En av informanterna menar att studier kan ses som ett problem eftersom det särskiljer personen från det romska kollektivet och därmed riskerar att försvaga den romska identiteten. Flera informanter påpekar att samerna är en heterogen grupp och att utbildningsbehoven varierar beroende på uppväxt och nuvarande sysselsättning. de tornedalska männen och pojkvännerna beskrivs som dominanta och med starka maskulina drag.272 267 Juntti-Henriksson 2008, 38 – 39. Antal studieförbund som har elever eller kursdeltagare som tillhör nationella minoriteter Minoritet sverigefinnar romer tornedalingar samer judar alla minoriteter Antal 33 12 9 8 6 3 Källa: Svar på fråga 6 i enkät A Tabell 13. Många intervjuade i föreliggande utredning uttrycker ett behov av att kvinnor som tillhör nationella minoriteter ska kunna delta i kurser eller andra aktiviteter där målsättningen är att återta ett språk och en kultur som man mer eller mindre gått miste om. ” Finskan i utbildningsväsendet och sverigefinnarnas utbildning i Sverige ”, i Finnarnas historia i Sverige 3. Det råder samstämmighet om att det finns ett stort behov av datorkurser för sverigefinska seniorer men det råder delade meningar om huruvida behovet är större bland kvinnor än bland män. Exempelvis formulerar Nordiska folkhögskolans rektor en ” generellt önske om et flerkulturelt miljö ” och liknande tankar är Ljungskile folkhögskolas skolledare inne på när hon skriver att de ” eftersträvar generellt så stor mångfald som möjligt ” .302 Viebäcks folkhögskola svarar att de ” har en 1-årig bibelträningskurs som drivs av finska pingstvänner ” och att ett antal romer också deltar i den kursen. Ett sätt att beskriva intersektionalitet på presenterar Nina Lykke: Begreppet intersektionalitet har använts inom feministisk teori för att analysera hur sociokulturella hierarkier och maktordningar interagerar och skapar inklusion / exklusion runt diskursivt och institutionellt konstruerade kategorier som genus, etnicitet, ras, klass, sexualitet, ålder / generation, nationalitet, osv. Marieborgs folkhögskola i Östergötlands län uppger samarbete med kommunens vuxenutbildning medan Mo Gård folkhögskola svarar att de samarbetar med specialskolemyndigheten. 69 Folkbildningsrådet 2006, ” Kommunernas och landstingens bidrag till studieförbund och folkhögskolor ”; Folkbildningsrådet 2007, ” Årsredovisning med verksamhetsberättelse 2007 ”. Även därigenom utsätts alltså organisationerna för ett förändringstryck.