Job för fram att människor kan känna sig tryggare när de får prata sitt modersmål då de besöker en tandläkare. Outlaw, L. Oxford: Oxford Univ. Men detta innebär samtidigt en upplösning av den nationella gemenskapen i en mer heterogen massa av olika solidariteter. Cromdal &amp; Evaldsson (2003) lyfter fram att val av språk och olika typer av kodväxling kan få betydelse av vad Peter Auer (1984) kallar resurser eller metoder. (1972) Language and social context: selected readings. Linköping: Linköpings universitet, 2010 Tillgänglig på Internet: http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-54799. Eller så kan man se nationen som en diskursiv kontext, vilken återskapas i vårt sätt att tala och tänka (Calhoun 2007: 1-49). Nytt resultat och ny kunskap? Modersmålet relateras till repertoaren om tillhörighet samt modersmålet som merit. Det andra uppehåller sig mer vid grupper i exil, diasporiska gemenskaper mer eller mindre ofrivilligt dislokaliserade från ” hemlandet ” (Clifford 1994, Safran 1991). (red.) Gudykunst, W. B. Samma forskare kunde använda olika repertoarer vid olika tillfällen, för att beskriva hur forskningsresultatet hade tagits fram. Trots detta skulle studien kunna kritiseras för att vara färgad av en angloamerikansk tradition av kunskapsproduktion, något som är vanligt inom såväl geografi, som andra discipliner (Smith (red.) &amp; S. Vertovec (1999) Migration, diasporas and transnationalism. (2007) Bilingualism: a social approach. I de exempel som gavs ovan, kunde handel relateras till utvecklingen i arabvärlden och framförallt på omtalade platser, som exempelvis Dubai och Abu Dabi. Milton Keynes: Open University Press. Språket skapar en tillhörighet till hemlandet och med dem som man där kommunicerar med, direkt genom att man faktiskt använder språket och indirekt genom att språket förstärker ” vi ” - känslan i gemenskapen. Steinar Kvale (1997) påtalar vikten av en ordagrann transkribering där pauser, repetitioner och tonlägen tas med.