Dessutom var 16,6 procent av de personlighetsstörda patienterna inblandade i våldsincidenter under den studerade vårdperioden. Författarna - Kullgren, Grann, Långström, Nordström och Tengström - hade under kortare uppföljningstid registrerat att 12,4 procent av personer med schizofreni dömdes för brott under pågående vård, och för 3,5 procent rörde det sig om våldsbrott. Man kan alltså konstatera att såväl äldre som nyare svensk forskning har påvisat att ett frihetsberövande inom rättspsykiatrin inte med automatik innebär att patienternas våldskriminalitet upphör under vårdperioden. För unga sexualbrottslingar var brottsåterfallen under den rättspsykiatriska vården ännu fler eftersom 7 / 21 (33,3 procent) dömdes för nya brott, varav 3 / 21 (14,3 procent) för våldsbrott i form av förnyad sexualbrottslighet och misshandel. Fynden från den senaste Socialstyrelserapporten ligger alltså väl i linje med dessa resultat. Vidare att 30 individer (4,5 procent) dömdes vid 43 tillfällen för grövre våldsbrott (dvs 1 grövre våldsbrott per 100 patientår). Jag påstår motsatsen.