Barndiabetes ökar i de yngsta åldersgrupperna såväl i Sverige som i flera länder i Europa. Årlig incidens av barndiabetes i Sverige 1978-1997. Tidigare insjuknande Hur förklara förändringar i tidsoch åldersinsjuknande? Intressant nog har vi inom Sverige, som ju är ett långt land med en genetiskt homogen population, också funnit en signifikant nord-sydlig variation [8]. På motsvarande sätt har man försökt korrelera mått på BNP i Europa med barndiabetesincidens i olika länder [45], och på motsvarande sätt finns en över geografi bestämd korrelation. Det är viktigt att sådan registrering kan bibehållas på samma kvalitetsnivå. Det har genom åren varit en bas för ett stort antal såväl deskriptiva som analytiska studier kring etiologin av barndiabetes. En ökning noterades i Sverige redan efter de första tre årens prospektiva registrering [3]. Barns snabbare tillväxt, markerad av både viktoch längdökning, kan vara en länk mellan dessa observationer. En är klimatfaktorer, t ex kyla, som som man vet ger ett ökat blodsocker, varför kyla skulle kunna fungera som en utlösande riskfaktor [9]. Det starka inslaget av icke genetiska faktorer visas av det faktum att konkordansen bland enäggstvillingar, som initialt rapporterades ligga omkring 50 procent [18], senare i populationsbaserade studier från Finland visat en så låg konkordans som 20 procent [19]. En annan möjlighet är antal soltimmar, eftersom solexponering aktiverar vitamin D, som i såväl djurexperimentella studier [10, 11] som humanstudier visat sig kunna skydda mot typ 1 diabetes [12]. Ett drygt tjugotal genetiska riskmarkörer är nu beskrivna, flera av dem i andra delar av genomet än i kromosom 6. De internationella jämförelserna har påvisat en nord-sydlig gradient, med en klar korrelation mellan diabetesincidens och latitud eller medeltemperatur [1]. En snabb tillväxt hos barn markerad av både viktoch längdökning är kända belastande riskfaktorer. Sådana belastande riskfaktorer som påvisats i analytiska studier är en snabb tillväxt [39-41], ett stort antal ospecifika infektioner [42] som fysiskt belastar metabolismen, liksom psykologisk stress [43] och kyla. P = 0,002.