Ibland gick det inte att omsätta den akademiska utbildningen i företagandet och då gick man på en kort yrkesutbildning eller kurs i något som senare blev ens nisch. Till detta bör man dock lägga ett ” avvikande ” kön i förhållande till mansnormen. Strukturella förändringar på arbetsmarknaden och den arbetslöshet som har följt har även drabbat en del av de arbetskraftsinvandrare som tidigare hade sysselsättning. Deras syfte är att tjäna snabba pengar för att inom kort tid återinvestera dem i hemlandet. Ett annat antagande, som var sammankopplat med det första, var att kvinnor som kommer från starkt patriarkala system och strukturer, trots detta klarar sig bra i Sverige, även om de möts av motgångar på arbetsmarknaden. Den mest framgångsrika kvinnan i denna undersökning är sjuksköterskan Sissi som har 200 anställda i sitt bemanningsföretag och som nu lever i ett samboförhållande. En invandrares tillfredsställelse med sitt arbete, inkomster, arbetsledare och karriärmöjligheter samt dennes psykisk välbefinnande är olika mått på personlig integration. Erbjudanden och annonser som jag läste var inte aktuella för mig ”. Särskild vikt har dock lagts vid svenska förhållanden. Chilenska kvinnor Arbetslöshet. Dels var de förhållandevis många, dels hade jag tack vare mina iranska kontakter och lokala iranska medier, större möjligheter att hitta dem. Avhandlingens andra syfte är att undersöka om invandrade kvinnors företagande leder till bättre integration i arbetslivet. Åslund, O (2001), Now and forever? Hennes egen arbetskraft är den billigaste och mest tillgängliga resursen då det kostar att anställa folk. Sammanfattningsvis kan det sägas att för merparten av kvinnorna var tillgång till en etnisk kundkrets och etniska medier av mindre betydelsede var i första hand inriktade på majoritetsbefolkningen. Chansen att få ett jobb avgörs inte av individens egna förutsättningar utan av antaganden, sanna eller falska, om genomsnittliga egenskaper hos den grupp individen anses tillhöra. I en studie av invandrarföretagande i europeiska storstäder visar Najib (1991) de olika fördelar invandrarföretagare kalkylerar med innan de väljer lokalisering. Den svarta minoriteten som saknade dessa nödvändiga förutsättningar och resurser blev däremot marginaliserade i stadens ekonomi. En genomgång av de två senaste decenniernas internationella forskning visar att de flesta studier, med ett fåtal undantag (bl.a. Pizacklea 1988 &amp; 1990, Mobasher 1996, Chavan &amp; Agrawal 1998, Collins 2000) saknar en tydlig könsdimension.