Kvinnorna i samtalsgruppen hade sämre värden på sju av de åtta delskalorna i SF-36, som mäter generell hälsa, men skillnaden var endast statistiskt signifikant för » role functioning (emotional) «. Två barnmorskor med lång klinisk erfarenhet och kunskap om debriefing genomförde samtalen som varade upp till en timme. Det kan finnas individuella reaktionsmönster, vissa kan behöva förtränga traumat under viss tid för eventuell bearbetning senare, medan andra vill samtala och få så mycket information som möjligt i nära anslutning till traumat. En annan förklaring kan vara att rutinmässigt erbjudande av stödsamtal förstorar problemen genom att sjukvården signalerar att professionell hjälp behövs. Studien genomfördes som en randomiserad kontrollerad studie vid en stor förlossningsklinik i Melbourne. Studien aktualiserar även betydelsen av att samtal genomförs på individens egna villkor. Resultaten visade ingen effekt på förekomsten av posttraumatisk stress (PTSD), andra traumarelaterade symtom eller oro och depression. Uppföljning skedde sex månader efter förlossningen med frågeformulär, som bland annat innehöll depressionsskalan EPDS och hälsoskalan SF-36. Den något högre förekomsten av depression och ohälsa i samtalsgruppen, som dock inte var statistiskt säker, utesluter inte möjligheten att interventionen kan ha effekt på vissa kvinnor, men i så fall negativ sådan. Rutinmässig debriefing till alla kan då eventuellt skada den förstnämnda gruppen. Det utesluter inte att de ändå är viktiga, men då bör man närmare undersöka på vilket sätt eftersom även samtal kostar tid och pengar. Den undersökning som hade längst uppföljningstid fann en signifikant försämring i den grupp som genomgått debriefing. Resultat Trots avsaknaden av effekt på förekomsten av depression och hälsa ansåg majoriteten av kvinnorna i försöksgruppen att samtalen var till hjälp. 917 (88 procent) kvinnor besvarade frågeformuläret. Den svenska debatten har mycket handlat om definitionen av ordet debriefing [9, 10]. Det fanns ett behov av att studera om metoden hade effekt på hälsa och emotionellt välbefinnande. Denna studie pekar på vikten av att utvärdera interventioner i sjukvården, även de som har med omvårdnad och psykologiskt inriktade åtgärder att göra. I en australisk studie erbjöds kvinnor som genomgått en operativ förlossning samtal med en empatiskt lyssnande barnmorska före utskrivningen från BB [1].