• Projekt för invandrade kvinnor i kommunen? … kvinnorna har mycket mer frånvaro [från SFI] och det är lite tyngre för att de har fortfarande det stora ansvaret för allting annat. (2003), " Kön och ras i rumsliga identitetskonstruktioner " i Maktens (o) lika förklädnader: kön, klass &amp; etnicitet i det postkoloniala Sverige: en festskrift till Wuokko Knocke, I. Molina, D. Mulinari &amp; P. I denna del av modellen betonas det rörliga, levda, dynamiska och nuet. Det har blivit allt mer vedertaget att ifrågasätta synen på forskning som en objektiv vetenskap och jag anser att det finns en relevans i att öppet diskutera min egen roll i forskningsprocessen för att betona min egen subjektivitet och att de val jag gör och de situationer jag möter måste sättas i en kontext av vem jag är. Många studier som berör invandrade kvinnor har ett övergripande perspektiv och konstaterar de föreställningar som finns och att det får rumsliga konsekvenser. Detta visar att det faktum att dessa personer en gång invandrat (eller kanske har föräldrar som gjort det) gör att de oavsett vad de gör eller hur de ser ut, först och främst har denna olikhetsstämpel enligt principen ” en gång invandrare alltid invandrare ” som flera informanter uttrycker. Studien kommer att genomföras i [Kommun 1, kommun 2, kommun 3 och kommun 4]. Det leder för det första till en uppdelning i tillhöriga och icke-tillhöriga, ofta uttryckt som ” svenskar ” och ” invandrare ”, oavsett om Sverige betraktas som ett statiskt och givet rum eller som ett mångfaldssamhälle. Det finns också en likhet mellan planerna i att alla uttrycker att en (invandrad) person ska få behålla eller själv definiera sin identitet. [...] Der er således ikke tale om materielle barrierer eller lukkede døre, ej heller om en bevidst udelukkelse, men snarare om, hvem der erkendes og anerkendes som tilstedeværende (Simonsen 2005b:155) Joanne P. Sharp (1996:98f) menar att i konstruktionen av den nationella identiteten finns ett inbakat maktperspektiv där vissa har mer makt än andra att forma identiteten. • Hur tror ni att ni uppfattas av kommunen och omgivande samhälle, andra i föreningen?