För att kvalitetsarbetet ska få avsedd effekt är det viktigt att även det arbetet präglas av hög kvalitet. En lämplig - och säkert relativt vanlig sådan uppgift - är att utveckla och underhålla IT-system som effektiviserar arbetet. Kärnan i detta engagemang ligger i den medicinska sakkunskapen. I de förutsättningar en viss organisation anger ingår saker som fysisk miljö, tekniska hjälpmedel, anställd personal etc. Troligen kommer det professionsstyrda arbetet i de flesta fall att upplevas som mest angeläget och naturligt. Patienternas väntetider är exempel på något som har ett mer uttalat intresse i den här aspekten av kvalitetsarbetet än i den först nämnda. Mer och bättre sjukvård till en lägre kostnad är det uppdrag som varje ny arbetsdag startar med. Utövandet av läkaryrket kan historiskt beskrivas som en lång och obruten kedja av konstant utveckling av medicinska metoder och medicinska resultat. Parallellt har olika nationella kvalitetsregister växt fram. Medicinska resultat, patienternas upplevelse av bemötande och tillgänglighet, utgör tillsammans med organisationens struktur och logistik den helhet som avgör vårdens kvalitet. Vad är vårt uppdrag? Kvalitetsarbete går i grund och botten ut på att granska, analysera, och förbättra det samlade systemet av kompetens, lokalmässiga och tekniska resurser. Läkarförbundet anser att: Kanske finns det arbetsmoment som, utförda på ett annat sätt, lämnar mer tid och kraft över för just den typ av arbete som inte skall rationaliseras. Ett annat resultat är att läkare försummat att utnyttja möjligheter till ett teambaserat ledarskap. Säkerheten och precisionen i diagnostik och utfallet av insatta åtgärder ingår i det kvalitetssäkringsarbete som ligger yrkesrollen nära. Via mer avancerade former av kvalitetsansvar kan läkaren gå vidare i denna process. För att ansvar ska uppfattas som meningsfullt måste det dock följas av befogenheter. Förenklat kan läkares kvalitetsengagemang sägas ha två, delvis överlappande, sidor: Det finns därför motiv för att från fackligt håll ytterligare trycka på kvalitetsarbetets betydelse och att identifiera organisatoriska hinder för att arbetet skall nå full kraft. I Sverige introducerades kvalitetssäkringstankar inom hälsooch sjukvården på allvar först under 1980-talet av bl a Spri. Traditionerna till dagens svenska kvalitetsrörelse står bl a att finna i USA. Organisatoriska förutsättningar Behovet av ett livslångt lärande inom läkaryrket är i sig knappast omstritt. På individnivå måste också samtliga läkare nå en högre grad av medvetande om kvalitetsarbetets betydelse och den egna yrkesrollens krav.