För journalisten blir det skrivna en vardaglig förbrukningsartikel med kort hållbarhet, en artikel som självklart måste vara rätt och riktigt skriven, men som ändå har begränsad betydelse för skribenten och hennes framtid. Journalister och rubriksättare Men vad blev rubrikerna? Hur ser en medicinsk nyhet ut? Jag beskrev försäljningsökningen för de antidepressiva medlen under de senaste tio åren, och jag pekade på de stora och oförklarade variationerna i försäljning mellan de olika länen. Vid ett tillfälle blev rubriksättningen i mitt tycke något tveksam, även om den var långt ifrån missledande. Totalt rapporterade de båda tidningarna från tretton symposier, men endast två lockade bådas intresse, nämligen de som handlade om resistenta pneumokocker och om att vaccinera mera. Men ändå bidrar naturligtvis » Hälsoguiden » till det medicinska helhetsintryck som DN ger sina läsare. Bland det mera udda kan nämnas att en läkare angav sin Internet-adress, att en läkare angav språkkunskaper i både finska och franska samt att man på en klinik påstod sig utföra » canceranalys », vad nu det kan vara för något. De lovande operationsresultaten beskrevs på ett balanserat sätt, både av de behandlande och opererande läkarna under intervjun och av den skrivande journalisten i artikeln. Förklaringen är att den, oftast dagarbetande, skrivande journalisten står för brödtexten, medan den kvällsarbetande redigeraren sätter såväl huvudrubrik som underrubriker. Skillnaden mellan relativ riskreduktion och absolut riskreduktion är något som långt ifrån alla läkare behärskar, för att inte tala om » number needed to treat ». Det handlade om det för mig dittills okända Larsens syndrom, en ärftlig bindvävssjukdom som i sin allvarliga form drabbar tre-fyra svenska barn per år. En medicinsk nyhet plockades upp via The Lancet. I min vardagliga läkargärning har jag några gånger drabbats av att artikeltexten i dagstidningen på ett invändningsfritt sätt återgett vad jag sagt i intervjun dagen innan, men att artikelns rubrik varit helt missledande. Berömda bananflugeforskare En annan nyhet gavs mer än en halv sidas utrymme. Det fick jag alldeles klart för mig, när jag tisdagskvällen före Riksstämman bevistade årsmötet för Sällskapet Svenska Medicinjournalister. Stipendiet gav mig möjlighet att under tre veckor på Dagens Nyheters (DN) inrikesredaktion följa medicinjournalisterna i deras arbete.