När vi nu vilja draga in nya sidor av vårt lands och vårt folks utveckling under vetenskaplig historisk bearbetning, kräves det först och främst många undersökningar över ämnen, som ej ha större omfattning än att materialet kan framläggas och genomarbetas. Kapten Wernstedts undersökningar visa på ett begränsat område, hur konkreta och mångsidiga uppgifter en intensiv forskning kan avvinna vårt rika räkenskapsmaterial. Det är närmast därför en allmännare uppmärksamhet här påkallats för boken om den gamle ståthållaren. Men därav följer omedelbart, att denna även som en målande tidsskildring kommer att fängsla var och en, som tar kännedom om Christoffer Wernstedts och Lucretia Magnusdotters levnadsöden. Läget i Indien har med ingången av år 1930 blivit allt mera hotande. Nyligen undgick vice konungen lord Irwin endast nätt och jämt att falla offer för ett bombattentat, när hans tåg anlände till Delhi. Jäsningen i vida kretsar är våldsam. Kravet på den engelska förvaltningens fullständiga bortdrivande ur Indien reses allt djärvare. Inför denna situation må man emellertid ej draga falska analogislut. Indien är icke någon nation i västerländsk mening, ej heller i asiatisk. I Indien saknas helt det sammanhållande band av gemensam statlig tradition som i Kina visat sig kunna överleva långvariga perioder av upplösning. Indien är ur politisk synpunkt en amorf värld. Det brittiska väldet avlöste på sin tid det sönderfallande Mogulväldet, även det egentligen en främmande makt. De 60 millionerna muhammedaner stå fientliga mot de 250 millionerna hinduer och frukta intet mer än att utlämnas åt dessas övervälde. Bland hinduerna vidmakthålles den politiska oron framför allt av det genom det engelska uppfostrings-systemet starkt ökade intellektuella proletariatet. Men vid sidan härav behåller den numera i stor utsträckning europeiskt bildade Brahmin-kasten sitt dominerande inflytande och skulle måhända i ett » självständigt » Indien bli i stånd att i trots av all pappersdemokrati upprätta ett slutet kastvälde. De kastlösas talrika proletariat blir emellertid samtidigt allt oroligare. De stora jordbrukande massorna i byalagen på de tättbefolkade slätterna föra en prekär existens, och det är icke utan att Ghandis uppfattning om den gamla hemindustriens av fabriksdriften orsakade undergång såsom Indiens största olycka äger ett visst berättigande. Slutligen representera de stora inhemska furstendömena en betydelsefull faktor.