Att lindriga otiter hos barn inte behöver 20-30 doser bredspektrumantibiotika börjar man nu inse till och med i USA [12]. Klart är att konsumtionen ökat kraftigt under början av 1990-talet för att därefter minska efter 1994 (Figur 1). Det finns en rädsla för att resistens mot vankomycin skall spridas till stafylokocker [15]. Kriterierna för svår otit bör vara otoskopibild tydande på otitis media acuta plus svår öronvärk (uttalad irritation hos spädbarn) och / eller hög feber [11]. Behandlingen bör utföras av eller i samråd med läkare med särskilda kunskaper om antibiotikabehandling av barn. » Under 1996 har ProMED på Internet rapporterat om fluorokinolonresistenta gonokocker från flera platser framför allt i USA [6], och resistens hos tarmbakterier är känd sedan tidigare. Indikationen i Fass 97 för vankomycinkapslar, dvs » Enterokolit orsakad av Clostridium difficile », är oförenlig med både de svenska och de amerikanska rekommendationerna och bör absolut ändras så att det framgår att metronidazol är förstahandsmedlet vid Clostridium difficilekolit (se rutan) [18]. Övriga fluorokinoloner beskrivs i liknande termer. - infektioner med Pseudomonas aeruginosa i bronker och lungor vid cystisk fibros, i mellanörat vid kronisk suppurativ otitis media och i urinvägar; - multiresistent gramnegativ sepsis; Nästa dag påträffades hon i hemmet, död av meningit [8]. Rädsla för vankomycinresistens WHO räknar med en flera gånger högre siffra: sjukhusinfektioner i USA kräver varje år 70 000 - profylax mot meningit (Neisseria meningitidis, Haemophilus influenzae typ B); Hos barn, däremot, behöver endast » svåra » otitfall alltid antibiotikabehandlas. Därför rekommenderas försiktighet vid användning av dessa preparat till barn », Det finns all anledning att hålla fast vid den restriktiva antibiotikalinjen. Man förutspår att människan med allt större framgång kommer att bekämpa infektionssjukdomarna inom det närmaste årtiondet med ett undantag: tuberkulos. Våra rekommendationer står sig alltså [5].