Ett etnografiskt perspektiv på skriftanvändning i vanliga yrken. Liksom andra styrdokument är LSV110 en text med juridisk kraft. Som framgår i avsnitt 11.2 ovan kan texten i sig säga en del som ett utsnitt ur ” verkligheten ”, men texten säger inte allt om den ” verklighet ” där LSV110 har använts, används och skall användas (jfr Bergström &amp; Boréus 2009c:14). Trots dessa angivna stildrag anser jag att de stildrag som bidrar till en statisk karaktär överväger. Ordningsföljden kan alltså sägas vara ett uttryck för maktfördelningen mellan de fyra institutionerna. Krav på förkunskaper och andra villkor för antagning 9. Rapport från det andra ämnesdidaktiska seminariet i nordiska språk, Lund 1984. Stockholm: Skolverket &amp; Fritzes. Läroplanens och skolkunskapens politiska dimension. Utgångspunkten för att få fram en sådan helhetsbild är stildrag, stilmarkörer (alternativt stilbärare) samt stilaxlar. Således dominerar ett sakperspektiv i texten (Hellspong &amp; Ledin 1997:137). (s. Avsnitt 7 om former för bedömning föregår avsnitt 8 om betyg och avsnitt 9 om kursvärdering kommer näst sist i LSV110. 2010:51; se vidare PM angående kursplanerevideringsarbetet 2009:7 – 8, 16 – 21 om formuleringen av lärandemål). 24 Dessa uppgifter framhävs genom sin placering och genom den genomgående användningen av fet stil samt därtill versaler i GÖTEBORGS UNIVERSITET, LUN och KURSPLAN LSV110. Örebro: Örebro universitet, Humanistiska institutionen. Mål är den enda av de tio avsnittsrubrikerna i LSV110 som är skriven med genomgående versaler och dessutom fet stil, dvs. Dessutom har jag markerat det som jag anser är rema i varje sats med kursiv stil (jfr Hellspong &amp; Ledin 1997:84 – 85 och Nyström 2001:87 – 88 om principer för att identifiera tema och rema): 1. Bland annat skall studenten enligt den andra meningen i exemplet ” visa kunskap om och förståelse av innehållet i den obligatoriska kurslitteraturen ” och detta skall göras ” [i] samtliga delkursers olika skriftliga och muntliga, enskilda och gruppvisa examinationer ”.