Innan de startar sitt resonemang kring hur de förstått och tolkat en enkätfråga, hur de har svarat eller hur de skulle förhålla sig till olika handlingar i relation till frågorna, finns det ett behov att först förmedla att de ” inte är såna ”. “ Self-Reported Delinquency: Results from an instrument for New Zealand ”. En mer djupgående analys av problemet görs i Närstudien där bland annat en analys av tre forskares förhållningssätt till frågan presenteras (kap 7). På flera sätt är det bättre att använda begreppen stöld, våld och skadegörelse som man menar i större utsträckning beskriver konkreta typer av handlingar än att låsa sig vid det bredare och mer laddade begreppet brottslighet. Sedan, när eleven får en fråga i en enkät ska frågan tolkas och de tidigare tolkningarna bedömas utifrån förståelsen av frågan. Med indirekta mätningar avses istället studiet av fenomen som forskaren inte kan observera med sina sinnen, fenomen som kunskap, attityder, intelligens eller sociala band. Brottslingen som brottsoffer. Det intervjuerna visar är att samtidigt som eleverna i stor utsträckning gör samstämmiga tolkningar, så skiljer sig också deras uppfattningar åt i flera avseenden. I arbetsprocessen med närstudien har det inte gått att separera hur eleverna tolkar sina erfarenheter och hur de tolkar enkätfrågorna. Övriga exempel på frågor om bedrägeri handlar om häleri, förfalskning och försäkringsbedrägeri. - Som huvudvariabel används ett index beräknat på samtliga frågor, men där hänsyn tas till uppdelningen på gravhet och frekvens. (2011 / kommande). Om vi hade bråkat eller nåt. Ungdomars resonemang kring vad som ska räknas och inte räknas med i enkätsvaren blir också en del av den större frågan om ungdomars tal om och attityder till våld, stöld och andra problembeteenden. De analyser som jag presenterat ovan visar också att det inte i huvudsak är en medveten bristande uppriktighet som gör att vissa handlingar eventuellt inte kommer med i mätningen. Box, S.