Ungdomen är framtiden, vilket betyder att deras brottslighet också uppfattas som ett tecken på framtidens sociala problem. För det första finner man inte större kvalitativa förändringar i skildringarna av skolans ordnings problem. Why does society react to ´mugging´ as it does, when it does? (1991): ” Stiger volden? ”, i Kutchinsky, B. Officiell kriminalstatistik är den källa som är mest lättillgänglig, men den har sina problem. Som i fallet med den mördade läraren år 1979 uppfattas mordet som en konsekvens av hur situationen i skolan ser ut vid mitten av 1990-talet (jfr t.ex. ledaren i SV 1995:1 med ledaren i SV 1980:1). Den anmälda brottsligheten, i synnerhet stöldbrotten, har inte ökat sedan 1982 (Niggli &amp; Pfister 1997). För Ahlberg var detta förhållande emellertid en ” förnuftsmässig konflikt av stora mått ” och han frågade sig ” vem tusan det i så fall är som begår alla brott ” (Ahlberg 1992:4-5). (1999): ” Lag och ordning som vänsterprojekt? The explanation for this rise is to be found in a change in the size of the dark figure. Brotts förebyggande rådet. (SV 1980:1:36) Åren efter mordet avtar uppmärksamheten kring våld i skolan. Ohlssons analys av detta enskilda fall kan ses som ett bra komplement till den mer översiktliga beskrivning som jag gör. Hur ser utvecklingen av skolvåldet ut? Detta skedde framförallt genom en konjunkturdämpande politik där staten tog allt större åtaganden inom ekonomin. Helt obekant person utan tidigare interaktion (överfall) 5. Vapen fanns men användes ej 1. Olsson, B. Härmed för de tydligt in en subjektiv dimension till studiet av samhällsproblem. Förstasidan kan sägas fungera som en innehållsförteckning och ” uppmärksamhetsfångare ”. Kombination utifrån misshandelns karaktär, skador och sjukvårdsbehov. Vedergällningstanken är inte längre perifer. Data visar att antalet unga brottslingar ökar de första decennierna efter andra världskrigets slut. Fokus ligger på misshandelsanmälningarna. Just på grund av denna omfattande dolda brottslighet räcker det med små ökningar av anmälningsbenägenheten för att det skall medföra stora effekter på den registrerade brottsligheten.