Ar 1832 utsänder hon mder psen~onymen " George Sand " iin f örsta s jalvst,iindiga roman " IneHeinrich Heine har t-eclrnat f öl jande iana ", i vilken hon går till kamp mot porträtt av George Sand: " George iet konventionella iiktenskapet. Boken, Sand, den stora författarinnan, ar tillsom väckte en &amp; orm av harm s h a l lika en vacker kvinna, en verklig slzöniom begeistring, efterföljdes av de icke het. Lilrsom deil anda son1 franitriider nindre opp6sit.ioiisfyll.da ' ' Wallentine ' ' i hennes verk må hennes ansikte sila-) ch " Lelia " och nu blev hon med ett rare kal1.a~ vadrert an intressant. Det dag berö-md. intrcasanta ar of tast en avvilrel.se från Hon hade alltid efter basta förmåga det skönas typ, och George Sands drag rarit de fattigas van. Nu nar hennes bära en regelbunden prägel. De äro icke ?konorni blev en smula tryggad utskarpt slrurna, de kro mj~11ra och rörsträckte hon sin hjälpverksamhet så liga, färgas. av en själ full rodnad, som langt som det överhiivnd var henne breder liksom en vemodets slöja över n ö jligt. Tanken på storstadens elände, ansiktet. Pannan ar icke hög, och ned som hon var dag varit vittne till, gjortill skuldrorna faller det rika, kastanjede att hon slöt sig till de nu mer och bruna, böljande håret. ögonen äro 11 %- ner frambrytande socialistiska idéerna, got matta - ' Lelia ' s ' förf attarilana har Erån 1835 ' lrom hon alltmer över i aktiv stora, blida ögon, som icke m.inner om politik: slöt bl. a. ett varmt vauiskapsSodom och Gomorra. Hon har ingeil förhållande med den socialistiske filo' friboren ' Örnnäsa, ej heller någon liteil sofen och advokaten Michel. Hennes viktig uppnäsa, utan en ganska allmail hem, som tidigare varit ett centrum för rak sådan.