Detta kanske kan förklaras av att man delvis använder sig av ” Bottom-up ” – perspektiv, idealtyper, organisationsoch institutionaliseringsteori. attityder och resursanvändning. Kommunens barnoch utbildningsnämnd fördelar ut pengarna till skolorna i form av ramar. En 3 diskussion om nedskärningarnas effekter. Huvudregeln var att en basresurs utgick till varje påbörjat 25-tal elever på lågstadiet och för varje 30-tal elever på högstadiet. Han menar att diskussionerna om den nya läroplanen varit positiva för det pedagogiska klimatet. Det går att förhålla sig på åtminstone två sätt gentemot presentation, analys och tolkning av det empiriska materialet. Ett någorlunda entydigt budskap från intervjuerna 1995 är att de sämst ställda eleverna fortfarande får extra stöd, men att de övriga som tidigare erhöll stöd får klara sig ändå. ej specialundervisning.4 Ett annat är antalet lärarveckotimmar och antalet lärarveckotimmar per elev som vi senare återkommer till. Och omvänt är det svårt att tänka sig någon intressant empirisk generalisering som inte bygger på någon form av teori.8 I avhandlingens görs både empiriska och analytiska generaliseringar där de senare försöker besvara frågor om hur och varför, istället för hur vanlig eller hur ofta? Jag tror inte man har följt skolplanen. Policy kan existera utan att relevanta aktörer hänvisar till statliga program när de organiserar arbetet i förhållande till policyproblemet. Du Rietz, L. Ett politiskt parti existerar endast så länge en mängd människor handlar socialt. Det är alltid en grannlaga uppgift att balansera mellan kravet att synliggöra väsentliga aspekter från mer oväsentliga. Talk, decisions and action i organizations. Man är nöjd. att kunskap om behov av stöd leder till attityder som skapar själva problemet. Andelen minskade till 4 procent 1995. &amp; Clune, W.H. Vad händer i verkligheten? Intressant är att den kraftiga minskningen av speciallärare i Trollskolan och Karlsskolan inte får ett genomslag i svaren. 116 Jag tror inte politikerna förstår det här och jag tror inte att man vet vad man vill. Tidigare beslut om resursanvändning begränsar nämligen starkt möjligheterna för hur man kan organisera sig. Principen kan uttryckas som att alla elever (människor) skall erbjudas samma möjligheter att lyckas i skolan (livet). Behovstyperna har mycket olika ställning i skolans arbete.