Perspektiv på det moderna Jag använder begreppet ” modernitet ” i dess breda betydelse av samhällelig och kulturell omvandling från industrialiseringen under sent 1700-tal och framåt i Europa.89 ” Modernisering ” är också använt bland forskare som intresserar sig för och vill understryka fenomenets processuella karaktär.90 Torsten Pettersson menar att moderna utvecklingstendenser gick att skönja från upplysningen men antog en allt mer fast form under sent 1800-tal till och med mitten av 1900-talet. Studier i hans nationella och sociala författarskap [diss. Storstadens män och kvinnor beskrivs som en ” djurhop ” (S, 202) med ” bleka och osunda ” ansikten, en kvinna har ” gröna ”, ” simmiga ” ögon och ” simpel och sinnlig mun ” (S, 205). Makten över jaget är nyckelbegreppet här, den som kunde kontrollera sig själv och visa en balanserad, disciplinerad och sund livsstil, förtjänade också att ha makt över andra.311 Nationen och den kvinnliga sexualiteten Beverly Skeggs menar att man under 1800-talet föreställde sig att kvinnans moral avspeglades i nationen. Medusamotivet Första gången Margaretha dyker upp är i Köpmän och krigare (som utspelar sig några år efter händelserna i Carl Silfverstååhls upplefvelser) då hon är gift med Carl. (TB, 60) Dock är hans mest framträdande egenskap hederlighet, en djup och personlig gudstro som är starkt knuten till naturen samt en osviklig lojalitet till kungen. Arkaiseringen av det kvinnliga skapas här genom associationen till barndomens enkla tro och utgör ett värn mot det demoraliserade sällskapet på slottet som möter honom i vuxenlivet och som gestaltar det demoniska. Den socialdarwinistiska tanken löper som en röd tråd genom Köpmän och krigare och i grälet mellan Elsa och Henrik talar kampen om herraväldet sitt tydliga språk bland annat genom den zoologiska retoriken. 72 34 i den nationalistiska diskursen. Nya grupper gjorde sina anspråk hörda på den offentliga arenan, som kvinnorna och arbetarna. Hanna Enefalk hävdar att föreställningen om arv kopplar samman det förflutna med det samtida: ” Arvet från 372 Enligt Zander delade Gustav IV Adolf andra platsen i impopularitet med drottning Kristina hos svenska skolbarn i början av 1900-talet.