Utan att framstallningen af forhkllanden, skdana de tedde sig for fern &amp; r sedan, forlorat i varde, ager dock den sista ctelen obestridligt mer det aktnellas intresse, hvarfore vi har inskriinka oss till att niigot ntforligare endast redogbra for denna. Vi hoppas likviil, att lasaren diiraf kan erhklla en id6 om den plan som foljts och de principer soin d t f o r ligga till grund, s&amp; va1 som om det betydande kulturella och historiska viirde, som froken Gripenbergs bok iiger. Det iir med Frcrnkrike forf. bijrjar ruden af sina skildringm, det land sorn grligen firar nlinnet a£ tre kvinnor: St. Clotilde, som bidrog till kristendomens inforande, St. Geneviirve, sorn raddade Paris for Attilas invasion och Jeanne d ' Arc, soul Atergaf det franska folket dess fadernesland, det Frankrike stledes som tacksamt erinrar sig tre af Gud utvalda k ~ i n n o r sdsom verlcsamt ingripande led i dess historia, och sorn ~likviil r t g a r motsatta sig kvinnofrigorelsens id6 s. Forf. inleder hrar och en af redogiirelserna fiir de respektive landernas reformarbete med en historisk ofversikt. Dezina utgijr s&amp; ntt siiga den stomrne hvarpd hon sectan bygger sina premixser. Att Frankrike i fr8gt-t om roformstriifvanclcn sorn beriira kvinnosliiktet foljt en bakviind ordning mot h n d fdlct &amp; r med de flesta andra civiliserade lander, fiamgAr sililedes ofijrtydbart af bistwiska fakta. Kvinnor, som beklldde piirviirdighetcn, agde riistriitt till generalstaterna, sutto i provinsrbden, deltogo i clistriktforsamlin,a3ma och voro medlemmar i assisoch yrkesdolnstolarna (prud ' femmes) voro alltifrtn medeltidon till 1700-talets slut ranliga foreteelser.