Mediernas betydelse för det handikappolitiska arbetet är i Sverige formulerad i offentliga sammanhang sedan mitten av 1970-talet. De flesta program och inslag i materialet sändes mellan klockan 18.00 och 22.00, vilket inte är anmärkningsvärt med tanke på att de flesta var nyhetsinslag. Integreringstanken var, enligt Gerd Peterson (1996:210), inte bara retorik utan resulterade också i konkreta åtgärder för att försöka minska särboendet för funktionshindrade. Det fanns således både en samhällsnyttoaspekt och en humanitär aspekt i samhällets officiellt uttryckta förhållningssätt när det gällde att bistå människor som hade funktionsnedsättningar. Vem har inte tilltalat en rörelsehindrad person via hennes / hans assistent som om den funktionshindrade personen på grund av sitt rörelsehinder inte förstod talat språk. - Är det inte svårt att lära sig? I stället skildras de som en grupp hjälpbehövande i beroendeställningar. Men förutom det här inslaget skildras funktionshinder för det mesta som något beständigt och obotligt. Hotet mot den allmänna ordningen står i centrum av inslaget och den som bryter mot ordningen är skurken. De åtgärder som SVT vidtagit för att fullgöra sin skyldighet består i huvudsak av att sända så många textade program som möjligt. Staffan har lärt mig forskningens hantverk, visat mig på mina analytiska styrkor och svagheter, varit mitt främsta bollplank, sammanfattat mina spretiga tankar och enträget vägrat lyssna på mina återkommande försök att lägga ner arbetet oavslutat, trots att det har frestat på familjelivet. Efter den 22 augusti 1997 fortsatte jag att enligt fyra delvis olika metoder samla in TV-program, dels för att jag var intresserad av att så länge arbetet fortskred finna alla upptänkliga variationer i representationer och dels för att skapa mig en uppfattning om hur många och vilka program funktionshindrade personer medverkade i där funktionshindret inte uppmärksammades 3 Maj Ödman gjorde en känd och uppmärksammad programserie om neurosedynskadade Peter och hans vardag i hemmet, skolan och tillsammans med kamrater. Särskilt ofta förekommer det i nyhets-, fakta-och magasinsprogram och det är lika vanligt på 1950-som på 1990-talet. Cultural beliefs are underlying interpersonal conversation, as well as the overall allocation of resources in society.