Enkätstudien för aktuella fall andra halvåret 1994 visade att av 20 missbrukande läkare hade 18 specialistkompetens. Det skriver Socialstyrelsen i en ny rapport. Nu krävs det krafttag för att lyfta fram problemet, menar styrelsen som bl a vill skapa en debatt om den sekretess som idag gäller för behandlande läkare. Bl a kan den författning om skyldighet att anmäla missbruksproblem till Socialstyrelsen föreslås arbetas om. Experter djupintervjuade Bland de sju experter som intervjuats finns chefsöverläkare Lena Dahlgren vid Magnus Husskliniken, Karolinska sjukhuset i Solna. I USA finns över 22 000 alkoholiserade läkare [12 procent), visar olika studier. Men den frågan måste utredas ytterligare och vi kommer inte att lägga fram något förslag kring detta i vår rapport. Men en sådan omfattande studie hade vi inte möjlighet att göra. Gunnar Fahlberg menar att man även bör diskutera de sekretessregler som idag gör att en behandlande läkare inte kan anmäla en patient med missbruksproblem, även om patienten är läkare. Socialstyrelsen har nu följt upp enkäten med djupintervjuer av svenska experter, samt jämförelser med internationella studier. Det finns två viktiga faktorer som påverkar förekomsten av missbruk, menar Gunnar Fahlberg: läkarens förskrivningsrätt och tillgång till medicinskåp. Tre av fyra hade anställts på den aktuella arbetsplatsen före 1990. Omkring 10 procent av läkarna har missbruksproblem. - Vi diskuterar nu föroch nackdelar med att kunna bryta sekretessen. I både England och USA är konsumtionen av lugnande medel högre bland läkare än bland befolkningen i övrigt. - Blundar man för problemet så blir det så låga siffror som enkäten visade. Syftet var att kartlägga misstänkt eller konstaterat missbruk av alkohol och narkotika bland läkare och sjuksköterskor under andra halvåret 1994. Socialstyrelsen ska så småningom lägga fram förslag som utgår från resultaten i den studie som nu gjorts.