Studenterna skattade för respektive del av kursen hur stort de upplevde att lärarnas intresse för deras inlärning var. De skall vidare tränas i sin yrkesroll vad gäller både att praktisera de inhämtade kunskaperna och att fungera i den multidisciplinära värld som sjukvården utgör. I mötet med en patient har läkaren med sig kunskaper och erfarenheter från tidigare kliniska situationer. Dessa båda grupper jämfördes med avseende på sina svar med övriga enkätfrågor med fasta svarsalternativ eller skalor. I 21 jämförelser var skillnaden signifikant. Enligt vår erfarenhet är det sällan man i kursenkäter och kursanalyser försöker belysa ovanstående faktorer. Frågor om hur studenterna antagits (central eller intervjubaserad antagning), deras kön samt hur de upplevde lärarnas intresse för deras inlärning, korstabulerades mot övriga frågor. Graden av upplevt intresse från lärarna för inlärning i kurserna B 1-2 korstabulerades mot den grad studenterna ansåg undervisningen stimulerade förståelse och användandet av principer samt integrering (Tabell I). Av totalt 62 studenter besvarade 49 enkäten (79 procent) varav 67 procent var kvinnor, 33 procent män. Under två på varandra följande kurser (höstterminen 1997 och vårterminen 1998) besvarade studenterna en enkät. Metod Studenterna skall också, från en stor kursgrupp och en relativt anonym tillvaro på de prekliniska institutionerna, nu i mindre grupper börja slussas in i sjukhusmiljön och träffa sina första patienter. * Resultaten visar en positiv korrelation mellan det förstnämnda och delfrågorna: ju mer studenterna känner att lärarna har intresse för deras inlärning, desto högre är graden av positiva svar och upplevd måluppfyllelse. Läkaren reflekterar sedan över resultaten av sina åtgärder. Den tidigare använda kursvärderingen fokuserade i hög grad på vad som lärts ut. Den innehöll både öppna och slutna frågor. Det senare är för många en omställning som väcker reaktioner och frågor av existentiell natur. Studier av hur professionella yrkesutövare inom t ex arkitektur, ekonomi [4] och medicin [5] arbetar när de ställs inför sina uppgifter, har visat att processen följer vissa grundläggande steg. Vi hoppas att vi i denna del av utbildningen, som är förberedande för de kliniska kurserna, i alla fall hinner ge en insikt om vikten av reflektion och eftertanke som en del i lärandeprocessen. Vilka faktorer i utbildningen är då viktiga för att ge dessa kunskaper och färdigheter? Resultatet av denna reflektion kan bli att läkaren söker mer kunskap eller ordinerar någon annan behandling. Såväl kunskap som sjukvårdsorganisation präglas av en allt större föränderlighet.