Flera av lärarna (L3, L4, L10 och L12) menar att klimatförändringar tas upp i många andra avsnitt (jordbruk, vatten och befolkning är tre exempel) men att det blir tydligast och mest formellt i klimatavsnittet. There is a world of difference between these two possibilities. Detta kallas för Milankovitchteorin och Rahmstorf och Schnellhuber (2006) menar att dessa förändringar är en del av förklaringen till att istider uppstår. Torra områden i vissa områden kommer att bli ännu torrare och nederbördsrika områden kommer att bli ännu mer nederbördsrika. Skolverkets rapport (2001) gäller för miljöundervisning i svensk skola som helhet, i alla ämnen och i alla årskurser. De vill få dem att agera. Ramaswamy, V., &amp; M. Schwarzkopf, (2002): “ Effects of ozone and well-mixed gases on annual-mean stratospheric temperature trends ”. Citatet visar att L12 har ett lösningsorienterat fokus. L11 berättar för eleverna hur det agerandet ska gå till. Lundholm, Cecilia (2003): Att lära om miljö: forskaroch högskolestuderandes tolkningar av ett miljöinnehåll i utbildningen. Här är tvekan som synes inte stor. De meningar han skrev om klimatet i sin spelarpresentation på IFK Göteborgs hemsida 2009 har inspirerat mig till att studera undervisningen om klimatförändringar i denna uppsats. What is of most importance? Dessa vanor och uppfattningar betraktas som allmänt giltig. De måste förstå jordens energibalans för att kunna ta den diskussionen sen. Den naturliga lösningen blir att förändra människans värderingar så att de blir goda. Chem. IPCC (2007d): Meehl, G.A., T.F. L2 och L6 har istället valt att ta upp problematiken i olika projekt, ett som handlar om vattensituationen i världen och ett om FN där klimatförändringar är det som ska debatteras. Detta är nödvändigt för att förstå vilka situation lärare ställs inför när de ska undervisa om klimatförändringar. Frågorna förutsätter att lärarna anser att människor bär ansvaret för klimatförändringarna och att det är människor som också bör ta ansvaret för att finna en lösning. Även inom klimatförändringar behövs ett tvärvetenskapligt perspektiv eftersom problematiken med klimatförändringar innefattar såvälnaturvetenskapliga som samhällsvetenskapliga spörsmål.