Med mina forskningsresultat är en tidigare kunskapslucka observerad och preliminärt eliminerad. La mer, det är havet, det är kvinnan, och … mm … det låter likadant. Lukes lånar i sin tur uttrycket från Bachrach &amp; Baratz, 1970, s 7 (min anm). Ett par av studierna tar upp sådana värderingar som utgör en del av den akademiska kulturen med dess värdeprioriteringar och asymmetriska relationsmönster i den konkurrens om positioner som skapar akademins sociala klyftor. 11 Introduktion 7 Nu när de traditionella vägvisarna har blivit mindre viktiga, ställer den sociala världen oss inför en förvirrande uppsättning val och beslut om vilka vi ska bli, hur vi ska leva och vad vi ska göra, men utan att vi får några mer omfattande råd om hur vi ska göra dessa val. (1) I studien På trappans första steg redogör etnografen Fredrik Schoug för doktoranders och nydisputerade forskares erfarenheter i ” ett underifrånperspektiv på akademin ” .41 Han frågar: ” [P] å vilket sätt präglar ökad konkurrens om positioner och arbetstillfällen inom och utanför akademin benägen31 Elvin-Nowak &amp; Dahlberg 1992. Men de låter oss också ana energin i livsåskådningspräglade frågeställningar från vårt kulturella sammanhang med nedslag i forskningsmiljöernas värdeprioriteringar och hierarkier. Främst har frågan brister i klarhet om vad som menas med tillvaro. På min fråga om ” forskningsmiljön har betytt nånting för ditt sätt att tänka ” svarar en doktorand: ” [F] aktiskt så har jag blivit tvärtom. Wingren menar att ” Luther skiljer ämbete och person, så att personen står coram deo utan ämbete och ämbetsinnehavaren står med ämbete coram hominibus ” .329 Den dubbelheten i synen på person och yrkesfunktion kan på goda grunder kritiseras. Nu överdriver jag förstås, men alltså … forskningen, den medicinska forskningen, är väldigt mycket en manlig värld, så att män får mer uppmärksamhet där. Men så känner ju inte jag när jag lever. De pekar på behovet av ett tvärvetenskapligt arbete för att förstå livsåskådningsfrågornas plats och särart i skiftande vetenskapliga kontexter. Om forskningen inte ses som nyttig, har socialisationen inte heller medfört ett bejakande av forskningsmiljöns doxa.