Men kanske ännu ursprunglek till skönheten och behaget sin andde hellenska mästarnas verk, till den ligare framträdde behovet av nhgontiug grekiska frisens livliga scener och rörelbortom och utöver ' den omedelbars nytliga tröghet och trhnghet .. * L ' art pour l ' arts är en sate, som ännu ser gar en l %ng tidled. Den har sin tan i den konst, som var förenad med aldrig kunnat helt förverkligae. Redan motsvarighet i en utvecklingslinje pA de medeltida städerrtas hantverk. Altarsmidigheten, ginheten är ett slags konst, tankens omrhde. Om människan i den akApen i de gamla kyrkorna bevara ännu och den finnes utbredd över hela vårt grekiska skulpt ' uren nådde klarhet om m&amp;nga vackra vittnesbörd om den tidens liv. Det är en oriktig askadning därför skönheten i sina lemmars och sina anskönhetsträngtan. Radhusen i städerna att vi ju veta, att konstens olika arter siktsdrags form, om harmonien i sin likaså. Konsthantverket har sin upputvecklats, så snart ett samhälle natt en byggnads och sina rörelsers mekanism, rinnelse i dessa tider. Se t. ex. bokviss rikedom, så snart livet glidit in i fann A andra sidan den grekiska filosofin tryckarkonstens aldsta alster! Frhn klostnhgorlunda trygga banor. Ja, t. o. m. en fast punkt för den inre andliga jamrens ofta. fiirgade pränt hämt.ade en mehos lagt stående folk ser man försök och vikten och måttfullheten i det sokratiska deltida bok sina vackra typer. Se aven träsnideriet och ciaeleringskonsten. Ateransatser att sira och pryda bostaden, ordet: känn dig själv l Denna hellenska konst knöt även nära verkan försoordes även i själva arbetet; redskapen, vapnen.