Med andra ord, var du bor eller var du går i skolan säger något om vem du är och din sociala position. Språket, närmare bestämt att prata ” rätt ” svenska, framstår som en mycket viktig orsak bakom elevernas byte till en innerstadsskola. Students living in the inner-city who identify – and are categorized by others – as ” Swedes ” primarily socialize with one another. Detta innebär att etniska och sociala skiljelinjer tenderar att prägla elevernas relationsmönster. Den främsta förklaringen till detta anges vara att friskolor främst finns etablerade i områden med hög socioekonomisk status och en lägre andel av befolkningen med utländsk bakgrund. Det kan t.ex. handla om hur de pratar. Det konstateras att den ökade valfriheten förutsätter vilja, kunnande och tid att skaffa sig och sätta sig in i information om existerande skolalternativ, vilket leder till att vissa föräldraoch elevgrupper missgynnas. Dawit: Du kan gå med vad fan du vill in till vilken förort du vill, med kläder som kostar 50 000kr, och ingen kommer att komma fram och slå! Flera skolor har startat med högstadium vilket de inte hade tidigare. En journalist och en fotograf hade ett par veckor tidigare besökt skolan och intervjuat skolans rektor och ett antal elever, samt fotograferat inne i skolans uppehållsrum. I artikeln diskuteras hur grundskoleelever i Stockholm väljer skola. Den allmänna förklaring som framfördes var att de skilda praktikerna baserades på de två elevgruppernas sociogeografiska hemvist och etniska ursprung. Skolledarna upplever att det många gånger inte är skolverksamheten och uppvisade resultat som värderas högst av föräldrar och elever, utan symboliska värden såsom i vilken del av Stockholm som skolan ligger, vilket rykte som omgärdar skolan samt elevunderlagets sociala och etniska sammansättning (se även Bunar 2001, 2009; Lunneblad &amp; Asplund Carlsson 2009). Elever från skolornas upptagningsområden upplever således att det ökade inflödet av elever och den därpå följande ändrade elevsammansättningen förändrat deras skolmiljö i olika avseenden. Slutligen diskuteras frågan om validitet, reliabilitet och generaliserbarhet samt de etiska dilemman och överväganden jag ställts inför under mitt arbete. Bauman (1990) describes how the concept of ” us ” is characterized by a sense of trust, cooperation and recognition.