R o ~ ~ s s e a ~ sats, ~ s att hinnorna - ej kunde känna kkrlek ' och att dera; förnuft var hundra gånger starkare ' än deras passioner, ett bevis, som kom att st5 henne dyrt, men som säkert skulle ha gjort starkare .intryck på Rousseau an hennes .långa dikt. ' ' ' ' ', ' ous sy au Det i&amp;e ar, som oss förklenat har; han själv det vittne ger, att det hans skugga var. " Fruentitnrets Försvar " befäste ytterligare. det stora anseende, som fru Nordenflycht. redan hade hos publiken. Hennes glädje och stolthet över segern ta sig .uttrydc i d e t brev; vafi hon ' ber sin van lektor Alf om en Översättning av dikten p5 latinsk vers .och fransk prosa, som det var ' hennes avsikt att sända Rousseau. (Denna plan gick emellertid om intet.) Under senare tider har man ej varit benäg? att instämma ' i det lov, som fru Nordenflychts samtid slösade på dikten. Ellen Key talar i ' sin studie över ma-. karna Browning om den konflikt mellan diktarkallet och den lyckans och ' kärlekens. krav, som så ofta. blir svårlöslig för kvinnliga diktare:. Även hos fru Norclenflycht lago, som Levertin ' säger, huvud och hjärta i stin di @ inböides krig. Till ' sist segrade det. senare, och denna ' seger kostade henne - livet, men den riktade också svensk dikt-. ning med fullödig lyrik. Må man emellertid ej för denna lyrik, det rent estetiskt sett livskraftigaste av fru Nordenf lychts diktning, glömma det klarögda mod och det ' varma hjärta, som döljer sig aven bakom hennes torraste emancipationsdikter! ' ' GEORG EDLUND. Privatlarover kens lönefråga. K. M:t har renzitterat 121-arelönenänuidens f örslag till reglering av Iöneoch pensioiisförhålllandena vid de statsunderstödda privatläroverken till styrelsen för Akademiskt bildade kvinnors förening, son1 i skrivelse av den 13 septeinbeiavgivit utlåtande över f örslaget i fråga.