I det inledande kapitlet diskuterade jag hur begreppen rum och plats kan användas för att fånga olika aspekter av en social miljö (Tuan 1977), samt hur platsbegreppet kan delas in i tre nivåer: det fysiska, sociala och mentala (Gustafson 2006a). Det är nära mellan skolorna. Detta indikerar att många av de skolbytande pojkarna söker sig någon annanstans. Kapitlet består av sex avsnitt: Urval; Tillvägagångssätt; Huvudsakliga datainsamlingsmetoder; Bearbetning och analys; Reliabilitet, validitet och generaliserbarhet samt Etiska dilemman och överväganden. I de fall som jag hänvisar till statistik som jag tog del av innan fältarbetet inleddes är motsvarande datum september 2004. råde. För att få överblick över den stora mängden fältanteckningar valde jag att kontinuerligt renskriva mina noteringar och katalogisera dem i kronologisk ordning. Det uppstår snabbt en laddad stämning. Fokusgruppsdiskussionerna var ett stöd när jag sedan skulle dra upp riktlinjerna för fältarbetet samt i utformandet av intervjuguider. Från att initialt ha varit blyga, försiktiga och avvaktande gentemot varandra blir de allt med öppenhjärtiga under diskussionens gång när de märker att de andra delar liknande erfarenheter och upplevelser. Bakgrunden till detta är att Filomena sa att hon inte ser sig som svensk. Urvalet av studier omfattar så- väl empiriska undersökningar som forskningssammanställningar. Valfrihetsoch friskolereformen utmynnade i en valfrihetsprincip som innebär att elever och föräldrar ges möjlighet att välja grundskola med fristå- ende eller kommunal huvudman, i eller utanför boendekommunen, samt att detta önskemål om placering i så stor utsträckning som möjligt ska tillgodoses av den kommun där eleven är folkbokförd. Ett skapande av ett ” vi ” sker inte enbart i relation till andra människor utan även i förhållande till andra rum och andra platser. Andelen av befolkningen som har utländsk bakgrund är också högre. Dynamiken på utbildningsfältet, och i det sociala rummet, ligger just i relationerna mellan olika aktö- rers positioner. Det kulturella kapitalet kan i korthet sägas handla om utbildning, språkanvändning, förhållandet till kultur och det som i allmänhet betraktas som legitim kunskap. Deras skolval baseras i de flesta fall på det som av Ball och Vincent (1998) betecknas som ” hot knowledge ”, eller informell information, i form av rekommendationer och rykten.