Med det senare menas att upplevelsen skapas av föreställningar om ett sammanhang knutet till samhällsstrukturen, en ’ icke-erfarenhet i andra hand ’ (Beck, 1986 / 2000:100). Detta eftersom det i huvudsak inte är upp till individen enkom att förebygga, hantera och återhämta sig från sådant som kan inträffa utan att det ställer krav på andra, tillika sociala förmågor. Däremot har föreställningen om massmediernas påverkan stor självständig förklaringskraft. Jag ska i detta avsnitt besvara frågan vilken av de tre erfarenhetsvägarna av hot och risker har egentligen störst självständig effekt på den upplevda otryggheten i stadsrummet. Däremot varierar de i de övriga typerna av rum. I en jämförelse med föreställningar om det allvarligaste hotet mot den egna tryggheten, finns det också en god överensstämmelse mellan att ha upplevt otrygghet när man var ensam i alla stadsrum (utom slutna och befolkade) och att främst ha angett brottslighet som det allvarligaste hotet mot den egna tryggheten. Det handlar om att rädslan och otryggheten i stadsrummet är kontextberoende även om personliga, sociala eller mediefaktorer kan förstärka eller försvaga mönstret av det upplevda. En fråga som däremot kan vara svår eller känsligare att besvara är om man har sett olika former av kvinnovåld. I figuren ovan visas i huvudsak ett genomsnitt av andelar 2003 / 2004 / 2005, men också enskilda andelar (se vidare tabell 7:10). Medieerfarenhet av brott medför förhöjd nivå på rädslan för brott (Heath, 1981; Winkel and Vrij, 1990) Medieerfarenhet av hot och risker medför förhöjda nivåer på riskperception och oro (Sjöberg et. Becker, K. Den sociala erfarenheten i modellen avser i huvudsak att man har hört av vänner och bekanta om någon form av hot eller risk medan medieerfarenheten avser om man har läst om brott i dagspressen eller tagit del av någon form av hot eller risk i medierna. Men skillnaderna mellan de unga och äldre när det gäller föreställningar om otrygga platser är nästan lika stor. Det är således rimligt att anta att förekomsten av tredjepersonseffekter när det gäller människors föreställningar om mediernas påverkan på upplevelser av hot och risker är mer vanligt förekommande om man anser att de lokala nyhetsmediernas innehåll inte är tillförlitligt. Göteborg: CEFOS. and J.D.