Variationsteorins idé är att differentiering blir möjlig genom variation (Marton, Runesson &amp; Tsui, 2004). Eller musiklyssning för att utveckla taktkänsla i språk eller i gitarrspel. I avhandlingen korsas en sociokulturell syn på kunskap och perception med en variationsteoretisk syn på lärande. Språket, åter, i ett sociokulturellt perspektiv, är intressant på fler än ett sätt. Ja, faktiskt till viss del. Vi gör inte anspråk på att beskriva hur många barn som har uppfattat lärandeobjektet på ett visst sätt (varför det inte är ett stort problem att inte alla barn syns i bild hela tiden). Dessa aspekter har prövats i intervjuerna, vilka i sig kan ses som undervisning, mellan en lärare och ett barn i taget. Därefter ställs ett antal frågor till det empiriska materialet från lektionerna: a) vilka utmaningar ställs barnen och lärarna inför under arbetet med att utveckla förmågan att urskilja tvåtakt och tretakt, b) hur stöttar och hjälper lärarna barnen att utveckla denna förmåga och c) hur svarar barnen på dessa utmaningar och stöttor? Jag använder termerna att stötta och stöttor i formuleringen av de frågor jag ställer till materialet för att diskutera vilka de kritiska aspekterna empiriskt sätt förefaller att vara. Sekundärt är det musikundervisning i grundskolans tidigare år som tar sin utgångspunkt i ett specifikt lärandeobjekt. Det visuella verkar fungera som ett stöd för barnen, då de ska urskilja musikens puls eller ett betonat taktslag. (Jfr. Mästaren manar lärlingen att lära sig härma minsta detalj i mästarens spel. I konst kan en menings mångtydighet vara det intressanta, det som provocerar och överraskar. att tillgå. 145 I: Nu ska jag klappa, trumma för dig. Vad läraren dock säkert spelar en viktig roll i är att rikta uppmärksamheten mot kritiska aspekter, genom variation och framförallt genom att verbalisera vad som avses. En jämförelse måste ske mellan minst två instanser och dessa måste fokuseras i medvetandet samtidigt. Lars säger då Jag fattade när du gjorde så, och härmar här troligen lärarens armrörelse, men han står med ryggen mot kameran så det går inte säkert att se. J. I skoldiskursen är det inomestetiskas ställning svag (Lindgren, 2006; Saar, 2005), men kanske inte bland forskare. 47 I: Det var tvåtakt.