Aggrätter och grönsaker, munkar och missionärer, ' Kåserier om mat och ' hvad diktil1 hör friin det ..! ituenska köket af ~ecifia. ' wiern.,. Den ' enda förklaringen är den, att de vor0 välkända åkerväxter, som odlades till husbehof i klostrets egen hufvudgård, hvars beskrifning gått förlorad. Det är icke möjligt, att de icke förekommo, da de omtalas som stående .ratt .sent i den latinska litteraturen och tidigt i den medeltida. Särskildt b ö n o r * förekomma i den romerska kulten .och vid fira.ndet af de romerska .ochgammallatinska h d - gbnen i former som tyda p5 uraldriga religiösa och sym-, boliska föreställningar och primitiva anriittningar,. så gamla att d e med tiden fatt sakramental betydelse. S2 brukade man vid Florafesten i maj bland folket i cirkus strö ut vicker, lupiner och b ö n o r - som det numera anses som symboler af jordei~s fruktbarhet och människans alstringskraft. Vid vissa minnesfester till de döda förekommo bönor som offer eller .hägn mot det vi kalla spöken. Husfadern gick då vid midnattstid under iakttagande af andra .lämpliga formler barfota omkring i huset med svarta bönor i munnen, som h a n spottade ut nio ganger utan att se åt det hållet. De dödas andar smögo sig da fram osedda, plockade upp bönorna och drogo sina färde - för ett år. Sildana offer förvandlas ju som bekant ofta med tiden; än i allmosor At de fattiga, än åter - och det ganska tidigt - i symboliska former af bakverk. Man tänke pA S. Akerbönor eller spritbönor (s. k. bondbo bon or " ' eller flhästbönorlf). Tradgardsbönor infördes langt senare. våra julgrisar. romerska hedendomens runda offerkakor med ' solens hjul. På Sicilien, dar.