Man fann att risken var drygt dubbelt så stor för 27 undersökta patienter som den var för 270 slumpvis utvalda matchade förare från Manitoba i Kanada. Samma simulatorstudie som visade att vissa narkoleptiker och OSAS-patienter inte körde bättre än en alkoholpåverkad förare visade samtidigt att nästan hälften av patienterna körde lika bra eller bättre än kontrollförarna [7]. Narkolepsi; ärftlig REM-sömnstörning, debuterar i 20-30-års åldern; tvingande insomningsattacker, muskeltonusbortfall vid sinnesrörelse s k kataplexi, hallucinationer vid insomnandet, sömnförlamning; ingen könsskillnad. SAMMANFATTAT Grundregeln är eljest att man informerar och varnar förare med riskbeteende, behandlar förare med sjukdomsframkallad trötthet och avskiljer de obotbart sömniga förarna från trafikarbetet. Hypersomni. Vetenskapligt definieras fysisk trötthet som uttömda bränsledepåer i muskulaturen medan sömnighet och vakenhetsstörning avspeglar hjärnans aktiveringsnivå. Om tillståndet leder till hypersomni synes det förenat med ökad olycksrisk. Lika goda resultat har beskrivits vid CPAP-behandling [21], men man måste härvid dock betänka att andningsmask kräver kontinuerlig behandling och att patientcompliance är en kritisk faktor, som över tid brukar sjunka ner mot 50 procent. Vanligast är att föraren kört för länge, vid fel tidpunkt eller att han / hon är dåsig på grund av sömnbrist. Vanliga orsaker till vakenhetsstörning Olycksbenägenhet efter behandling Detta äventyrar säkerheten, inte bara i trafiken utan även på arbetsplatsen. En undergrupp utgörs av det med fibromyalgibegreppet besläktade kroniska trötthetssyndromet, som brukar debutera först i medelåldern. National highway traffic safety administration räknar med att sömniga förare förorsakar 100 000 olyckor med 71 000 skadade och 1 500 dödade per år i USA. Gruppen rattrötta förare hade mer än 50 procent längre genomsnittlig årlig körsträcka än såväl kontrollgrupp som gruppen övriga snarkare. Tyvärr kunde man inte upprepa korrelationen i ett annat test. Många lider av snarksjukdom, s k ronkopati, men det finns ett flertal andra tillstånd som ger upphov till dagtrötthet (Fakta 1).