Några månader senare publicerade amerikanska och brittiska forskare en femårig forskningsplan, som innebar att det mänskliga genomet skulle vara kartlagt i slutet av 2003. Detta är inte slutet på historien, enligt Venter. Han var två år snabbare « kunde vi läsa i dagspressen i röda helsidesannonser för ett dataföretag en vecka före Riksstämman i Göteborg. Under det gångna året byggde han upp en databas med information om de flesta av människans gener, en databas som läkemedelsföretagen fick abonnera på (långt ifrån gratis). Vi hade t ex antagligen inte haft humant insulin utan patent. Patent behövs sannolikt, annars skulle inte läkemedelsindustrin göra så stora satsningar. Nasdaq-börsen reagerade omedelbart på meddelandet att det kunde bli restriktioner vad gällde gen-patent. Vi har fått nya verktyg, nya möjligheter att tyda data och vi kan samköra en mängd information i jättedatabaser. Den 26 juni stod Craig Venter i Vita husets talarstol (den förste som inte direkt företrätt en president) och förklarade inför Clinton och Blair och alla oss andra att det internationella forskarkonsortiet och Celera tillsammans sekvensbestämt det mänskliga genomet (97 procent - ytterligare 2 procent väntas vara avläst inom tio år, den sista procenten kanske aldrig?) Nu slåss man för att hitta t ex bröstcancergener. Den som vill veta mer om Craig Venter kan i efterskott följa det genomsymposium, som ordnades av professor Claes Wadelius i Rudbecklaboratoriet i Uppsala. Året därefter lämnade Craig Venter NIH för att tillsammans med sin hustru Claire Fraser starta forskningsbolaget The Institute for Genomic Research (TIGR) i Rockville, Maryland. Många söker patent för tidigt. - Nu börjar en ny era inom biologin, som kan innebära att vi får lära om på många plan. Nu finns genetisk kunskap om musen och människan - att kunna jämföra med ytterligare en art skulle hjälpa enormt, enligt Venter. Craig Venter berättade också att vi sannolikt får omvärdera en del av det som vetenskapen kommit fram till under tidigare sekel. Venter föreslog att man skulle koncentrera avläsningen av arvsmassan till genomets funktionella delar, som förmodades utgöra ca 5 procent av genomet. I maj meddelade ett tysk-japanskt forskarkonsortium att man sekvensbestämt även kromosom 21. Det sker dygnet runt, året runt.