Stockholm: Sveriges läkarförbund, utredningsavdelningen, 1994. Av redovisningen framgår att omkring 75 procent var arbetslösa av dem som besvarat enkäten och som inte klarat kunskapsprovet. Det visar en enkätundersökning som tyder på att provet är ett bra test på att läkare uppfyller baskraven för att accepteras som kompetenta i Sverige. Det är oroande att läkare från EUeller Efta-länder inte längre behöver genomgå någon kunskapskontroll för att få läkartjänst i Sverige. Arbetslösheten bland läkare med utomnordisk examen är hög i Sverige. MARGARETA PEHRS byrådirektör, avdelningen för medicinsk informatik och pedagogik, Karolinska institutet, Stockholm. Det bör dock framhållas att majoriteten av de läkare som genomgått Tuleprovet och som fått AT-block eller svensk legitimation kommit ut på arbetsmarknaden i början av 1990-talet då denna fortfarande var ganska gynnsam för läkare. Bearbetningsbara svar kom från 153 av de 185, dvs 83 procent. Det totala antalet inom denna kategori torde vara betydligt större, då flertalet troligen inte är medlemmar i Läkarförbundet. Av de nylegitimerade läkare som svarade angav 3,1 procent att de var utan arbete ett år efter legitimationen [880 tillfrågades och 834 svar kunde bearbetas). Av dem som inte klarat provet var 25 procent sysselsatta, således samma andel som bland dem som besvarat enkäten. Inte mindre än 52 procent uppgav att de var arbetslösa den 14 september 1994 och 9 procent gick i arbetsmarknadsåtgärder. Provkrav ifrågasattes Då uppgav 2,6 procent av de nyutexaminerade svenska läkarna att de var arbetslösa. Skillnaden mellan grupperna kan bl a förklaras av att man numera är mycket restriktiv med att ge längre vikariat till läkare som inte har svensk legitimation. Motsvarande siffra i Läkarförbundets enkät var 2-3 procent. Tabell I. Det gäller t ex vissa specialister eller forskare som endast behöver genomgå sex månaders praktiktjänstgöring samt klara ett svenskprov. Någon skillnad mellan män och kvinnor förelåg inte. Majoriteten av de läkare som klarat Tule-provet och som var sysselsatta när enkäten genomfördes, hade erhållit svensk legitimation (31 procent) eller gjorde sin AT (51 procent) medan 18 procent saknade svensk legitimation. Oroande utveckling BENGT FAGRELL universitetslektor, docent, chefläkare, ordförande i Tule-gruppen vid Karolinska institutet, internmedicinska kliniken, Karolinska sjukhuset, Stockholm