Att allt fler kvinnor når högre positioner i akademi, sjukvård och fackligt arbete innebär att deras yngre kolleger får fler goda förebilder. » Det är först nu könsfördelningen inom läkaryrket börjar jämna ut sig, vilket innebär att många av dem som har kommit en bit på väg och publicerar resultat finns i åldersgrupperna med övervägande antal män. Om fler kvinnliga läkare och forskare tar till orda i Läkartidningen - och om de lyfts fram mer - motiveras andra att medverka. Om man tidigt inspireras att forska och publicera sig blir det mer självklart att fortsätta våga utveckla sina idéer. « Bland medicine studerande är nu 55-60 procent kvinnor, men det dröjer till efter 2010 innan det finns lika många kvinnor som män bland färdiga läkare. Varför? Om fler kvinnor tidigt stimuleras att forska och publicera sig - och att fortsätta odla ett vetenskapligt intresse - blir det naturligt att även under yrkeslivet utveckla och presentera sina idéer. Eftersom Läkartidningen fram till de senaste åren haft manliga chefredaktörer Då kanske också skrivtiden ökat för de kvinnor som haft huvudansvaret för hem och små barn. Men det viktigaste är att stimulera vetenskapligt intresse redan under utbildningen. En förändring av Läkartidningen har påbörjats, men det krävs också ändrad maktstruktur. Catarina Canivet, distriktsläkare, Malmö: Magdalena Kättström, AT-läkare, Kalix, LT-pristagare år 2004: Medicine studerande och yngre läkare har ju egna forum, och i början av forskarkarriären talar det tyngre meritvärdet för att man försöker publicera sig i internationella, specialiserade tidskrifter. Mycket av forskningen är idag så specialiserad att den är svårtillgänglig om man inte redan är insatt i ämnet. « Ökningen av andelen kvinnor i läkarkåren har speglats bland skribenterna i Läkartidningen, men det finns en eftersläpning. » Kvinnor har många intressen - även av sk hårda frågor. Detta borde vara självklart, för alla, men inställningen idag under utbildningen är snarast att forskningen är något extra, utöver läkaryrket. Man kan knappast räkna med att en ökande andel kvinnor som blir läkare och forskare snabbt skall slå igenom bland Läkartidningens skribenter. Man har inte ork att sitta ner och tänka till, än mindre att formulera en artikel. Att då sitta och skriva på kvällar och helger är mycket tufft. Så tycker några i enkäten, men andra varnar för att sådant är mer individän könsberoende, att här finns mer myter än fakta.