Religionsdidaktisk forskning – ur vems perspektiv I den här avhandlingen är det de lärande subjektens perspektiv, ungdomarnas, som har betraktats som det relevanta att uppmärksamma den diskursiva praktiken och de aktuella komponenterna ur. Andra exempel som förs fram ur den specifikt svenska historien gäller skälen till övergång från asatro till kristendom liksom från katolsk till protestantisk lära (s. 1888, 1868). Ulfs sätt att fungera under intervjun är mindre karaktäristiskt än de andras. 2) Ur vems eller vilket perspektiv bedrivs forskningen? Det etiska kravet. Ett sådant kritiskt resonemang kunde varit tydligare hos Grimmitt. Tolkningar förhandlas och många gånger utvecklas någon slags konsensus i samtalet även om denna kan vara såväl tillfällig som skenbar. De båda sistnämnda fallen är av särskilt intresse då de kan ses som direkta exempel på skolans möjlighet att indirekt påverka livsförståelselärandet i kamratgruppen genom att bidra med språk. Holmberg, C. Buchard, M. Kränkningen / lärandet syftar inte enbart till att, läraren i det här fallet, ska förstå vilka förhållningssätt som är gällande. Allt ses som möjligt för individen. (Skapande vetande, nr 37). Det diskursiva praktiserandet är ett tankeutbyte om tolkningsmöjligheter och utgör exempel på hur lärande går till.56 Det kollektiva begripliggörandet kan analytiskt sägas innefatta i varje fall fyra moment. 136 ” Livstolkning är ett sätt att organisera upplevelsevärlden; den ger människan mönster för att tyda tillvaron och förhålla sig till den. Det är svårt för den enskilde att komma bortom talgenrernas makt. De befinner sig inte i en elevposition. Exempel som tyder på detta är bl.a. det i fotnot 357 nämnda fallet där man ställer frågan om man kan ha den uppfattning Bultmann har och ändå vara kristen, att de troende muslimerna menar att en fördjupning i klippan i klippmoskén i Jerusalem är avtryck av Muhammeds fot (s. 2699), att en bild med starkt utagerande bedjande judar vid Västra muren i Jerusalem beskrivs som ” troende judar ” i bildtexten (s. 847). Religionsbeteendevetenskap blir ett av fem ingående ämnen i religionsvetenskaplig grundkurs (AB, 40 p). Att skolan påverkar elevernas lärande indirekt, i form av potentiellt språk för eleverna att bruka i sina kamratgrupper, gjorde det väsentligt att granska sådana bidrag.