Jämtlandic cultural heritage that was institutionalised at the turn of the century lent legitimacy to the prevailing social order. Men det stannade inte vid detta. Genom att tillskriva ” henne ” egenskaper som ung, kvinnlig, inbjudande oskuld gick det att peka på att regionen besatt en ännu outnyttjad fruktbarhetspotential, och att den borde göras havande med framtiden. Inte bara de svenska landskapen löd under ett svenskt majestät. Dessutom var han ” vild och elak, hård mot djur och illvillig mot människor ”. / Om du ville blott, / Hvilken härlig lott / Att få känna som svensk i ett vaknadt land !119 Det var inte i första hand till individuell frigörelse som en vy från Åreskutan skulle inspirera, utan till hela folkets nationella frigörelse. Det var också något år efter flytten som namnet Birka folkhögskola 286 Mörner år 1911 skaldade om sin folkhögskolas idealiska läge vid Storsjöns östra strand, i Ås kommun, knappt en mil nordväst om Östersund, hette det att ” blicken anar / Oviksfjällens breda rygg ”, och lite längre fram: ” Som ett tempel står naturen / full av helig harmoni ” .364 Exemplet utgör ett stycke språkligt bildmontage som starkt påminner om retoriken i STF:s publikationer: Jämtland skulle uppfattas som något harmoniskt och upphöjt, och beskrivningen av fjället associerades gärna med fasthet och orubblighet. Här dominerade uppfattningen att ” [d] en jämtländska repertoaren ” var ” mycket självständig ” och att ” de jämtländska spelmännen ’ gjort ’ sina melodier själva ” .172 165 ÖP 18 / 5 1907. Från 1800-talets mitt används ” hembygd ” för att beteckna ursprung eller förekomst av djuroch växtarter. Det var en missuppfattning att individualitet och originalitet per automatik kvalificerade den enskilde slöjdaren för deltagande. Någon kritik mot expositionens idé, de ambitioner som den gav uttryck för och de verklighetsbeskrivningar som den förmedlade, framfördes inte i den jämtländska pressen. I folkhögskolans stadgar slogs det fast att skolan skulle vara en samskola med en undervisning som pågick samtidigt och lika länge för både manliga och kvinnliga elever. Redogörelse enligt uppdrag utgiven av Carl Christenson, Östersund 1909, 21.