Just frågor om vem som förfogar över forskningsresultat (48 %) och konkurrensen mellan deltagare i projektgrupper (39 %) är för övrigt de svarsalternativ som följer på de nyss nämnda. Mårten Mårtensson Nyårsafton 2009 Prolog: Doktoranderna som hoppade av Frågan om forskningsmiljöns betydelse blev särskilt viktig för mig i samband med en anställning på KTH. Alla dessa samtal kom att utgöra viktiga kommentarer till mina 270 En handledare uttryckte sin övertygelse så här: Det finns hos oss en outtalad enorm konsensus kring evolutionsläran. Alla intervjuer bandades och skrevs omgående ut för distribution till varje berörd informant med möjlighet att göra egna justeringar. ” Och då blir man egocentrisk. ” (IP 17:41) Den huvudsakliga kritik som B levererar kan sammanfattas i påståendet om en organisatorisk isoformism: ” [K] ulturen i akademin leder till att personer tänker på ett visst speciellt sätt. ” (IP 17:41) Därmed tycks B ha hävdat att personerna i systemet är så styrda av den akademiska kultur som de tillhör, att det som ser ut som om deras personliga ställningstaganden snarare är en spegling av den livsåskådningsmiljö som de är involverade i än uttryck för deras egen syn. Någon avancerad statistisk databearbetning är inte aktuell. Just för att hade det vart enklare som tjej att slå sig fram och få pengar, nu gäller det att det är svårt för alla här att få pengar, situationen ser jättedålig ut men det känns fortfarande som att det är lite svårare för tjejer faktiskt. Livsåskådningsperspektivet blir viktigt både för att förstå forskningsmiljön som socialt rum och för att inse forskningsmiljöns betydelse för doktoranders livsåskådningsfrågor. Men framför allt förmedlade Carl Reinhold Bråkenhielm en omisskännlig respekt för varje deltagares eget synsätt i en ambition att skapa ett kreativt samtalsklimat. Här möter vi en grupp unga och medelålders forskare, varav de flesta arbetar med mikrobiologisk inriktning. I den tidigare nämnda projektpresentationen skriver Jeffner: ” I vårt livsåskådningsbegrepp är livsåskådningarnas definierande egenskaper åsikternas och värderingarnas centralitet och relativa konstans, inte deras samband. ” 111 Den 108 Jeffner a a, s 12.