I exemplet med Sjögrens diktsvit blir det en fråga om öppenhet mot världen i motsats till den illusoriska öppenhet som utgör en slutenhet i hembygdspoesins dramatiska dikter om jakt, sjöresor och annat där människor drabbas av ond bråd död. Påståendet mynnar ut i en fråga. Den ” tredje ståndpunkten ”, som bland annat förknippas med Vennbergs namn, förvaltas som idé av Sjögren men hans dröm om en syntes mellan motsatser går inte via konfrontationer. Metaforen är för honom ett heuristiskt instrument, och följaktligen ett oumbärligt redskap för den som vill utforska verkligheten.278 Sjögrens användning av metaforerna för att steg för steg göra upptäckter är påfallande. Hot och hotbilder i globaliseringens tid – en studie av den svenska säkerhetspolitiska debatten. När ” vattnet blir till en brunn som sjunger ” (15) innebär emellertid inte att den nyvunna friheten övergår i en oproblematisk tillvaro. (34) vet ingen? Och kanske skall en gång denna bitterhet som varit begynnelsen, sluta med bejakelse, tro. Precis som metaforen har det litterära verkets referens, men ingen deskriptiv sådan, utan en konnotativ. De många dikterna är som länkarna i en kedja. Diktsviten kan liknas vid transparanger, en dödens treenighet genomlyses: villebrådet, de drunknade och de som lever sörjande vidare. Sjögren utvecklar resonemanget: ” Visst färgas man av sin miljö. Studierna av de medeltida konstnärernas och renässanskonstnärernas motiv begränsas inte till konstbokens tryck. Och mareldar som slocknat under vintern och väntade att tändas nästa höst viskade också. Staffan Stranne, 2004. Och ändå förhåller det sig inte så. 300 Lennart Sjögren, Deras ögon, s. 71. Såren och smärtans varför tillåts inte framstå som något annat än sår och smärta. Det är lätt att fixera uppmärksamheten på sådant som måste regleras i lagtexter för att därefter tala om gällande normer i allsköns frågor. Här ropar okända fåglar ur obekanta årstider, här möts de döda och de ofödda. ” 519 515 Friedrich Rückert (1788 – 1866).