Ett exempel på detta ges av Mios föräldrar som i sin motivering av namnvalet uttrycker sig på ett sätt som lägger fokus på boken och filmen snarare än på den specifika karaktär som bär namnet: Vi tyckte båda att det var fint och ovanligt och kommer från en favoritbok / film som vi båda hade som barn. familjesamhörigheten. Utifrån dessa formulerades flera olika typer av frågor vilka omväxlande behandlade konkret agerande (Letade ni aktivt efter inspiration någonstans? utb. jag menar Mariam är ju till exempel jättefint som hans bästa väninna typ heter (.) De vanligaste av dessa har att göra med ställningstaganden kring att vara ” vanlig ” eller ” originell ”, ” traditionell ” eller ” modern ”, ” praktisk ” eller ” estetisk ”, samt ” svenskorienterad ”, ” utlandsorienterad ” eller ” internationellt orienterad ”. Det rör sig om några mer eller mindre nybildade namn (såsom Elda, Juni, Mio, Smilla och Vilda), några smeknamnsliknande kortformer som tidigare inte varit vanliga som officiella förnamn (såsom Milla, Sigge och Valle) och några namn som har inlånats via en angloamerikansk kontext (såsom Liam, Melvin, Nelly och Noel). Gerrizten (2006:181) har i en studie av förnamn i Nederländerna visat att det där främst var flickornas namn som kunde betraktas som internationella ur västerländskt perspektiv. hur många (platser) det var (.) Bamberg (1997) har utvecklat konceptet för analyser av människors berättande. Jag valde att inte använda mig av samma deltagare som vid enkätundersökningen, eftersom över ett år hade passerat sedan dess genomförande och jag därför antog att både minnet av och intresset för namnfrågorna skulle ha minskat betydligt. Bambek, Andrea, 2007: Gesellschaftliche Bedingungen der nomina propria – am Beispiel der Vornamengebungspraxis der deutschen Minderheit in Ungarn. Vidare menar jag att föräldrarna genom namnvalet och sitt sätt att framställa och resonera kring namnvalet skapar en viss identitet för sig själva och andra. De två förstnämnda av dessa frågor var tänkta att indikera olika livsstilar, men uteslöts efter hand ur analysen eftersom de inte gav upphov till några systematiska resultat. Detta får konsekvenser för hur egennamnen behandlas grammatiskt och semantiskt i språket.