I föreliggande avhandling ställs bildningsaktivitet och kollektivt identitetsskapande i förgrunden vilket medför att andra analytiska redskap prövas. Strömberg, Theodor, Bilder och minnen från södra Mälarstranden, Stockholm 1878. Ämnet ” föreningsväsendet i skolorna ” hade stått på dagordningen. I fråga om kunskapsstoffet hade detta, kanske mindre oväntat, sin förankring i humaniora. Av de 19 elever som stod utanför föreningen gick tio latinlinjen och nio reallinjen. En studie av gymnasieelevers fritidsaktiviteter i skolan ”, 1998: 1, Rapport III: Gymnasieföreningar som social praktik, Linköping samt Petersson ” A selected few: School societies and symbolic capital in the Swedish upper secondary school ”, Young 2004, nr 12. Lärj. – Fören. Ytterst handlade det om en fostran som syftade till att frammana en stark känsla för hembygd, region, nation och medborgarskap, samt till ett inplacerande av den egna personen i en position av offervillig tacksamhet. Sjöberg, Johan, Makt och vanmakt i fadersväldet: Studentpolitik i Uppsala 1780 – 1850, Uppsala 2002. Ställs elevmatriklar mot föreningens medlemsuppgifter för de direkt avslutande klasserna (6:1, Ring I och, vad gäller 1914 även Ring II har inte inkluderats eftersom elever ur dessa klasser inte haft tid nog att väljas in i föreningen) framträder följande mönster: HT 1903 fanns i de medräknade klasserna 68 eledet att de yngre till en början varken var till gagn eller skada eftersom de inte deltog i diskussioner och rättade sig efter äldre. Att kategorisera diskussionsfrågor tematiskt är dock inte speciellt enkelt, eftersom de ofta tenderar att flyta in i varandra. UGF. 432 ” om Ödet en gång fogar det så, att vi åter en gång få träffas, må vi då visa, att vi ej glömt, att vi en gång betraktat hvarandra som bröder, nej må vi då åter vara kamrater och bröder, ty då först kunna vi med full rätt säga att vi varit medlemmar af U.G.F. ”, hoppades exempelvis föreningens ordförande Gustaf Rutberg i sitt avskedstal 1901.