Men att diskutera med människor om kyrkliga och religiösa frågor är en sak — att inbjuda dem till att reformera kyrkan är en annan, är verkligen en helt annan. Och säger man, att detta ej — och härmed kommer jag till min andra anklagelsepunkt — varit bokens mening, tror jag det fullt och fast, men måste blott till-lägga, att i så fall är.den allt bra dåligt redigerad1. I själva verket numera, hit och till det följande, den av arbetets redaktörer i Det andliga nutidsläget och kyrkan, andra delen, givna utförliga förklaringen.KYRKAN OCH DET ANDLIGA NUTIDSLÄGET 497 beror nog ej så litet av speciellt det smärre ofog, som boken anstiftat, helt enkelt på, att man ej gjort sig klart, hur helt olika inläggen måste komma att té sig, när de ur diskussionen, med dess repliker, rörelse och spänning, flyttas över i en boks stabiliserade förhållanden. Jag känner mig fullt övertygad därom, att många av bokens, av varje teolog ögonblickligen genomskådade, oriktiga sakuppgifter och rena absurditeter under diskussionen kraftigt gendrivits. Men därav har i boken, av naturliga skäl, blott mycket litet kommit med, medan dock samtidigt vissa kvarstående spår efter replikskiftet göra det omöjligt att betrakta de olika inläggen såsom helt fristående i förhållande till varandra. Blott ett par exempel på de ledsamheter som härav kunna uppstå. Till de områden, som dir. Yngström företagit sig att reformera, höra också de teologiska studierna. Hans program kulminerar i förslaget, att de blivande prästerna skulle tillbringa sitt första studieår i » novishem » på » gamla herrgårdar », för att där mötas av tradition och gammal kultur » (av sådant finnes ju i universitetsstaden intet! ), » deltaga i kroppsligt arbete som arbetare på åker och äng och på så sätt få erfarenhet av sådana arbetares levnadsvillkor, och (kurs. av mig) under ledning av sakkunniga hälla herrgårdens hus, parker och trådgårdar i bästa ans och vård ». » Därjämte », tillfogas det välvilligt, » skall på detta stadium meddelas någon undervisning samt föras samtal om livets stora frågor » (sid. 18 f.). Jag för min del vågar nu visserligen hålla fore, att till och med den medeltida skolastiker^ irrgångar för teologer äro lärorikare än dir. Yngströms trädgårdsgångar.