315 101 na uppställningen ”, skriver Österling och fortsätter: ” en knapp, enkel och osmyckad stil ” förutspår en ” begynnelse till en ny psalmlyrisk ton, låt vara att det ofta stannar vid ett vackert anslag ” .318 Det skulle bli som psalmförfattare, inte som poet eller präst, som Anders Frostenson skulle bli känd för allmänheten. Frostenson erbjuder en biblisk referensram för den frid och den glädje, som människor erfarenhetsmässigt kan göra. Att ordet ´kallelse ` här skulle ha denna mening är för mig nytt och erbjuder ett fruktbarare utgångsläge än den förra tolkningen. Här förs evangeliet in i bilden. Då vi lyda, han oss leder, in i gärningar oss sänder. Spirre Spindel på prärien, Tidens barnkammarbibliotek, nummer 12. Därmed får situation och sammanhang, tradition, sociala och kulturella betingelser betydelse för såväl teologins utformning som för tolkningen av Guds handlande. Vart har den tagit vägen och vad ska den ta sig till ” ?251 Världsläget aktualiserade kyrkornas roll. SOU 1975:2, Motiv och motivkretsar, sid. 27. 16 vårt hjärta och mod glädjefyllt genom sin käre Son, vilken han har utgivit för oss till frälsning från synd, död och djävul. Frostenson ger själv svaret: ” Ibland vill jag slå sönder orden. Det är ibland avigsidan av vår längtan:719 Vi skulle inte längta efter ljuset, om inte ljuset redan bland oss brann. Ur den tröst, jag gav en annan, tröst mitt eget hjärta fick. Psal725 I Svensk Kyrkotidning, nr 31-32 (4752), 30 juli 2004, skriver Lars Åke Lundberg, sidan 417f, under rubriken ” Andliga visor och sånger i modern tid ”. Den kultur, som i form av deklamerad poesi strömmade dels från magasinsbyggnaden på föräldragården, dels från gelbgjutaren, talade romantikens språk. 153 tenson använder naturens ” små ” under som tecken för tillvarons stora under. Tistelmänniskor blir källmänniskor.332 Att leva och lida med världens nöd, att släppa till oss själva, att engageras, blir livsbejakande krafter. Det är där källådrorna går fram.