The analysis is based on Swedish census data that includes all private car owners for the years 1960, 1970 and 1975. Greening, L. Cardebring, Peter (1986), Juridiska personers och personliga företags personbilsinnehav, VTI-rapport 305. 85 18 utbyggnaden av det svenska vägnätet förändrats över tid. Although the difference in Swedish and Norwegian car density peaks in 1960, we will start our analysis in 1950 to capture the effects of Norway ’ s abolition of import restrictions on cars in 1960. Methodological Considerations and Estimates for the 19th and 20th Centuries. 15 undvika felinvesteringar i ett skede av intensiv expansion av såväl bilar som bostäder.67 1954 fick Delegationen för översiktlig vägplanering i uppdrag att ” verkställa en översiktlig planläggning av vägnätets utformning ” .68 Delegationen hade inte fått några tydliga riktlinjer att arbeta utifrån, och såg det därför ” som sin uppgift att söka nå fram till en så långt möjlig realistisk bedömning av det aktuella och framtida vägbehovets storlek samt att ge svar i stort på frågan var och hur väginvesteringarna skola göras ” 69 med särskild fokus på stameller riksvägnätet. Detsamma gäller vilka som tar till sig en innovation vid en specifik fas i kurvan, det vill säga om de är innovators, early adopters, early majority, late majority eller laggards.57 Den svenske kulturgeografen Torsten Hägerstrand är liksom Rogers en förgrundsfigur på området, men medan Rogers främst fokuserar på den sociala aspekten av spridningen fokuserar Hägerstrand på den geografiska. Hagman, Olle (2000), Bilen, naturen och det moderna: Om natursynens omvandlingar i det svenska bilsamhället, KFB-rapport 2000:06. Deras agerande finns dokumenterat i Pär Blomkvists avhandling vilken handlar om vägoch billobbyns arbete fram till VP58, se Pär Blomkvist, Den goda vägens vänner: Vägoch billobbyn och framväxten av det svenska bilsamhället 1914-1959, Stockholm 2001.