Där så är möjligt försöker jag få 17 ledare från varje tidning. Det finns i Expressen en tydlig författarröst trots att bedömningarna är av Arbetets omfång, men de uttalar sig om vad man tycker och inte så mycket om framtiden eller läget på arbetsmarknaden som de gör i Arbetet, där de är mer neutrala och företeelseinriktade. Det var regeringen som inställde repövningarna för att fritt kunna vidta stridsåtgärder mot officerarna. De uttalar sig om sändarens intentioner och värderingar och sändaren vill på olika sätt påverka dem man vänder sig till, symptomrespektive signalfunktion. Med detta sätt att kategorisera stycken lyfts enstaka viktiga handlingsuppmaningar och kritikmeningar fram även på styckenivå. Redogörelsen är i första hand händelseinriktad men ibland förekommer den i form av enkla deskriptiva faktapåståenden om hur något förhåller sig, enkla i betydelsen att de är kontrollerbara och anknyter till Reynolds (2000) resonemang om sanning. Det finns en ledare 14.2 som har fyra positioner redogörelse. Detta sätt att kritisera förekommer i alla fyra tidningarna som är kritiska mot regeringen men framför allt i Dagens Nyheter och Expressen. Den konkreta redovisningen presenterar varje tidnings särdrag. Det betyder att de övriga nio ledarna har få analysmeningar, drygt 4 i genomsnitt. De kan också 91 ingå i kritikstycken som motivering för kritik. Vissa påståenden är alltså viktigare än andra som är underordnade innehållsmässigt och till för att stödja. 2.6.2 Värderingar i argumentation Retorisk eller praktisk argumentation kallas den argumentation som förekommer i vardagslivet, både i offentliga och privata diskussioner. Det som kategoriseras som redogörelse är i princip kontrollerbara påståenden, faktaupplysningar. En del av dem har fortfarande analys eller redogörelse som motivering medan andra tillåter sig hårda värdeomdömen som inte motiveras som tidigare nämnts i detta kapitel. Ibland förekommer kritisk redogörelse. Bhatia (1993) ansluter sig till Swales. Illokution är vad man gör ” in saying something ”. Att jämföra med andra tidningars ledare är också till stor hjälp eftersom de är tydligare och mer precisa. VF däremot kritiserar i ledaren 11.3 SACO och SR för att de ” satte igång med sina strejker redan innan de hade fått ett bud från avtalsverket, vilket torde vara tämligen enastående i fackliga sammanhang ”.