De taga lifvet ungef iir som blomstren pb inarken (sid. 11 5), utan att bekymra sig oin inorgondagen, clorss teoretislca lrui.~sl~apsförviirf gar soin on dans, och de lefvn i en hi,t~ills siillkynt harmoni och frid med hela sitt slakte. Tröttheten föref allor allcleles omotiverad-. Förf. förklcwar sid. 99 den. Irvinliga ' » vildheten » genom besvmandet af ett par frnmlrastade frggor. ~Hvarför vill en förfinad, kroppsligt spad kvinna förena sig med ett djur ined primitiva lidelser och alska detta djur? » » H~rarför verka kraft och skönhet starkare 5in sjalens och hjiirtats finare egenskaper?)) Svaret lyder: » emedan alla män förbise den eviga vildhet, det otamda, priinitivt vilda skaplynne, som lurar inom till och mod den mildaste och basta kvinna)). Dar stfr verkligen sa; men det ar antagligen korrelrtinrfel, att uti detta svar » den evigs vildheten)) ej fatt bli det ksusernnde begreppet, utan i stallet wztinnens förbiseendi! Vildheten har emellertid blifvit nigorlunda nöjaktigt bestamd. Förf: s Bsikt, att alla kvinnor .&amp;p donna s&amp; vilseledande oviga vildhet, Iran ej delas af deiil, som ' kiinna sig lin koiiimit öfver det otiinde stadiet. Fiir öfrigt har hvnr och en s.i.tt slraplyme, och nog ter det sig » vildt » hos. De nyn förfinade nervlrvinnornas uppfattning af mannen tyckes vara iifverviigande obehaglig för dem sjiilfva. Nen kvinnorna kunna dock icke un.dv, ?sa iilennon. Det går ej an iitan ruin för deras eget viisen .. Lycldigtvis förstb dessa kvinnor, att det gör mindre 7~ve) n kvinnan alslrsr, blott hon älskar. Det går till och med för sig att Siska.