Den kännes af många allt ifrån Norrlands fjäll och älfdalar till Skånes mångmila fält, ja, dess vågkrets är vidare än så. Svenska folkets sorg finner varmt gensvar inom våra broderland och hos många, som vi kalla främlingar, men som i. sorg räcka oss sin hand vid den dödes bår. » GULA VILLAN », D:R HAZELIUS HÖGER BOSTAD OM TRAPPAN PÅ PA SKANSEN. NEDRE DÖDSRUMMET BOTTEN^ TILL IDUN 1901 — 370 — strömma ut till hela vårt folk, till hög och låg. — Jag tror, att han tänkte så. Det är en dristigt stor tanke detta — en tanke så käckt stor, att den just därigenom i allt för mångas ögon måste förefalla rent af naiv; det är en tanke af den art, att ingen annan än doktor Hazelius skulle tänkt den och än mindre söka förverkliga densamma. Men den vardt förverkligad, och det språk den talade vann genklang hos vårt folk mer än kanske till och med den optimistiske danaren själf vågat hoppas. Nordiska museet blef ett tankarnes hem, Skansen ett känslornas, och det är känslorna, ej tankarna, som skänka lif. ARTUR HAZELIUS PA LIT DE PARADE I GULA VILLAN A SKANSEN. FOTO FÖR IDUN AF A. BLOMBERG. Måhända var doktor Hazelius till sitt djupaste väsen mer skald än vetenskapsman i strängaste bemärkelse. Med ordet skald menar jag här naturligtvis ej diktare i ord, jag menar, hvad mer är, diktare i handling. Att tänka stort var doktor Hazelius ' lefnadsregel — stort o m vårt land och vårt folk, stort o m mänskligheten, stort o m vår forntid och vår framtid. Men o m sig själf tänkte han aldrig stort. Få hafva väl varit » sig själf » så som Hazelius, men aldrig kunde den mannen blifva » sig själf n o g ». Vi beklaga alla djupt, att han bortgick från så mycket ofullbordad! Men huru skulle egentligen doktor Hazelius kunna bortgå från ett fullbordadt lifsverk? Hade han ock fåtfe räkna sin lif slängd i ett hundratal af år, han skulle dock alltjämt haft » nya järn i elden ».