Nii var clet Bonapartes generaler, som vor0 Iierrar och nu slrulle det bli blodbad. Och clet blev SA. Dessa trnppers framfart p &amp; isynnerhet Montmartre haar skildrats soin niigoxiting fasailsfiillt. Här var det ocks8 som den modiga och lidelsef~illt revolutionära Louise Mic; hl eldade och, uppnimade kvinnorna att med sig själva fylla de stora Iiiclror i de federerades försvsrslecl, som xnassakrerne Astaclkomma. Hon döi-ndes sedan av krigsriitten i Versailles att (leporteras till Nya Caledonien, varifrRn Iion &amp; tervaiide först cindcr czmizest.in 1880. Kvinnor och barn kkmpa med furtvivlans mod, ocksh de, p &amp; barrikadenla. En gosse, som skall slr; iiitas, ber om tre minuters a.nstAncl för att 15mn.a sin Konstverk av Paul MorenuVal~tilier. nior: som bor stras intill, en silverDE FEDERERA DES M UR. Officeren, rörd av hans k5ckhet, och de, sona klfittramle m o t höjden mödor lida, lAter honom verkligen g &amp; och hoppas och de, sona drönznzantle mot idealet s k i d a,. naturligtvis att lian icke skall Iiomnia ffir vilkas ögon st &amp; bestlil~diyt en vision, tillbaka. Men tre miniiter senare ar en lcarlelcens m y s t ä r, en gzscZnsänd mission. Victor Hugo. gossen d8r igen och staller stolt upp arbetet, hade hon en hel stab av praktiga röstrattsarbeterskor omkring sig. Bland dessa icke att förglömma den internationella rösträttsalliai~sens förträff lige ordf örancle, mrs Chapnian Catt.