Risken är dock att det vetenskapliga underlaget citeras felaktigt i en allmän debatt. Orden är lika aktuella idag som då de först yttrades, på gammalgrekiska. SBUs roll inom evidensbaserad medicin (EBM) är att som statlig myndighet kritiskt granska och värdera det vetenskapliga underlaget för diagnostik och terapi inom olika sjukdomskategorier. Det bästa sättet att kontrollera riktigheten av citat är att gå till källan. Däremot finns det mycket goda skäl att tidigt inventera vilket vetenskapligt stöd de har. Med anledning av denna debatt vill vi som representanter för SBU belysa en del av dessa frågeställningar. Och så vidare. Skälet är att om vården ska kunna erbjuda bästa möjliga vård / metoder och samtidigt hushålla med sina resurser, behövs en opartisk och rättvisande bild av forskningen och kunskapsläget om olika åtgärders nytta, risk och kostnad. Det är också viktigt att komma ihåg att små och dåligt genomförda randomiserade undersökningar är mindre tillförlitliga än stora och välgjorda men icke-randomiserade undersökningar med kontrollgrupp. Det är inte heller säkert att det finns evidens som är tillämpligt på varje individ ur en viss patientkategori. Välgjorda randomiserade studier ger ofta de säkraste beskeden när det gäller att jämföra nyttan av olika behandlingsmetoder, eftersom risken för systematiska fel är mindre här än i andra typer av studier. Om det bara finns en tänkbar behandlingsmetod - och metoden förefaller rationell på basis av tidigare erfarenheter eller teoretiska överväganden och den inte är förenad med stor risk eller betydande kostnader - är det rimligt att fortsätta att använda den i väntan på bättre vetenskapligt underlag. De kriterier som SBU ställer upp för litteratursökning, gallring och kvalitetsbedömning gäller bl a studiernas undersökningsmetod, patientantal, uppföljningstid och val av jämförelsegrupp. Ofta redovisas också vilka studier som har gallrats bort i kvalitetsgranskningen, och varför. I samband med SBUs kritiska granskningar, som ofta rör kontroversiella frågor, uppstår en naturlig debatt om den evidensbaserade medicinens placering i sjukvården. Forskningsresultaten vägs därefter samman till evidensgraderade slutsatser. Peter Aspelin, professor, ordförande i SBUs råd Vilken typ av forskning som ger de mest tillförlitliga svaren beror på vilken fråga som ska besvaras. Processen ska vara transparent och välförankrad. » Det finns de facto två metoder: vetenskap och tyckande; den förra föder kunskap, den senare okunskap. « Samarbete mellan olika vårdinrättningar kan göra att en metod bara behöver införas på vissa platser i landet.