En för de större somatiska specialiteterna representativ granskning av journaler visade att andelen fel i överföringen av huvuddiagnos från journaler till registret var 7 promille för 5-ställiga diagnoskoder. Av studien framgår även att svårigheterna att ställa en korrekt diagnos varierar mellan olika patientgrupper och specialiteter. Vid studier på mer svårdiagnostiserade eller ovanliga patientgrupper kan registerdata i första hand användas som selektering för att hitta grunddata i journaler. Detta gör att mer resurser kan läggas på komplicerade beställningar. Bortfall i rapporteringen av antalet vårdtillfällen till patientregistret för 1992-1993 har uppskattas genom en jämförelse med Landstingsförbundets LKELP-undersökningar [6, 7]. Vårdtillfällen 1993 efter huvuddiagnos, kön och ålder för några vanliga diagnoser. En annan viktig insats för att förbättra datatillgängligheten är en förbättrad dokumentation av registrets innehåll, kvalitet etc. Detta är en stor och svår fråga som det finns anledning att återkomma till. För huvuddiagnosen är bortfallet störst vid geriatriska avdelningar, kvinnokliniker och intagningsavdelningar. Båda visar högre frekvens i norra Sverige. Antal personer och vårdtillfällen Även för många andra variabler gäller att bortfall och felregistreringar ofta är lokalt koncentrerade. EpCs ambition är också att systematiskt tillhandahålla tabeller med relativt stora datamängder för den som själv vill vidarebearbeta uppgifter med egen databashanterare, kalkylprogram eller dylikt. Regeringens förordning hösten 1993 gav Socialstyrelsen rätt att åter införa det, och registret för åren 1984 till och med 1994 finns nu tillgängligt för forskare och andra användare. Skador och förgiftningar, komplikationer i samband med graviditet (inklusive normal förlossning) samt symtom och ofullständigt preciserade fall är andra vanliga sjukdomsgrupper (Tabell III). För närvarande pågår på många håll arbete med att lägga upp databaser med data och statistik från olika register. 1992 och 1993 ligger antalet kvar på en högre nivå, i första hand till följd av att insatser gjorts för att få med alla förlossningsfall. Tillgången på data från patientregistret Från början innehöll registret uppgifter om personnummer, men efter en integritetsdebatt togs de bort fr o m 1984. Efter vissa initialsvårigheter har landstingen nu levererat personbundna data för åren 1992-1994, och efter kvalitetskontroller är registret för åren 1992-1993 sedan i somras tillgängligt för bearbetningar.