Om barnmorskorna verkligen använt sig av debriefingmetodiken i sina samtal med kvinnorna - vilket vi hoppas att de inte gjort Själva kejsarsnittet med postoperativ smärta, svårigheter med den tidiga anknytningen till barnet och mycket annat är en liten men viktig del i detta. Direkt drabbade människor behöver ett helt annat stöd. - visar det brist på basal kunskap om vad människor som varit med om traumatiska händelser behöver för hjälp. Ha rimliga förväntningar om effekten Ska denna » narrativa evidens « anses ointressant i förhållande till det faktum att de inte skattade sig bättre på depressionsskalor i efterförloppet? Redan idag finns det tydliga, om än indirekta, signaler från våra huvudmän att tid för samtal bör betraktas som en lyxvara som kan prioriteras ned. Artikelförfattarna förbiser också vikten av samtalet som en förtroendeskapande åtgärd. Den erfarenheten har vi fått bekräftad många gånger, men att det skulle slå igenom i ett depressionsformulär är föga troligt såvida inte kvinnan fått samtalsstöd av helt annat slag. Men allvarligare är att artikeln - säkerligen oavsiktligt - skulle kunna ge argument mot att avsätta dyrbar tid för informativa och inkännande samtal i sjukvården. Naturligtvis måste vi forska mera om effekten av olika former av samtal. Är det rimligt att tro att ett enstaka samtals betydelse ska kunna mätas med ett depressionsformulär ett halvår senare? Författarna ställer följdfrågan om sådana samtal har någon effekt på den psykiska hälsan eller om de rent av kan vara negativa - det var några procent flera depressionssvar i försöksgruppen. det gäller vid smärtbehandling, i cancervården liksom inom all sjukvård där människors existentiella trygghet är hotad [3]. Ett inkännade samtal kan öka förtroendet Vikten av det ingående och lyssnande samtalet gäller inte bara efter komplicerade förlossningar. Vi har i Läkartidningen påtalat den begreppsförvirring som råder kring begreppet » debriefing « och vikten av att det används korrekt [2]. Vilket intresse har svaren på ett depressionsformulär i jämförelse med kvinnornas globala bedömning av samtalets betydelse? Dagens höga krav på patientgenomströmning medför att vi tvingas begränsa sådana samtal till en nivå som många upplever hotar deras medicinska trovärdighet. Samtalet som förtroendeskapande åtgärd Kvinnor utsätts för många psykosociala omställningar efter förlossningen. Mera parentetiskt upplyses emellertid att 43 procent av kvinnorna ansåg att samtalet varit till stor hjälp, ytterligare 51 procent att det varit till hjälp, medan bara 6 procent inte tyckte sig ha haft hjälp av samtalet.