För att göra det senare bör flera sakfrågor på den arena som studeras undersökas under en längre tidsperiod och då kan en kvantitativ textanalys möjligtvis avgöra med vilken frekvens ett visst förhållningssätt återkommer i materialet. Det går inte att enbart med konsekvensutredningar avgöra valet av plan; all samhällsomvandling kan inte heller styras. Planning and the rise of civil society in a global age. Inte enligt de utvärderande utredningarna. Hur svenska myndigheter argumenterar för högre anslag. Utgångspunkterna anses där, som i all tidigare utförd planering, vara hämtad från ” den restriktiva metodikens ram ”. Franzén, M. Det är endast på individuell nivå som autonoma beslut bör fattas. I det utskottsbetänkande som behandlar förslagen till stärkta planambitioner finns även näringslivets intressenter företrädda. Det är kampen om problemformuleringen som bör undersökas. Den lämpliga samhällsutveckling som efterfrågades var därmed inte offentligt planlagd; den skulle växa fram mer spontant som en följd av konkurrens om mark och kunder. Den engelska diskussionen var en tydlig inspirationskälla vid formulerandet av en svensk samhällsplanering (se även Rudberg 1981: 182; Clason 1982: 12ff) .38 Åhrén hämtade både sin sociala vision för samhällsbyggandet och den antiurbana hållningen från England, framförallt från planeringsvisionären Lewis Mumford. I den föregripande och bindande samhällsplaneringsdiskursen var det centralt att det offentliga antingen ägde marken eller hade exploateringsrätten till den. I arkitekternas text står att läsa att en sådan reglering endast får karaktär av förbud i vissa fall. Den översiktliga planeringen skulle framförallt vara en anpassningsbar verksamhet. Det nya verket skulle förbättra ledningen av den fysiska samhällsplaneringen. Vi bör därför ha i åtanke att de postmodernistiska planeringsteoretikerna framförallt riktar sin kritik mot den kommunikativa teorin och den starka konsensussträvan som där finns. 89 Det kan finnas anledning att repetera att med modernitet åsyftar jag den samhällsutveckling som påbörjades i Europa på 1500-talet och som tar sig uttryck i en global handel, städernas tillväxt, vetenskapen och teknikens utveckling, mediernas framväxt samt, inte minst, statens växande makt och den politiska administrationens styrtekniker (se Liedman 1997: 17, 591). Lund: Arkiv. I texten förordas att det bör kunna ske mindre avvikelser från detaljplan; planen bör inte lika påtagligt som hittills binda markanvändningen.