Mrs Fawcetts arbete för kvinnoröst rätten har sina rötter i den filosofiski liberalismen, som blomstrade vid mit ten av förra århundradet, och hon äg de lyckan att under den första tidei av sitt arbete för den sak hon gjort til sin finn; stöd hos två sådana män son Henry Fawcett och John Stuart Mill Det var Mill, som 1867 framlade ei motion i underhuset om att i vallagei i st. f. ordet ” man ” insätta ordet ” per son ”, varigenom även kvinnorna skulli bli röstberättigade, vilken motior: mellertid avslogs med en majoritet al 123 röster. Från detta år, då även dt första rösträttsföreningarna bildades räknas den engelska rösträttsrörelsenr historia, och alltsedan dess har mrt Fawcett varit med om den ena motio, ien efter den andra - voteringssiff. orna ha växlat, men trots att det ända; edan 1886 funnits majoritet i under. iuset f ö r saken, har slutresultatet än. la tills i år varit detsamma. Under alla dessa år har mrs Fawceti iållit modet uppe; hon har varit själen i den stora Landsföreningen f ö r k v i nam politiska rösträtt (National Unic of Women ’ s Suffrage Societies) och s dan 1907 dess ordförande. Oräknelig äro de möten, på vilka hon talat, c mängd demonstrationer har hon orc nat och talrika deputationer har hc anfört. Alltid har hon varit redo a resa landet runt för att väcka de slun rande, och icke blott Landsföreninge utan många andra föreningar vänd sig i första rummet till henne, då c behöva råd och hjälp. Den omsvängning i den offentlig uppfattningen a v kvinnorösträtte som ägt rum på sista tiden, är löne f ö r ett helt livs arbete, och säkert kul de mrs Fawcett icke få någon mer välkommen födelsedagsgåva än va som inträffade den 19 juni, då unde huset med 385 röster mot 55 antog rc geringens rösträttsförslag, varigenoi även kvinnor bli röstberättigade, vilkt förslag väntas ha genomgått alla fo; maliteter i november i år och kunn träda i kraft efter 15 jan.