De strängaste fordringar pB hygien uppfyllda. Telefoner i varje våning. Gott dietiskt bord. Fritt val av läkare och ackuschörska. RU. O. HULTGREN, D:r ARTHUR FURSTENBERG. D r ARNOLD JOSEFSON. Förestfindarinna HILMA FREDLUND, f. d. föresthdarinna vid Stockholms sjukhem, Skiirri o. Vld Drottninghiiset. P. A. Norstedt &amp; Söners förlag. 212 sid. Pris 3 kr. Det torde vara ett inom den svenska skolvärlden länge känt behov, som blivit fyllt genom Ebba Heckschers lilla bok ' " Ana drag u r den svenska flickskolans historia ", och även för icke fackmän har det sitt stora intresse att följa utvecklingen av den institution, som väl kan nämnas den första, där kvinnoarbetet blev uppmärksammat och där kvinnlig intelligens och företagsamhet skördat sina första lagrar. Uppställningen av de olika kapitlen är mycket klart och redigt gjord, med blick för det väsentliga, och om man än kunde önska att f r u Heckscher i en framtid ville fördjupa sig i ämnet och fylla ut åtskilligt, som nu för utrymmets skull måst förbli nakna fakta, så har man dock i detta arbete en värdefull .uppslagsbok rörande de uppgifter, som stå i samband med den svenska flickskolans utveckling. Och denna utveckling h a r sannerligen gått med stormsteg om man betänker, att flickorna ännu i början av 1800- talet växte upp snart sagt som ogräs, och att vi 100 år senare stå inför vår tids organiserade flickskolor med en utbildad lärarinnekår, statsbidrag, pensionsoch sjukkassor, föreningar och platsförmedlingar. Efter att från början vara tillkommen på slump och beroende av tillfälligheternas växlingar, har flickskolan nu blivit en organiserad, enligt bestämda lagar fungerande institution i samhället. Men den skulle icke kunnat vara vad den nu är, om den icke bland sina pionjärer räknat alla de framstående, vidsynta kvinnor, vilka under tusen uppoffringar och försakelser berett väg för en framtida odling, och med okuvlig energi och entusiasm skapat ett bestå- ende livsverk. Vilka svårigheter dessa föreståndarinnor haft att kämpa med, framgår bl. a. av sådana exempel, som att ännu år 1888 vid fyra större flickskolor föreståndarinnorna inte hade någon lön alls.