Den som studerar förknippas dessutom med omanlighet av kamraterna i sin gamla sociala klass, eftersom han genom att göra sig olik pappan samtidigt förkastar en del av de tradilematiskt. Kullenberg gör genom intervjuer med personer ur överklass och adel en analys där hon visar på de förhållningssätt som är specifika för dessa grupper. Högskolorna i Östersund och Härnösand startade 1977 och fick gemensam universitetsstatus 2001 under namnet Mittuniversitetet. Barn till lågutbildade, å andra sidan, befinner sig i en situation som är en följd av ett aktivt val. Olika kategorier av uttalanden och förhållningssätt “ spåras ” till det sammanhang de kommer ifrån. Man kan förmoda att utbildningens betydelrvänta oss att klassgränserna i samhället förändras. Framgång, ambivalens, bekräftelse För barnen till högutbildade känns vistelsen på högskolan naturlig. I föreliggande avhandling är det snarare ett antal “ moment ”, eller skeenden som är i fokus .. I detta fallet är en mer “ positiv ” tillämpning möjlig .. På samhällsnimpel på sambanden mellan individens upplevelser och handlingar och processer på samhällsnivå. Vi har egentligen inga indikationer på att de skulle ha en habitus som uppmuntrar till studier (intervjuerna är naturligtvis ingen möjlighet att fullständigt kartlägga habitus - de ger snarare möjlighet till att spekulera om habitus). Några sådana exempel finns inte i denna studie, det verkar snarare, utifrån studenternas beskrivningar, som om det är det faktum att utbildning mer och mer upplevs som en normalitet i samhället, som gjort högre utbildning till ett realistiskt alternativ till arbete. I mitt fortsatta resonemang följer jag närmast den sista frågeställningen ovan, men frågorna kan sammanfattas: Hur kan individers önskemål om framtid och livsmål inom rimliga gränser stämma överens med den framtid som är möjlig i det existerande samhället? Av personer födda i Iran studerade 16 % vid högskola, jämfört med bara 2 % av personer födda i Somalia (SCB 2001). Därefter ges en bild i siffror på hur den sociala snedrekryteringen till universitet och högskolor i Sverige sett ut under 1900-talet, med fokus på 1990-talet Denna statistiska bild kompletteras med en överblick över hur situationen för personer med utländsk bakgrund ser ut. Deterministiskt? “ Undersökningsenhet ” kan då i stället sägas vara handlingar, situationer eller till och med processer - beslutet att studera, vistelsen på högskolan, valet av en mindre högskola.