Detta är den medicinska bakgrunden till att ungefär två tredjedelar av alla reperfusionsbehandlingar vid ST-höjningsinfarkt numera genomförs med PCI i Sverige. Den kliniska effekten vid akut ST-höjningsinfarkt av sk faciliterad perkutan koronarintervention (faciliterad PCI) (dvs tidig farmakologisk reperfusion kombinerad med åtföljande snar PCI) har nu visats i två studier: dels en randomiserad behandlingsstudie, dels en metaanalys. Patienter som erhöll faciliterad PCI jämfört med standard-PCI dog oftare, 5 procent vs 3 procent (P = 0,04), drabbades av fler reinfarkter, 3 procent vs 2 procent (P = 0,006), fler stroke, 1,1 procent vs 0,3 procent (P = 0,0008), och krävde oftare ett nytt brådskande ingrepp i den infarktrelaterade artären, 4 procent vs 1 procent (P = 0,01). Tillgänglighet ett viktigare problem Om fibrinolysen misslyckas bör » rescue « - PCI övervägas [12]. Inga gynnsamma effekter sågs heller vid kombinationsbehandling, men däremot ökade förekomsten av större blödningar kraftigt, från 5 procent till 12 procent (P = 0,006). Efter en framgångsrik fibrinolysbehandling bör också en snar koronarangiografi och, om lämpligt, intervention erbjudas [13]. Faciliterande behandling gav bättre resultat i 4 studier, medan ingen skillnad sågs i de övriga 5 studierna. Mediantiden från randomisering till ballongdilatation var likartad i båda grupperna, 115 minuter i fibrinolysgruppen och 107 minuter i kontrollgruppen (P = icke signifikant). Två nya studier på gång Framgångarna för primär PCI kan till viss del tillskrivas den samtidigt givna farmakologiska behandlingen med abciximab och klopidogrel [3, 4] som tillägg till acetylsalicylsyra och heparin. Fibrinolys bör inte ges före PCI Däremot är fibrinolys, särskilt när den ges prehospitalt, fortfarande det bästa och mest effektiva behandlingsalternativet när primär PCI utförd av en erfaren operatör med rutinerade medarbetare inte kan erbjudas inom rimlig tid (omkring 90-120 minuter efter första sjukvårdskontakt).