I diskussionen kommo starkt skilda uppfattningar till-qnws, .för och emot, det von Koehska förslaget. A ena sidan betonades med avseende p &amp; denna sak oden ganila satsen a t t det ena ska, man göra och det aiidra inte ldta, och man upptog ivrigt det moment a r aktivitet till de olyckligas hjiilp, som Yörslaget iiinebiir, .och menade a t t man finge inte sitta oreltkkam, i rantan p &amp; idealet. FrBn motsatt h311 framhölls kraftigt a t t palliativa htgtirder kunna allvarsamt fiirsvara, t. o. lm. förhindra ett rationellt ingripande. mötets andra cliskiissionsiiiune miiet2 fröken Kerstin Fjetterström soiii iiiledare. Sil fr8gacle niaii sig rillm föriiridringar den nya orgaiiisiitioneii iueclfiir iiiwl avseende pA f lic.kuntlervisiiinge~i. T k t vore v81 fiir tidigt ritt bestamt ~Ptrci sig om var1 den i detta avsceiicle inilebar, men det syntes Roin Iiade nian stannat p i halva viigeii. Emellertid, r i k a typer och skolformler soiii nu mil blira till - en resum6 av de nii besliitacle hade föredragshAllaren redan laiiinat - riktigast av allt vore skolans inre liv. I i i d soiii vore 31- nöden vori2 en typ dur det kw1it; itivr~ spelade större roll iiii det kvnntitati \ -; i. och försöksakolor borde a l l a skoloia I-ara. Tyad \ - i lphöra Tore en skolty]) ined större frihet, sliitade inleclariiinan. Vi niiste se till a t t samhiillet blir starkt och gott, d i skapades deii goda skolorganisat ioueil Frau diiriii .. Ha vi iiite sjiilva sk1ilt1 till aiaktets mekanisering.! Men skolaii f C1iB iiitc.