Dar ändrades tidnin 597 stodo 1903 i skraddare [örbunEet. rastkusttidning,. hvars namn af barm gens namn till, Die Gleichheits (Jam Ett stort fel göres häruti, i det man iärtighet m &amp; skänkas At glömskan likheten) och utgifves ännu i dag, un inom organisationerna lagger allt för öljande djupa visdomsord:. der ' samma reaktion. Trots det att Louise Michel ' ver litet vikt p &amp; kvinnornas organisation. I en hel del andra städer bildade Icke en enda kvirilig agitator har hitrade som revolutionär agde hon el Ffvenledes agitationskommissioner i lik tills. het med den i Berlin. 1893 bildade bunden ehuru antalet af anställda äm: Om den stackars narr, hvilkens be i Berlin för arbetareklassens kvinna betsmän i de tyska fackförbunden nar-: änkliga saknad af ett viktigt mansk en ' kvinnobildningsförening, som gjord mar sig. 1,000 eller atminstone rätt igt organ synes vara upphofvet til stora framsteg inom kort tid, men sor mycket. Och ' orestallningen att revolutionärer ar1 likaledes drabbades af polisens upp det fattas verkligen icke dugliga agitadentiska med ' samvetslösa blodtörstig, lösande hand. Och hvad som va torer inom kvinnornas led. hade till uppgift att bedrifva agitatio nor och dugliga talare. En viss kortTy sa ferhaller det sig. bland kvinnorna för att upplysa der synthet hos männen. torde nog vara Louise Michel är typen - för etz go, om. deras intressen och icke uppto största orsaken till att alla dessa kvinkvinna. Däri ligger lösningen ti: nagra medlemmar, blef stämplad ti nor, som egna den stora saken sitl hennes vasens gata, hemligheten me1 d en politisk f o r e ~ i n g och upplöst p å lif, maste bringa större offer Ar. i verkien utomordentliga tjusningskraft hon grund af föreningslagen! Fruarn e: lighet vore nödvandigt. iörmådde utöfva pa manniskorna, för' Fahrenwald och Ihrer blefvo, &amp; or n Arbeterskornas egentliga organisation klaringen till.