slagit hadhe, skall den andre poiken som Andreas skylte på, som tå war på Lerebärga, komana tillstädes näste Consistorii dagh effter påska helghen. Hans ögha som slaget bleeff skall besees och ther om grant ransakas. Interim blif:r Andreas in arresto re et corpore, till thess saken uthfördh blifuer. 2. Uplästes Petter Gambs wittnesskrifft om det taal som uthi Nora prästegård skulle wara förefallit i förledne somanar, huilken Johannes Johannis sigh til försuar och sinne sakz förfordran förskaffa skulle. Men ther uthinnan nämbdes inthet M. Johan Franck, uthan Fornelius och Vivallius, och fick altså Johannes inthet sådant wittnesbördh som han förwäntadhe. Therföre M. Franck begärte een sententz på honom. Johannes wille så neka sigh hafwa nembdt honoaw der till, säjandes Petter Gamb hafwa sagt öf:r bordet uthi Noora: äre the alle rene uthi Upsala? mån Francken wara frij? Der till Johannes sade: gudh beware them. Men uthi Noorlandhen, tå majoren och Martinus Abrahami talte om att studiosi misstänekte wore, sadhe Johannes: Jagh haf:r ock, gudh bätre, hördt thz om M. Johanne Franck. (Plura vide post § 3.) 3. Tillfrågades accijssskriffwaren Anders Clem*»etson, om han special instruetion hade ther om, att han hem i gårdarna gå skulle och mäla säden i karet. Anderss Clem*»etson suaradhe sigh inthz i synnerheet annat hafwa skriffteligen förfatat, än the uthi hans instruetion seedt hadhe, men huadh han här giorde war effter som uthi Stockholm brukades, och ther på gaff han trychte zedlar uth. Tå tillspordes han om then 8. punchten i tullordninghen, om icke ther wijdh