5 En vanlig distinktion inom » identitetslitteraturen » är uppdelningen mellan självvald och tillskriven identitet. A Companion to Cultural Studies (Oxford: Blackwell 2001) 3 Marianne Winther Jörgensen och Louise Phillips, Diskursanalys som teori och metod (Lund: Studentlitteratur 2000). Det kommunitära ifrågasättandet av liberalismens » ahistoriska » och atomistiska jaguppfattning har också lyft fram begrepp som kollektiv identitet på ett mer framträdande sätt i den politisk filosofiska debatten. Folkkyrkor och religiös pluralism — den nordiska religiösa modellen (Stockholm: Verbum 2000). Intresset kan vidare vara riktat mot hur denna mångfald gestaltar sig när fenomenen ifråga står i olika relationer till varandra, till exempel i form av olika konvergenseller konfliktförhållanden. De olika perspektiven belyser naturligtvis problematiken på olika sätt och ger därför även olikartade svar på de frågor som ställs — en i sig intressant problematik och möjlig forskningsingång. RELIGIONSVETENSKAP OCH FORSKNING OM DET MÅNGKULTURELLA SAMHÄLLET De religionsvetenskapliga studierna är på ett övergripande plan mångvetenskapliga till sin karaktär. 4 Se till exempel Terry Eagleton, The Idea of Culture (Oxford: Blackwell 2000). Detta har gällt för både den mer normativt och icke-normativt präglade forskningen på individuell, kollektiv och doktrinär nivå. De allvarliga etniska konflikterna i Bosnien, Kosovo, Rwanda och Burundi har vidare fäst världens blickar på mångkulturalismens olika politiska problem. 53 mycket livliga teoretiska diskussionen kring universalism och partikularism inom etikforskningen knyter på flera sätt an till människovärdestanken och hur den har uttolkats i både kristna och sekulärt humanistiska traditioner.1 Denna globaletiska diskussion har bland annat haft stor relevans för de aktuella normativa diskussionerna kring hur olika deklarationer och konventioner om mänskliga rättigheter skall förstås och implementeras i skilda samhällsmiljöer.2 Om vi så vill kan vi tolka dessa debatter i ljuset av frågan i vilken utsträckning det är möjligt och rimligt att skapa en gemensam » global etisk identitet » oavsett människors kulturella och religiösa skillnader. Som en lämplig inledning till denna skriftserie har Hans Ingvar Roths forskningsöversikt valts.