Journalister med en hög grad av publikmedvetenhet kan t.ex. antas vara mer benägna att ta publikens behov i beaktande, medan journalister med en lägre grad av publikmedvetenhet kan antas vara mindre benägna att ta hänsyn till publiken i sitt arbete. Detta skulle möjligen kunna ses som en indikation på att de rådande strukturella normerna och rutinerna för arbetet fungerar som ett hinder för kvinnors – och naturligtvis också mäns – möjligheter att skaffa sig en god publikkunskap. Tabell 9.5 Förhållningssätt till publiken bland journalister och ansvariga utgivare (procent; Tau-c) Publikfokuserade journalister Publikmedvetna journalister Obestämda journalister Professionsfokuserade journalister Summa Antal svarspersoner Journalister 25 29 17 29 100 613 Ansvariga utgivare 33 51 5 11 100 105 Kommentar: Den procentuella fördelningen av journalisternas förhållningssätt bygger på tabell 9.1. Då inställningen till kommersialisering i allmänhet åtminstone i viss utsträckning tenderar att vara knuten till ideologi, hade det varit rimligt för oss att anta att journalister politiska uppfattningar skulle kunna spela roll för deras syn på arbetets kommersialisering, men så är alltså inte fallet (tabell viii, tabellbilaga). Rolluppfattning och förhållningssätt till publiken Windahls modell utgår också från att journalisters rolluppfattning är av betydelse för deras förhållningssätt till publiken, en slutsats som även Melin kommer fram till.290 I Melins studie av svenska journalisters yrkesideal tycker hon sig skönja tendenser till en uppdelning mellan ett idealtillstånd, så som journalister vill eller tycker att deras relation till publiken bör se ut, samt hur de upplever att situationen egentligen ser ut. * Vilken uppfattning har Du om publikundersökningar? Sedan tidigare fanns Publicistklubbens hedersregler, antagna 1923. Den mer grundläggande socialiseringen sker 254 Lauvås &amp; Handal 2001:140f. 320 Dessa journalister har endast uppgett huruvida de arbetar inom dagspress respektive etermedia, vilket hindrar vidare uppdelningar i grupper som t.ex. kvällspress respektive lokal morgonpress. En sådan faktor är exempelvis arbetets inriktning. Bland andra massmedier – efter 1945. I Asp, Kent (red) Den svenska journalistkåren.