Disciplinering betydde i sammanhanget att dessa egenskaper ” församhälleligades ”, det vill säga anpassades och ställdes till samhällets förfogande och underordnades dess överordnade principer och behov. Främst handlade det om att lära jämtarna att det var viktigt att göra ett bra intryck inför nationens kritiskt granskande blickar men också att själva lära sig uppskatta de stora värden som man förfogade över, inte minst det symbolvärde som tillskrevs landskapets skönhet. Liksom Skansen hade Stockholmsutställningen förmågan att närma olika landsdelar och klasser till varandra, då den klargjorde det ömsesidiga beroendet mellan samhällsklasserna och mellan landets provinser. Ett sätt att förklara denna ­ egionalitet är r att relatera den till den pedagogiska utvecklingen i Sverige, vilken i sin tur bör relateras till den samhällssyn som då var förhärskande. Language and the Construction of Class Identities. 161 Vad som utmärker ÖP är att tidningen vände sig till de läsare som först och främst var intresserade av huvudstads-, riksoch utrikesnyheter. Se även Gunnar Broberg &amp; Karin Johannisson, ” ’ Styr som örnen din färd till fjällen ’ ”, STF:å 1986, 60 ff. 23 Valfrid Spångberg, ” Bland luftgäster i Jämtland ”, Nornan: Svensk kalender för 1900. Projektet 1718 var dömt att misslyckas, understryker han, då man måste ha i åtanke att den armé som gick över fjället mot Norge företrädesvis utgjordes av jämtar. Människan behövde fostran och det vilda hos individen måste tuktas, vilket också var innebörden i botanikern K.O.E. 35 ” En sommarvandring till Helagsfjället ” (Sam. Hembygden skulle i stället fungera som en lokal eller regional plattform varifrån de väsentliga utblickarna skulle göras. Det var, tillägger han, ” således ingen annan råd än att tala väl med dem ”. Man lärde känna sig själv som jämtlänning, svensk och samhällsmedborgare. Där redovisas också de konklusioner gällande regionalitet som bildningsverktyg och medborgarfostran som undersökningen resulterat i. I var och en av de behandlade diskurserna är begreppet samhälleligt grundläggande. Tanken blev också den kulturideologiska grunden för den regionala hemslöjdsföreningen ” Jämtslöjd ” som bildades 1908 på initiativ av bland andra landshövdingehustrun Ellen Widén.