T ex kan rapporten om behandling av astma och KOL från år 2000 ses som ett genombrott för att använda livskvalitet som mått på en behandlings effekt och nytta för patienten. Brist på användande av kvalitativa studier inom EBM bekymrar Stolt. Tvärtom så har ju just EBM-rörelsen gått i bräschen för att ifrågasätta surrogatmått såsom PEF-värden, CD-4-nivåer, radiologisk regress av tumörer osv. Orealistiska förväntningar om EBMs möjlighet att lösa mångfalden av problem som vården står inför riskerar att leda till en » back-lash « med uppgivenhet kring möjligheten att använda bästa vetenskap som grund för klinisk verksamhet. Mats.Eliasson@nll.se MATS ELIASSON docent, sakkunnig i invärtes medicin, SBU; Vi välkomnar fler inlägg från läsarna hur den goda vetenskapen leder till den goda vården! Transparent process Ett evidensbaserat synsätt styr knappast frågan om synen på friskt eller sjukt men kräver den vetenskapliga basen synliggjord, vilket man dessutom gärna skulle vilja se mer av vad gäller den s k salutogenesforskningen. Surrogatmått ifrågasätts Användandet av två oberoende granskare reducerar också subjektiviteten avsevärt. Hjälpmedel - ej ett mantra Läkartidningens EBM-serie har därför i artiklar av Povl Riis och Thörn, Bunne och Hallberg i nr 12 / 2001 utvecklat rollen av sådan forskning inom en evidensbaserad sjukvård.