Detta avslutande kapitel samlar också de resonemang som har diskuterats tidigare i undersökningen om stridens och kampens betydelse för den manliga utvecklingsprocessen, den religiösa tematiken, kvinnan och slutligen faderns funktion för de olika unga männen. Elsa är judinna och beskrivs därför som urban till sitt väsen. Att sjunka ner i det förgångna är inget alternativ utan Sverige är obönhörligt på väg in i en ny tid. Med detta menar han till exempel förflyttningen mellan staden och förorterna. Att utpeka Thure-Gabriel som en könsöverskridande person vore att överdriva hans feminina drag, men det finns tillräckligt mycket kvinnlighet i hans gestaltning för att vidga den nationella manlighet han representerar. I textpassagen ovan framträder världstidens rumslighet och kronologi i stark kontrast till Stensborgstidens. Senare står han vid en annan spegel och betraktar sin egen person: Han är af en annan ras än dessa människor [familjen Herner] – det känner och vet han – det finnes oöfverstigliga svalg dem emellan, lifsåskådningars och känslolifs outplånliga gränslinjer. Emotionellt är hans fosterlandskärlek kvinnlig till sin karaktär samtidigt som han med ett manligt mod och en manlig handlingskraft utför våghalsiga insatser för nationen. 92 Ibid., s. 32 f. 38 En annan aspekt av modernitet som Pettersson tar upp är den alltmer framträdande isoleringen av jaget. Den presumtiva hustrun ska vara en god samtalspartner och stimulera mannens intellektuella intressen samtidigt som hon ska vara fysiskt tilltalande. Yet, this feminization of ThureGabriel does not imply that his masculinity is eliminated. Genom att brottas med sina tvivel i ungdomen stärktes man som människa och blev därmed bättre rustad som kristen. Det är ett ” mellanrum ” där idéer om det manliga, det nationella och det moderna möts och skapar mening. När Johan återvänder till Stensborg efter sin vistelse på kontinenten finner han Stafva vid spinnrocken, ” åldrad och skrumpen och spökaktigt liten och gul ”. Släkt och religiositet – ett huvudtema i Sven Lidmans romanverk, uppsats i litteraturvetenskap, C, Litteraturvetenskapliga institutionen i Uppsala, Uppsala 2006 Gedin, Per I., Litteraturens örtagårdsmästare. Den svenske man som träder fram i romanernas unga, manliga huvudpersoner och deras utvecklingsprocesser diskuterar jag genom att lyfta fram begreppen manlighet, nation och modernitet.