I en av de längre essäerna behandlar Tore Leonhardt den amerikanske 1800-talsläkaren George M Beard som » uppfann « modesjukdomen neurasteni och drar paralleller till vår tid. Ämnesmässigt finns här både sjukdomsoch personhistoria jämte administrativa (patientjournalens utveckling under 1700-talet) och etiska frågor (svenska läkares syn på abort och preventivmedel 1928-1938). Nils Brage Nordlander redogör både för Schillers medicinska karriär och för den långdragna och plågsamma sjukdom som ändade skaldens liv. Svensk medicinhistorisk tidskrift. Diskussionen anknyter till och fördjupar tidigare artiklar av Leonhardt i Läkartidningen om diagnoser som kroniskt trötthetssyndrom och fibromyalgi i historiskt perspektiv. Hans Moëll, som avled 2003, var en engagerad medicinhistoriker. Att skalden Schiller var utbildad läkare är nog inte allmänt bekant. Bl a översatte han från latinet den tyske renässansmannen Ulrich von Huttens omfattande redogörelse för hur han » botade « sin syfilis med avkok av guajakträdet från Haiti. Att en så rik litterär produktion kunde alstras mellan attackerna av andnöd, kramper och koliksmärtor kan ses som ett vittnesbörd om andens seger över materien. Man vet inte vem man skall beundra mest - de tåliga patienterna eller de djärva operatörerna. Skalden Schillers medicinska karriär Osteologiskt detektivproblem En fortsatt analys av materialet utlovas. Stockholm: Föreningen för utgivandet av Svensk medicinhistorisk tidskrift; Tidsmässigt spänner de tolv uppsatserna i volymen från Moseböckerna (var den sjukdom som i den svenska Bibeln traditionellt översatts med » spetälska « verkligen lepra?) till 1930-talets Tyskland (hur var de judiska läkarnas situation, när den nazistanstuckne filosofen Heidegger blev rektor vid universitetet i Freiburg?) » Svensk medicinhistorisk tidskrift « Neurasteni med paralleller i vår tid har, trots ekonomiska bekymmer, kommit ut med ett nytt nummer med intressant och varierat innehåll. Nils Sjöstrand, red. I ett postumt publicerat bidrag återvänder Moëll här till von Hutten och presenterar ett litet osteologiskt detektivproblem, som också involverar von Huttens samtida, den berömde humanisten Erasmus av Rotterdam.