Här märks inslaget med Durands seende och hans förvirrade upplevelser (s. 160). Man önskar att Szondi hade belyst sina resonemang med exaktare och fler exempel. Visst stämmer det att dialogen mellan Herr X och Herr Y är en interaktion där den ena hjärnan griper in i det som skapats av den andra hjärnan. I inledningen till Strindbergs språk och stil skriver Göran Lindström att Strindberg av den äldre forskartraditionen uppfattades främst som den av sitt oerhörda stoff besatte diktaren; i en yngre generations ögon framstår han som den medvetet arbetande, yrkesskicklige konstnären. Anledningen till att jag finner den 103 Egil Törnqvist, Svenska dramastrukturer, Stockholm, 1973, s. 58 f. Törnqvist har hämtat termerna sekvens och segment från Pfister, Pfister 1988, s. Simultanscenisk handling har dock setts gestaltad i kyrkklockans pinglande, hönsens skrockande, den tryckande värmen och inte minst åskan. Den talande fru X har kommit i någon sorts inre förbindelse med den tigande fröken Y, avläser alla hennes tankar, men känner sig på samma gång suggererad att uttala vad hon tänker ”, ibid. 65 sina barn för ” grisar ”, utan när hon vill betona sitt hat gentemot rivalen, vilket syns i meningar som ” [d] u har suttit med ögonen och nystat ur mig alla dessa tankar som lågo där som råsilke i sin kokong ”, ” [d] in själ kröp in i min som en mask i äpplet ”, ” du låg som ormen med dina svarta ögon och förtrollade mig ” (s. 17 f.), ” du låg som en jättekrabba för att gripa mig i dina klor ” och ” du bara sitter och tiger […] orörlig som en stork vid ett råtthål ” (s. 18) .140 Fru X:s redogörelser för hur Mlle Y intagit hennes själ och hur hon övertagit alla motspelerskans vanor är expositorisk information som får oss att inse en besatthet hos Fru X; hon vill vara som Mlle Y, eller rättare sagt, hon har inte kraft att motstå Mlle Y:s inflytande över hennes liv.