Denna nivå behölls t.o.m. valet 1985. Modellen skattas först med OLS. Kvinnorepresentationen i underhuset korrelerar starkt med andelen kvinnor i överhuset (r=.856, N=119), i regeringen (r=.884, N=204), i kommunfullmäktige (r=.861, N=136) och i Europaparlamentet (r=.750, N=80). Av institutionsvariablerna är det framför allt när kvinnlig rösträtt infördes som spelar roll. Det finns en tendens att kvinnorepresentationen samvarierar med andra indikatorer på kvinnors politiska ställning och kvinnorepresentationen kan därför i stort anses ” betyda ” ungefär samma sak, oavsett kontext. Källa: Se variabelförteckningen i bilaga I. NY HYPOTES E: Kvinnors politiska representation ökar tidigare och kraftigare om kvinnorörelsen har valt en integrerande strategi gentemot partipolitiken istället för en separatistisk. ’ LEDD ’ är en dummyvariabel. I både Sverige och Norge visade det sig att strukturen förklarar en relativt stor del av variationen i kvinnors politiska representation fram till 1990-talet. Gustafsson, Gunnel, Maud Eduards &amp; Malin Rönnblom (1997) Towards a New Democratic Order? Sambandet 20 Såsom jag visade i tabell 8:1 bestod fullmäktigeförsamlingarna av i snitt 28 mandat 1999. Andeweg, Rudy B. I modell D exkluderas år för införande av kvinnlig rösträtt och i modell E exkluderas även fertiliteten. Valet 1956 var således det första grekiska valet då kvinnor och män deltog på samma villkor (Vervenioti 2000:112). Skard, Torild (1980) Utvalgt til Stortinget. Kvinnlig rösträtt har en signifikant effekt framför allt i slutet av perioden (1960 och 1965). Kvinner i nordisk politikk, Nordiska ministerrådet, Oslo, s. 78-117. På så sätt kompletterar de den kvantitativa delen av studien. Ett exempel på en sådan teoretisk ansats är Forsbergs teori om lokala könskontrakt i Sveriges kommuner, enligt vilken historien och näringsstrukturen har format dagens könsstrukturer på lokal nivå.