Dagen före julafton skulle alla kläder ut för att luftas Och borstas. Om väderleken lade hinder för att vara Ute med detta arbete, gick man till en loge med det Och försökte där att ställa till med tvärdrag för att Den avsedda nyttan skulle bliva så effektiv som möjLigt. Man plockade också fram silverbägare, tennstop M m och rengjorde dem noga, och i köket skulle alla Husgerådssaker skuras och göras fina. Någon bastu fanns vanligen ej i hemmet, men på julAftonens morgon skulle alla husets medlemmar bada I en stor med vatten fylld kittel. Husmodern själv ordNade med baden och hjälpte barnen och även de Äldre med att tvätta sig rena. Strax före skymningen På julaftonen tog man in julhalmen. Denna, som skulLe vara vacker och väl uppgjord råghalm, breddes ut I ett tjockt lager över hela golvet. I förstugan och på Trappan ströddes repat enris. Längst fram i stugan Lades ett par hela halmklippor, som kallades stugor. Dessa användes till huvudgärd, då man under aftonen Ville taga sig en "mörkersömn". Om det ansågs beHövligt, tog man till nyåret in litet ny halm och strödDe ovanpå. Strax efter trettondagen togs julhalmen Ut och användes som strömedel i ladugården. Här Lär det ej ha varit förknippat något vidskepligt med Julhalmen. Seden att hava en julgran inne i stugan har varit här Från 1870-talet. Dessförinnan hade man ett julträd. Detta skulle stå på ett bord. Julträdet var försett med En vitmålad korsformig träfot och bestod för övrigt Av en rödmålad träkäpp, från vilken utgingo ståltrådar Åt sidorna. Dessa ståltrådar slutade med ljushållare, i Vilka man satte ljus. Man prydde julträdet genom att Hänga upp röda äpplen och konfekt i det. På julaftonen brukade man sätta ut en eller två sädesNekar åt fåglarna. Detta kan ses i samband med att Man under julen också gav sina husdjur extra ranson. Djuren skulle därmed påminnas om att det var jul. Man brukade se efter att grannarnas kor ej stodo på