Då skolvalet förknippas med negativa erfarenheter av skola och utbildning blir det något helt annat än för medelklassföräldrarna, som många gånger ser det som något positivt, som en möjlighet för deras barn. Även detta underminerar principerna om lika tillgång och lika möjligheter. However, the fieldwork demonstrates that it is not quite so simple to draw the conclusion that the freedom of choice policy necessarily leads to increased integration. Det pedagogiska arbete som bedrivs är enligt rektor av traditionell karaktär: Det är sammanhållna klasser, åldershomogena klasser, med en lärare som leder klassen. The system provides them with lousy schools, and they have nowhere to go. När det gäller den ökade segregationen är det tre segregationsdimensioner som tas upp; den geografiska kopplad till en uppdelning mellan innerstad och förort, den huvudmannamässiga kopplad till en uppdelning mellan friskolor och kommunala skolor samt den skiljelinje mellan engagerade och oengagerade föräldrar som tidigare diskuterats. - Förälder, Haga Norra Vid ett tidigt skede under fältarbetet framkom det att Dalaskolan, Erikskolan och Marielundskolan har ett betydande utflöde av elever som söker sig till friskolor alternativt till andra kommunala grundskolor. Det var inte bara fråga om ett fysiskt avstånd, manifesterat i de tjugo meter som fanns mellan elevgrupperingarna, utan även ett symboliskt avstånd som blev synbart eftersom att vare sig de ” svenska ” eleverna eller ” invandrareleverna ” upplevde det som naturligt att så att säga ställa upp för respektive söka hjälp hos varandra. Det hade säkert gått alldeles utmärkt, men det var min rädsla som gjorde att jag valde bort den. Han säger: Det finns mer problem mellan olika invandrargrupper, större problem, än mellan svenskar och invandrare. Platsens betydelse för identifikation och gränsdragningar Under mitt fältarbete framkommer det tydligt att elever identifierar sig själva och kategoriserar andra utifrån var de bor. Rektorn beskriver att det är en heterogen föräldragrupp som väljer att ställa sina barn i kö till skolan och att skolan präglas inte bara av en etnisk och religiös mångfald, utan även av en socioekonomisk. Detta har även diskuterats av Les Back (1996) och Ove Sernhede (2002) i termer av neighbourhood nationalism respektive stadsdelsnationalism.