Den franska oförsonlighe-,; ii eller räddhågan - synes icke, vilja De kvinnliga statstjänarnes industriarbete viss tid efter förloss­ Hur avskilde man icke i lagen om me på visit till ön, skulle hon inom de institution framåt. ning — ett förbud som lagstiftarna % sig härmed, utan begär att Tysklöner. Det är emellertid ej blott det egna samhällets barnavård den del i det kort grunda en liten indianskola på a ' id skall förbinda sig att för all icke kompenserat med ekonomisk läroverket Thyra Kullgren ägnat sitt någon skuggig klippterass. I sin ursprungliga lagförslaget, som hand­ Vid den gemensamma omröstnin­ respektera också de skändhjälp. lade om understöd till barn till en­ barndom lär hon ha börjat " leka arbete, utan hennes sällsynt stora orättvisa gränserna mot Polen gen i riksdagen om de kvinnliga I de större städerna finnas också Tjeckoslovakien. Tyskland som statstjänarnes löner segrade statsut­ kommunalt understödda asyler eller samstående moder, och lät detta un­ skola ", innan ännu man kunde fatta organisatoriska förmåga har kommit önska: ^ r en revidering av dessa griinskottets förslag, vilket, ur kvinno­ derstöd fortfarande vara en fattig­ hur skolbegreppen fötts i hennes stadens och landets skolväsen i sin lovar att söka den på fredlig väg synpunkt sett, är sämre än regeringshem, där mor ooh barn en tid efter vårdssak! Fattigvården i forna ti­ hjärna. Thyra Kullgren kan man helhet till godo. Så är hon medlem A&gt;m direkta förhandlingar eller förslaget. Det senare lämnade de nu­ förlossningen kunna vistas tillsam­ der och nuvarande är icke densamma, utan överdrift räkna till våra peda­ av Centralstyrelsen för Flickoch p® Folkförbundet, men Frankrivarande befattningshavarne ur räk­ mans, men om dessa gäller i ännu Samskoleföreningen, ordförande för men det kan icke hjälpas; för kvin­ goger av Guds nåde. ningen, men byggde på likalönsprine vill ej någon revidering!