Det blir, som Goffman beskriver (1963), en strategi för att försöka dölja vissa sociala kännetecken som sammankopplas med de territoriellt stigmatiserade områ- den där de bor och därmed för att försöka påverka hur de kategoriseras av andra (se även Goffman 2000). Som Wacquant (1992) väljer att beskriva det så lever dessa strukturer ett dubbelliv. Föräldrarnas uttalanden visar att tjänstemännens, skolledarnas och den övriga personalens funderingar och farhågor inte är tagna ur luften. Bourdieu (1985, 2004) menar att det som förenar respektive skiljer olika grupper av individer åt är deras positioner i det sociala rummet. Detta är en upplevelse som delas av flera av eleverna som liksom Carmen har börjat vid en gymnasieskola som även den ligger i innerstaden. Stadsdelstjänstemännen samt ett antal föräldrar intervjuades på sina respektive arbetsplatser. Mångfalden beskrivs även som något positivt för skolorna då lärarna dels kan låta klassrummets mångfald av erfarenheter ingå i undervisningen, dels eftersom det förändrade elevunderlaget innebär nya pedagogiska utmaningar. Skolledarna förklarar sin utsatta position gentemot dessa skolor med hjälp av vad Bunar betecknar som en ” uppgivenhetens logik ”. I detta fall handlar det om skolor, tjänstemän, skolledare, föräldrar och elever. Gustafsson (2006) betonar att denna fråga är komplex, inte minst på grund av att segregationsbegreppet i sig är komplext och kan definieras på olika nivåer. New York: Basic books Gewirtz, S., Ball, S. De övriga eleverna är bosatta i ett flertal olika socialt utsatta förortsområden. Flera av deras vänner vill att deras barn ska gå i ” bättre ” skolor och söker sig därför sig till friskolor och skolor i andra delar av staden. Att det är för stökigt runt omkring, att ungarna inte har med sig hemifrån att de ska vara studiemotiverade. School leaders experience in many cases that it is not the school ’ s educational activities per se that are valued by parents and students, but symbolic values, such as the location of the school, the reputation of the school, as well as the social and ethnic composition of the student population (see also Bunar 2001, 2009; Lunneblad &amp; Asplund Carlsson 2009).