Det är fråga 3 om att ” en god medborgare deltar i politiska diskussioner ” som har ett svagt positivt förändringsvärde men där uppfattningen hos eleverna båda gångerna är tämligen stark om att detta inte är en nödvändig egenskap hos en god medborgare. Det är symptomatiskt att de åtta elever som ” håller absolut med ” om att både deras intresse och deras åsikter rörande politik och demokrati har förändrats har medelvärde 0,00 i den faktiska förändringen av vertikalt förtroende. Sammanfattningsvis finns det både teoretiska och empiriska argumenteras för att skolan förväntas vara en demokratisk socialisationsagent. Den stora förändringsbenägenheten kan därför inte enbart förklaras med kognitiva brister utan innehåller även vad jag betecknar som genomtänkta och reella förändringar i orientationerna. skolans uppgift angående dessa. Avsnittet om enkätundersökningen innehåller också en diskussion om de potentiella problem som valen kan innebära. Egenskaperna har tidigare i avhandlingen presenterats (se kapitel 4.4 och 5.7.3) som möjliga agentvillkor / problem. En lärare i kategori ett är en lärare som svarar ja både på viljan att utföra uppdraget och tron på att detta är möjligt. Intressant nog innebar också exponering för samhällskunskap att nivån sjönk på extern efficacy (extern efficacy kan förstås som tilltro till politiska myndigheters responsivitet, se kapitel 3.2 och 7.2) (Gimpel, Lay &amp; Schuknecht 2003:149). Det är på inget sätt fråga om en total kompensation. En kategorisering i ” ja ” och ” nej ” skulle då kunna dölja den eventuella förekomsten av en viktig variation som ” övertygad ” och ” skeptisk ” bättre kan fånga. Mätningen av förändringen kommer att göras med hjälp av det som brukar kallas change score eller raw gain, här kallat förändringsvärde. 5.1 Undersökningens upplägg Den empiriska undersökningen består av en enkätstudie och en intervjustudie, där intervjustudien används som underlag för delar av analysen av enkätstudien. orientationer? The main conclusion and the answer to the overall research question is that teaching about politics and democracy is expected to have limited influence on pupils in upper secondary school. Ett antal bakgrundsfaktorer i form av kulturella, socioekonomiska och politiskt organisatoriska variabler används för att kontrollera detta (faktorerna beskrivs detaljerat i kapitel 7.5). Dessutom utgör kodningen grunden för skapandet av de index och förändringsvärden som är studiens grundläggande analysenheter.