Möjligen kan denna beskrivning betraktas som en förutsättning för att mannen skulle kunna porträttera henne som öppet aggressiv och våldsam i sina anklagelser, utan att själv riskera att framstå som en vek och omanlig husbonde.775 I likhet med vad hustrun framfört inför kyrkorådet upprepade hon inför domkapitlet att hennes man hade ” bemött henne illa och behandlat henne våldsamt ”. Kyrkorådet ansågs alltså inte vara lämpat att tilldela oeniga makar varningar, dels på grund av sin storlek, dels på grund av sin sociala sammansättning. Våldsutsatta hustrur hänvisade till sin position som mödrar för att ge större tyngd åt sina anklagelser mot makar, och på så sätt vinna de kyrkliga ämbetsmännens sympatier. I denna övergripande strukturella omvandlingsprocess upplöstes ståndsoch privilegiesamhället och ersattes efterhand av ett klassamhälle. Den ena motionen restes i prästeståndet, av kyrkoherden Bergvall, och var en fortsättning på Petterssons och Björkmans motioner från de två föregående riksdagarna.920 Den andra motionen restes av Lagercrantz i adelsståndet, och var den första motionen rörande äktenskaplig oenighet som väcktes utanför prästeståndet under perioden. Utifrån den lutherska ideologin om äktenskapet och mäns och kvinnors skilda roller i tillvaron var mannen kvinnans huvud, och kvinnan underordnad och satt att lyda honom. Sammanställningen över yrkestillhörigheten hos de män som ställdes att svara för oenighet och våld i Växjö kyrkoråd under perioden har visat att männen kom från olika yrkesgrupper och var både besuttna, halvbesuttna och obesuttna. Tvärtom synliggör hon hur de använde sina sociala identiteter och goda rykten i lokalsamhället – som grannar, husmödrar, arbeterskor och mödrar – som grund för de våldsanklagelser de reste mot män i rätten. Den första gången enskilt och den andra inför släktingar eller grannar. Jämte de mer konservativa rösterna i bondeståndet, som hävdade att äktenskapet var ” oryggligt till sin natur ” 912, och som talade för bevarandet av domkapitelvarningen och lagfästandet av en lång skillnadstid till säng och säte, fanns alltså mer liberala strömningar som i linje med lagutskottet pläderade för att domkapitelvarningarna och bötesförfarandet borde avskaffas. Chambers, Sarah C., ‘ “ To the Company of a man like my husband, no law can compel me ”.