E n mäktig högerförespråkare iör den allmänna rösträtten för kvinior ä r den nya norska justitieminiitem Stang, som anser, att det första iillskottet av kvinnliga väljare icke htadkommit några som helst rubbninrar i väljaremassan, varför han på det ivligaste tillråder sina landsmän att: edan nu taga steget fullt ut. ‘ Världsintresset spänner sig för näriarande över de skandinaviska och Anglosachsiska länderna och stora förhoppningar knytas vid 1912. Varje enskilt nederlag är allas nederlag, varje enskild seger, allas seger. S. B. ” Nej är det så ... 99 De vor0 ensamma i kupen, damen, son: var på väg till ett av sommarens valmöter för att hålla ett föredrag och damen, son: skulle till en badort för att rekreera s i g efter vinterns ansträngande sällskapsliv. Den senare betraktade med illa dold n y fikenhet sin reskamrat. Rösträttsmärket pl vänstra kappuppslaget visade j u vad sortc uiänuiska hon var, och det kunde vara in. trcssant nog att komma en suffragett in på iivet. Deii 8. k. suffragetten märkte icke deii uppmärksamhet hon väckte, utan syn. tes vara fullt upptagen av att ordna inne. hallet i sin resvüska. Plötsligt såg hon upp, räckte fram et1 litet tuiit häfte och sade med en avbön j rosten: ” Jag hoppas ni inte misstycker litet rösträttslitteratur. Xina medresande bruka vara s å snälla och ursäkta min påflugenhet. ’ ’ Tacket var en smula reserverat, men flyg bladet blev i alla fall emottaget och läst, Efter ett par minuters förlopp kom frågan: ” Så underligt att ni bryr er om politisk rösträtt - det är väl ingenting att stl efter? Min man säger att jag ska ’ gärna få hans, men jag vill visst inte ha den och så följer det väl i alla fall en del obehagligheter med arbetet - bara det att bli misstänkt som suffragett? ” ” Får jag tala om en liten historia för er, men ni får inte bli stött - lova mig det! ” - ” Suffragetten ” såg s å snäll och godmodig ut, att damen med nerverna gav sitt löfte.