Tendensen är alltså samma som för namngivningsmotivet att namnet ska vara internationellt (jfr tabell 42). Värdering av egenskapen ” passar efternamnet ” i förhållande till familjens boende, angett i procent och absoluta tal. Utifrån den tidigare kontexten framgår det att hon inte bara menar det svenska samhället utan ett större världssamhälle. På så sätt intar de olika specifika livsstilsrelaterade positioner. Han berör också hur den sociala smaken kan antas uppstå. En sådan resurs är framhävandet av att namnet är enkelt eller lätt att säga, uttala eller uppfatta i samband med motiveringen av namnvalet. Genom att ta avstånd från både samtida ovanliga namn och samtida modenamn positionerar sig Kristinas föräldrar som traditionella och vanliga. Expressions of a desire to avoid a certain future for the child are rare, but when occurring, they concern avoidance of bullying or difficulties in being employed. I likhet med den CA-inriktade samtalsanalysen menar jag också att utformandet av varje bidrag till ett samtal påverkas av de tidigare bidrag som har gjorts och kommer att påverka vilka bidrag som hädanefter kan göras (se Hutchby &amp; Wooffitt 1999:38). Red. Hon skapar här en gradskala i den kulturella orienteringen hos ett namn (lite mera) och undgår därmed att tvingas välja mellan det ena eller det andra. Den allra största andelen som svarade att de valde namnet så att det ska fungera i flera länder / språk finns bland mammor med kort universitetsutbildning på 1 – 2 år. De intar en position som kan beskrivas som ” modern ”. Det rör sig då framför allt om associationer till personer, grupper, tidsperioder och kultursfärer. Hon implicerar att det idag är så vanligt med konstiga namn att dessa inte längre uppfattas som konstiga. I exempel 24 visas ett utdrag ur intervjusamtal Centrum 2 där mamma 11 använder kategoriseringen ” kändisar ” i samband med en diskussion om namntrender. Vi hade en gammal släkting som hade namnet. Fremer, Maria, 1999: Du som generisk referens i samtal. alltså folk reser redan väldigt mycket och vi lär inte resa mindre i framtiden (.) A rhetorical approach to social psychology. Mest återkommande är positioneringarna som modern, estetisk och originell. 9.2), men det är inte alltid ett sådant namn sätts i relation till en viss framtid för barnet.