Många studier på effekten av bröstmjölk, hypoallergena modersmjölksersättningar och vanliga komjölksblandningar rapporterar om effekten på » atopisk « sjukdom i vid bemärkelse, t ex eksemförekomst. Ett av resultaten uttrycks: » ... a 30 % reduction in overall health concerns at 6 months for the intervention cohort «. Därför är bröstmjölksuppfödningens effekter på allergiutveckling dåligt dokumenterad. Så kallade hypoallergena modersmjölksersättningar - som används för behandling av etablerad komjölksallergi, IgE-medierad och icke IgE-medierad allergi - finns dels med starkt nedsatt halt av komjölksproteinepitoper (0,000001 procent), eHF (extensively hydrolyzed formula), dels med måttligt nedsatt halt (1 procent), pHF (partially hydrolyzed formula). Denna invändning har bl a jag riktat [9] mot den stora GINI-studien [10]. Foucard säger inte detta rent ut i sitt svar till Bengt Björkstén. Hittills har ingen kunnat påvisa några markanta immunologiska egenskaper hos komjölkshydrolysat eHF, och pHF har bara visats ge stimulering av IgEoch IgG-antikroppar. För den intresserade finns en större genomgång av ämnesområdet [7] som detaljerat går igenom alla studier intill 2003. En tredjedel av alla barn med komjölksallergi får symtom redan under amningsperioden, varför denna lilla mängd är tillräcklig för att utlösa symtom, vilket är något helt annat. Tony Foucard åberopar Hans Åkerbloms studie [12] av antikroppsbildning mot komjölksproteiner hos normalbarn som uppföds på komjölkbaserade modersmjölksersättningar. Sedan bör vi naturligtvis inte lägga sten på börda när vi ger råd åt mammor till » högriskbarn «, som inte kan ge sina barn bröstmjölk; det har Tony Foucard rätt i. Detta trots att varken atopi, dvs IgE-antikroppar, eller komjölksallergi har dokumenterats som orsak till eksemet. Som säkert framgått av ovanstående är den eksemskyddande effekten - om den finns - ganska ointressant eller åtminstone bara ett intressant bifynd, som knappast kan förklaras av mindre allergi mot den aktuella födan.