Det är en programgenre präglad av tradition och historia och i redaktionernas självvärderingar kategoriseras den in under den prestigefyllda rubriken ” Folkbildning ”. - I programbeskrivningen skall finnas en ambition att förklara vetenskaplig kunskap för icke-forskare (d v s ett populariseringsanspråk). Jag fascinerades över möjligheterna att få veta mer om det ännu inte kända – och i mina fantasier fanns förhoppningen om att en dag få uppleva forskarnas svar på de frågor som ställdes. Beck, Ulrich (1998): Risksamhället. Vid en första kartläggning blev det uppenbart det att semiotiska begreppet metafor utgör ett relevant analysverktyg för att förstå de populärvetenskapliga programmens / vetenskapsprogrammens sätt att hantera innehållet. De personer som har mest symmetriska anletsdrag och vars ansikten är ” barnlika ” är de som vi anser vara mest pålitliga. Det är angeläget att betona att syftet med avhandlingen inte är att studera huruvida de populärvetenskapliga TV-programmens skildringar är sanna, riktiga eller överensstämmande med någon förgivet tagen objektiv verklighet, utan skall ses som en studie av mediala konstruktioner av föreställningar om människans natur och beteende (inom ramen för en populärvetenskaplig programkontext). Inte många av oss uppfyller det fysiska idealet. Verkar han starkare, större eller snabbare går vi oftast undan. En del visar sig först när han mognar men alla finns redan på plats för att hjälpa honom i livets påfrestningar. ” Ur Människans drivkrafter – Överlevnad 126 Robert Winstons uttalanden kring kalven visar exempel på hur han ofta blandar begrepp och uttryck för människor och djur. Den vetenskapliga kunskap som presenteras har förvärvats genom tydliga metoder som ger direkt tillträde till det som avses studeras. London: Verso. Till dessa programserier finns alltid en väl utvecklad webbresurs som också erbjuder ett rikt material av kompletterande information eller intressanta möjligheter för den enskilde att exempelvis genomföra tester eller s k quiz direkt på internet. Han menar att s k lekmannateorier ofta är implicita och praktiskt taget aldrig formella. » i Carlsson, Ulla (red. Det KAN möjligen vara en liten delförklaring i det stora kaoset … ” Ur Människans drivkrafter – Sex Törestad erkänner sig skeptisk till programmets uttalanden, men erkänner samtidigt att det kan ha sin grund i hans egen disciplinära tillhörighet. I programmaterialet förekommer såväl visuella som språkliga metaforer i syfte att illustrera det som möjligen är svårt att konkret beskriva.