Å andra sidan har detta sannolikt inte inneburit någon större ekonomisk belastning för BMJ, eftersom medlemmar i British Medical Association redan förut fick BMJ gratis. Open Archives Initiative har skapat standarder och tekniska lösningar för att samsöka olika fulltextarkiv. Vem ska då betala? Denna märkliga situation har naturligtvis bidragit till vetenskapsförlagens höga vinstmarginaler. För bibliotek som bara har eversionen är det viktigt att ha tillgång till de elektroniska arkiven för de år man prenumererat, efter det att prenumerationen eventuellt upphört. Och kan en fri tidskrift generera överskott för kommersiella förlag? Detta har dock lett till förvånansvärt få konkreta förändringar, och i januari beslöt PLoS att starta två fritt tillgängliga tidskrifter inom medicin och biologi för originalforskning, översikter och kommentarer [3]. Inte för att ämnet är oviktigt, eller att det finns någon opposition mot de öppna tidskrifterna, men för närvarande väger andra frågor tyngre, förklarar Billig. Tack vare de nya citeringsindexen och impaktfaktorer har vissa publikationer fått en monopolliknande ställning. Medicinska fakulteten vid Lunds universitet startade nyligen, i samarbete med universitetets institutionella arkiv LU-Research, Lund Virtual Medical Journal där man lägger ut länkar till artiklar som producerats vid medicinska fakulteten en gång i månaden. National Institute of Health, NIH, har lanserat ett fritt tillgängligt arkiv med biomedicinska artiklar i fulltext, Pub Med Central. Problemen, som beskrivits ingående av Ingegerd Rabow i bland annat Läkartidningen [4, 5], består främst i skenande prenumerationspriser på vetenskapliga tidskrifter. Jan Velterop, redaktör på Bio Med Central, tror att de fria tidskrifterna utgör en eller två procent av den samlade marknaden inom biomedicin. Fakta Harold Varmus, Nobelprisvinnare i medicin, är en av initiativtagarna. Ett papper är lätt att arkivera och består i flera hundra år, men ingen kan ännu garantera de elektroniska arkivens beständighet. Prenumerationsvillkoren har inte bara ändrats i Sverige utan för flera länder. I början av 2002 tog den öppna publiceringen ny fart när en grupp forskare och akademiker, med pengar från George Soros, lanserade Budapest Initiative of Open Access. Därmed har forskarnas tillgång till artiklar via biblioteken avtagit (7), vilket är paradoxalt eftersom antalet tidskrifter mer än fördubblats sedan 1980 (8). Dessutom får förlagen råmaterialet till den produkt de säljer helt gratis.