Anledning till den rörelse, som resulterade i lagen af år 1903, gaf en framställning från ledarna för de privata skolorna i Köpenhamn om tillåtelse att inrätta en nyspråklig linje i gymnasiet bredvid den klassiska och den matematiska. Framställningen fick ett kraftigt stod genom ett universitetstal af professor Gertz, och under hans öfverinseende utarbetades reformförslaget med bistånd af en mängd facklärare och pedagoger. Det ursprungliga förslaget blef emellertid i hög grad ändradt, då det kom inför riksdagen och politiken kom med i spelet. Tanken på den s. k. enhetsskolan sköts i förgrunden; från folkskolan skulle en direkt öfvergång leda till » den höjere Almenskole », som man nu kallade den förra » lärda » skolan i alltför riktig insikt om att den minst af allt var lärd. Dessutom skulle det nya namnet antyda, att skolan blott skulle gifva » allmänbildning » och att den uppgaf sin nedärfda uppgift att förbereda till universitetsstudier eller åtminstone icke längre erkände detta som sin enda uppgift. I pedagogiska kretsar talade man också högröstadt och stolt om skolans emancipation från universitetet. Detta hade icke som sådant tillfrågats af dem, som ordnade reformen. Låt oss nu se, hur det gick, då dessa två nyheter, enhetsskolan och den nyspråkliga linjen, från det tåliga papperet skulle föras ut i den hårda verkligheten. Den i och för sig tilltalande tanken om enhetsskolan använde man ej som häfstång för att höja folkskolan, som nog kunde behöft det. Den nya förbindelsen mellan folkskolan och gymnasiet, den fyraåriga mellanskolan, skar man till efter folkskolans nivå utan att allt för mycket tänka på det treåriga gymnasiets behof. Följden däraf blef å ena sidan, att en mängd kommunala mellanskolor upprättades, som skulle föra folkskolans elever vidare. Om dessa skolors ändamålsenlighet har jag ej kompetens att uttala mig; jag nöjer mig med att konstatera, att folkskolans lärare icke obetingadt äro tillfreds med dem och att mellanskoleexamen ej gifver berättigande till något som helst. Å andra sidan medförde nivåsänkningen i mellanskolan med naturnödvändighet, att gymnasiet blef tillbakasatt.