ” […] quinquaginta marcis puris argenti sub pondere lydhosiensi […] ”, SDhk:2381 302 ” […] vendidit pro XXIIII:or Marcis argenti ponderis lydosiensis […] ”, SDhk:2452 303 af Ugglas, 1931 s. Detta antal inbegriper diplom som rör både Lödöse och Nya Lödöse samt diplom som endast nämner Lödöse i brevtexten. De kan även tolkas som att ett nytt härläger uppfördes eller att nya diken och vallgravar kom till. Vid ett tidigt skede har de som tillgodogör sig platsens överskott börjat utöva makt på platsen och utvecklat en medveten plan för staden.215 Stadsplanen kan sägas vara stadsherrens redskap att teoretiskt 213 Carter, 1983 s. 10; Ersland, 1994 s. Även Magnus Lagabøtes saga används men då den är fragmentariskt bevarad kommer den inte att diskuteras här. Framväxten och den ökade betydelsen av riksgränsen innebar att det gemensamma skandinaviska urbana systemet, där Lödöse haft en plats sedan stadens uppkomst i mitten av 1000-talet, började brytas upp i två nationella system – ett dansk-norskt och ett svenskt, där Gamla Lödöse riskerade att inte finna en plats i någondera systemet. Detta var emellertid inte möjligt vad gäller rekonstruktionen av Kristofers av Bayern itinerarium. Stapelstäderna fick rätt till export och utrikeshandel medan uppstäderna tilldelades rätten till inrikeshandel. Denna avhandling handlar om Lödöse från början till slut, men det är inte en avhandling som skriver Lödöses historia. Den historiska genomgången är färgad av den rådande historiesynen under 1920-talet, vilket kommer till uttryck i af Ugglas tolkning av den nationella och den regionala utvecklingen i det medeltida Skandinavien. I ­ stället ligger fokus på de funktioner som kan sägas ha haft betydelse för Lödöses fortlevnad, vilket i detta fall utgörs av ekonomiska och politiska funktioner.