De offentliga narrativens dimension utgörs av aggregerade ontologiska narrativ och består av överindividuella intersubjektiva berättelser, stora som små. I rapporten beskrivs bland annat Barsebäcksverkets byggnader och deras tillkomsthistoria skildras.55 Den andra rapporten är en 51 Kjell Nilsson, Industri möter landskap: Visuella aspekter på utformning och inplacering av industriella ingrepp i landskapet, (diss. Ett viktigt steg på vägen mot framtidssamhället är att frigöra och för fredliga värv utnyttja de väldiga energimängder som är bundna i atomkärnan – atomkraften eller kärnkraften. Det var för Nihlén en syn som i sin tro på morgondagen var alltför ” romantisk ” .325 I mycket tydlig kontrast till Det nya ansiktets utsagor – ” men det nya är ändå en god ersättning ”, ” det är inte mindre vackert för att det är annorlunda ” – varnar Nihlén uttryckligen här fortfarande för uppfattningen att ” det nya landskapet kan bli lika vackert som det gamla ” .326 Men under 1960-talet och parallellt med kärnkraftens materialisering kom diskursen att förändras. Kanske kunde man, menar han, överväga att behålla någon enstaka byggnad ” som ett slags minne över byn ” .486 I den större undersökning av Simpevarpsområdet som Nihlén tillsammans med Erik Lundberg genomförde en kort tid senare beskrev de under rubriken ” Byns framtid ” hur området var en ovanligt väl samlad enhet av by, ägor, strand och skog. Riksdagens protokoll AK nr 2, 19 januari 1956. Jag kommer att postulera tre olika sätt som kärnkraftverk kunde begreppsliggöras på. John R. Brev från Samfundet för Hembygdsvård till RAÄ, 1966-09-06, ATA, Ämbetsarkivet 4, F1 Topografiska dossiéer, Barsebäcks socken, Gillhög. ” Oskarshamns atomkraftverk ”, Teknisk tidskrift h. I synnerhet som landskapsbegreppets tillämpning avsevärt vidgades och tillät en mängd olika fysiska miljöer att begreppsliggöras i termer av landskap. Som jag diskuterade tidigare används Landskapsvård här just i funktionen av ett nav som utsageproduktionen kan kretsa kring. 8 – 9, RA:SHFA, vol.