stö&amp;ies a v maiiiien i r i18got som alltid skall komnia att .Bland de: fem korninitt6m.edle:niri; trt:~i ix-fiiina minnas, soni ha? v ' issa ofr; oiiikomligii konsesig mrs Siclriey ' Webb oclt d r Janet Campbell. r Nordenflychfs stallning till kvinnoemancipationen. Hon siger sig dalblott vilja " skil-skada och visa obil.ligk&amp;.n " av det nyss till större delen citerade uttalandet i brevet,. " vilket för övrigt ", säger hon,? ' ar förträff: ligt skrivet ". Mes medveten än iGgonsin skrider hon till verket: " H. Rousseau har sitt fäderneslands och jag halva inii~~i~isliosläktets interesse att förfikta ". N a n kali första, att franifös allt besky lliiiiigen mot hennes kön f ör att val-kcii ktiima skildra eller ens känna själva 1Srl.elien n~aste Ila uppröi-t " Ilerdirinaii i Xordeii ", som träf fancle karakteriserat sig sj älv med or-clen: " En själ, som fint och staikt och ömt och häftigt kannel' ?. Det lanip !igaste s,ättet att bemöta " ineclborgaren i Geileve " a11Gg fru Nor'. clenflycht tydligen vara att låta ett ur Gal av historiens berömda kvinnogeshlter passera revy i en längre dikt. l tt en dylik katalogstil medförde en viss .risk för den. poetiska sidan av saken, tycks hon ha. iiisett. Hon. säger näidigen i förordet: " Att tipl ?i-akna alla hade blivit. ett 1exikoi.i och icke en Poeme ' '. Efter-. \; iii.ldeii. tycker, att dikten det oaktat påii4nneimer 0111 det förra än det senare. Därtill bidra naturligtvis .de talrika korninentarerila, dar författarinnan briljerar nied sina kunskaper.