sigja andra ?idan efter en .. lönen för, de kvinnliga ' tjänstemani. ' att de; j ha försörjnings-. medelstor: f ami1 js utgiftsstat, komma neh med. av, .. det i regel .blir omöjli, " f ö l .arbetsde, tusentals skal. man hör anföras .. givaren att g %; i land med dem. Man Tjänstemannen delas sålunda .upp 1; måste .ilämligefi komma ihåg, * ait en ' t v å -, grupper, på grund a v försörj-. - stor del a; tiänstemannakären. beningsplikteij mot barnen -. någon står. av manliia eeiier kvinnIiga tjiinförsijrjningsplikt mot hustrun ex! p ' en därför skdlle leda. ne.Fligen. svårt att klarlägg^ for de givaren f inge .f örsör ja en mängd ' akta mannen, vilka anse a t t d e fö5::. b,ani, som ej ek istera. %&amp;ja ' hustrun, darför att det a r. deras. Hur man pandereoch vrider på ' inkomst, som representerar fami1,- detta problem, kommer man tillbaka. jens penninginkomst. Men den grans till. barntillaggen, som den enda framsom under nuvarande förhållanden komliga vägei för a t t åstidkorhma. Den vanligaste invandoch ur. ' de kvinnliga tjänstemännens ningen man f å r höra häremot a r den, ' synpunkt vore darfor mycket vunnet,. E t t av.den ' ej skola ' spela nggon roll vid 1ö- motiven, för den lagre lönen vore darnesattningen, utan a t t denna endast med.ur världen. För det andra spelar skall bero på prestationen. Detta är f ami1 j ef ölhållandena även med nuvisserligen sant, och vad befordringvarande (lönesystem en betydande arna till mer kvalificerat och bättre roll vid lönesättningen, ty det a r mycavlönat arbete betrafifai, bör endast ket lättare fö; en gift man %n för ' en - prestationsf ö r e g a n vara avgörande.