Barnen nämnde dessutom mataversioner, illamående och smärta som viktiga orsaker. Det krävs en kombination av åtgärder som tar hänsyn till matpreferenser och aversioner och kompletteras med enteralt och / eller parenteralt näringsstöd. I en uppföljande studie på en ny grupp barn visades att det genomsnittliga energiintaget fortfarande var lågt, 61 procent av SNR. Smakförändringar var den av barn och föräldrar oftast nämnda orsaken till ätproblem. Den intensiva behandlingen med kemoterapi medför ofta biverkningar, som leder till ätsvårigheter. Tio av de äldsta barnen och friska kontroller genomförde dessutom ett smaktest. Barn som insjuknar i cancer har i regel ett normalt näringstillstånd när de får sin diagnos. Nya måltidsrutiner infördes. De nya måltidsrutinerna hade liten betydelse för barnens ätande. Barnsköterskor och sjuksköterskorna ansåg att illamående, allmän sjukdomskänsla och vårdmiljön var de viktigaste orsakerna. Intervjuer med barnens föräldrar visade att smakförändringar kunde spela stor roll. Smaktestet visade att patienterna, jämfört med friska kontroller, hade uttalade smakförändringar. Barnet riskerar undernäring, vilket påverkar behandlingen negativt. Resultaten visar att enstaka åtgärder som att servera smaklig sjukhusmat och näringsdrycker inte räcker för att komma tillrätta med barnens ätproblem. I ytterligare en delstudie intervjuades nyinsjuknade barn, deras föräldrar samt barnsköterskor och sjuksköterskor på avdelningen. Åtgärder för att förebygga och behandla undernäring kräver ökad kunskap om barnens faktiska energiintag och om orsakerna till deras ätproblem. En initial insamling av data på nyinsjuknade barn med cancersjukdom visade ett genomsnittligt dagligt energiintag på endast 58 procent av det rekommenderade enligt Svenska näringsrekommendationer (SNR). Inger Skolin