Konstruktionismen handlar således om att varje individ har sitt eget sätt att lära och relatera till omvärlden och att detta görs genom interaktion med andra individer. Johansson (2009) menar att detta förfaringssätt har betraktas som en i det närmaste självklar utgångspunkt för att skolan ska fungera på det traditionella sättet vilket är ett utmärkande drag för institutioner. Sedermera utökade Leontiev (1986) aktivitetsteorin till att beröra individens handlingar inom ett kollektivt aktivitetssystem. Elias (9 år) nämner att det kan kännas ansträngande att svara på frågorna inför samtalet. Ödman använder begreppet förståelsehorisonter och förklarar att det innebär att få både studieobjektets förståelse och forskarens förståelse att mötas (Ödman, 2007). När barn eller skolelever lär sig av egen kraft och när de får stöd och hjälp eller stimulans av föräldrar eller lärare är exempel på de två nivåerna, den faktiska utvecklingsnivån och den potentiella utvecklingsnivån. Förväntningar och förtroenden En annan aspekt som berör möjligheter att skapa dialog och samarbete mellan olika aktörer i en arbetsprocess handlar om vilka förväntningar deltagare uttalat men även outtalat både ställer på varandra men också förväntas infria. Beskrivning av eleverna i både kommunikationen i den förberedande delen och i de skriftliga omdömena samt hur eleverna uttrycks i materialet har också utgjort grund för analysen. Den förhandlade makten. Engeström (2001) beskriver att den första generationens aktivitetsteori fokuserar på individen utifrån Lev Vygotskijs idéer om subjekt, objekt och mediering. När läraren planerar sin undervisning berörs ofta en hel skolklass med många olika individer med olika förutsättningar. Researching and developing Swedkid. Vidare påtalar Ellas mamma att trots detta så kanske skolan generaliserar och bedömer barnet utifrån en skala att ” så här ska man ha kommit ”. Fortsätt lika fint ”. Elevernas strategier och sätt att hantera de krav och förväntningar som ställs på dem tar sig lite olika uttryck och form, både explicit och implicit. Efter ett par år av försöksverksamhet beslutades att från och med hösten 2008 skulle alla skolor och elever inom kommunen använda det digitala verktyget i verksamheten. Olofsson, A. Har eleven verkligen möjlighet att påverka elevinflytandet? Handlingars utformning sker på ett helt annat vis än utformning av operationer. Engeström, Y., Miettinen, R.