Författarna konkluderar att T3-behandling på barn i samband med hjärtlungmaskinkirurgi för medfött hjärtfel höjer plasmakoncentration av T3 utan att förlänga postoperativ restitution av tyreoideafunktionen. Tyreoideafunktionen störs vid kritiska sjukdomstillstånd liksom vid kirurgiska ingrepp, både på barn och vuxna. Jan.Sunnegardh@sahlgrenska.se T3-behandling tycks förbättra myokardfunktionen i den grupp som har låg postoperativ minutvolym. Kardiologiskt index var ett dygn efter kirurgi signifikant högre i gruppen som erhöll T3-behandling jämfört med placebogruppen (P &lt; 0,005). Trijodtyronin (T3) gavs dagligen i 12 dagar efter ingreppet. Det vanligaste ingreppet var slutning av kammarseptumdefekt, men kirurgin inkluderade även extrakardiell kirurgi såsom rekonstruktion av aortabågen, anläggande av aortopulmonell shunt, bidirektionell Glennoch Fontanliknande kirurgi. Systolisk hjärtfunktion undersöktes med ekokardiografi och intensivvårdsbehovet (inotropt stöd, vätskedrivande behandling, respiratoroch syrgasbehandling m m) studerades. Ett problem med studien är, trots den fina uppläggningen och genomförandet, det relativt ringa antalet patienter i de olika grupperna - inte minst när man i efterhand jämförde barn med lång respektive kort tid i hjärt-lungmaskin. Intensivvårdsbehovet var också lägre i den hormonbehandlade gruppen. Vid jämförelse av systolisk myokardfunktion fann man först inga skillnader mellan grupperna, men vid en indelning i två grupper med lång respektive kort hjärtlungmaskintid kunde man påvisa signifikant bättre myokardfunktion i den grupp som erhöll T3. Jan Sunnegårdh Gruppen har nu genomfört en randomiserad, dubbelblind, placebokontrollerad studie på 40 barn med medfödda hjärtfel (ålder 2 dagar-10, 4 år, median 0,4 år), vilka samtliga opererades i hjärt-lungmaskin. Bettendorf och medarbetare vid universitetet i Heidelberg har tidigare visat på övergående sekundär hypoptyreos hos hjärtsjuka barn efter kirurgi i hjärtlungmaskin.