Som synes i tabellen ovan är adjektiven varm, kall och het avsevärt mer frekventa än ljum / ljummen, kylig, sval och mild.3 Det framgår också utifrån siffrorna i tabellen att temperaturadjektiven relativt sett är van1 Det är dock inte uteslutet att det kan finnas andra samband mellan form och betydelse; se vidare slutdiskussionen i kapitel 10. Antagandet visade sig stämma; det adjektiv som var vanligast förekommande i de olika konstruktionerna var i nio fall av tio samma adjektiv som informanter parade ihop utgångsadjektivet med. De tolv kroppsliga förnimmelserna var klump i halsen, förändringar av andningen, känningar från magen, att känna sig kall, att känna sig varm, att känna sig het, att hjärtat slår snabbare, att svettas, gåshud, att rodna, att känna sig svag i knäna och att det bränner i ögonen. Forskningsresultat från andra discipliner än den språkvetenskapliga har inkluderats i kapitlet när så varit relevant, men naturligtvis finns det ytterligare forskning om temperatur som inte berörs här. Eftersom analysen fokuserar på adjektiv med huvudord kommer upplevaren att ligga utanför analysschemat. Dessutom upplevs omgivningens temperatur via kroppen. Primärt torde sval innebära en lägre grad av värme, företrädesvis hos en innehavare som så att säga ska vara varm, med ett typexempel som sval sommar. Detta är den enda betydelsevariant i undersökningen som har att göra med rent fysikalisk temperatur. KROPP och SJÄL. ” Hettan ” uppstår eller förekommer i en viss kontext, vilken kan vara mer eller mindre begränsad i tiden (kortare, t.ex. en situation, eller längre, t.ex. en relation). (Anderson 2009:93) Anderson betonar också det för människan välkända sambandet mellan väder och mänskligt beteende: ” [f] or thousands of years, people have associated weather and human behaviors ” (2009:74). få exempel har hittats), men likväl finns de. Analysen är avsedd att undersöka hur temperaturområdet är lexikalt strukturerat i svenskan. Nollpunkten i den subjektiva temperaturskalan utgörs enligt Sutrop av den så kallade fysiologiska nollpunkten. Human knowledge and understanding of the world is grounded in human embodied everyday experience of the world. ), betecknar metaforiskt alltid en låg ” temperatur ”; det handlar särskilt om bristande (känslomässigt) engagemang.