- Ännu har det amerikanska beslutet inte lett till något konkret. Peter Eriksson uppskattar själv att det åtminstone tar 5-10 år innan forskarna nått så långt att det kan bli aktuellt med kliniska försök. - Vi visade då att vi hade material för att teoretiskt kunna generera 19 stamcellslinjer som motsvarade de krav presidenten ställde. Hösten 2001 blev » stamcellslinjer « förmodligen den mest återkommande facktermen i mediernas vetenskapsrapportering. Det finns bland annat en del arbeten som talar för att stamceller som huserar i benmärgen kan utvecklas till nervceller. Peter Eriksson intresserade sig tidigt för embryonala stamceller och den potential dessa tycktes ha, och nu ingår han i en konstellation med sex forskargrupper med omkring 60 forskare som samtliga på olika sätt hoppas kunna använda humana embryonala stamceller i den egna forskningen. - Vi organiserar oss i något som vi kallar Stamcellscentrum, vilket är en vad jag tror unik konstellation av utvecklingsbiologer, molekylärbiologer och kliniker. Det vore mer attraktivt att kunna ta celler från exempelvis hud eller blod, och styra dessa att bli dopaminproducerande nervceller. » Alla celler har genetiska förutsättningar att bli dopaminproducerande celler. Nu är dock antalet embryonala stamcellslinjer av underordnad betydelse. Så sent som 1998 lyckades forskare för första gången isolera humana embryonala stamceller, och nu börjar rapporter komma om lyckade styrningar i odling mot bland annat hjärtmuskelceller. - Det finns sedan två strategier att arbeta utifrån med dessa celler; den ena är att försöka lista ut vilka externa signaler som behövs för att styra cellerna till att bli dopaminproducerande celler, den andra är att försöka identifiera vilka gener som styr utvecklingen av dessa celler. Kan forskarna lista ut vilka dessa mastergenes är behöver de inte känna till de externa signalerna. - Jag arbetar mest med celler från hippocampus, som vi tar ut med ett fiberoptiskt instrument då en patient ska få en shunt inopererad. Det kommer förmodligen att ta många år innan forskning på humana embryonala stamceller leder till kliniska försök på bred front. Själv är jag mycket skeptisk till att detta skulle vara en framkomlig väg, och det kommer hela tiden nya studier som å ena sidan talar för att så är fallet, å andra sidan att det inte fungerar, säger Peter Eriksson.