Tvärt emot vad författarna anger har kvalitetskontrollen av försäkringskassans beslutsunderlag för sjukförmåner ökats och förbättrats under de senaste åren. De mallar som kan användas som hjälpmedel vid dokumentationen prövas för närvarande i arbetet på försäkringskassorna i Sverige. Dokumentationen innebär i korthet att försäkringsläkaren fastställer den diagnos eller symtombild som kassans medicinska underlag visar. Tvärt om så kommer de ökande kraven på stringens och saklighet som ställs på försäkringsläkarens bedömning att leda till bättre underlag för försäkringsbeslut. Göran Blennow Förbättringen gäller även innehållet i försäkringsläkarbedömningarna i sjukförsäkringsärenden. Diagnos fastställs Grunden för en dokumentation av försäkringsläkarens bedömning som är tydlig och rättssäker har presenterats [2]. För det andra är försäkringsläkaren med möjlighet att glida längs en skala, mot en icke rättssäker godkännande attityd till arbetsoförmåga vid sjukdom, ingen aktuell bild av förhållandet vid de försäkringskassor vi representerar. Mallarna skall, efter utvärdering, bli tillgängliga i försäkringskassornas interna datornät. Med den beskrivna modellen som grund kan försäkringsläkarens underlag för sitt ställningstagande väl värderas med befintliga kvalitetsinstrument. Slutligen dokumenteras hur försäkringsläkaren och beslutande tjänsteman tillsammans bedömer att funktionshindren påverkar arbetsförmågan. Det förtjänar även här att betonas att det är nedsättningen av arbetsförmågan, inte sjukdomen i sig, som är avgörande för rätten till ersättning. Västernorrland, Sven-Olof Krafft Granskningsinstrumentet Quben och Riksförsäkringsverkets uppföljningar av ärendehanteringen är exempel på detta. Därefter fastställs vad diagnosen innebär för patienten på organnivå och sedan på individnivå i form av funktionshinder. Västra Götaland, samtliga försäkringsöverläkare Halland, Per-Olov Kaijser Strukturen följer internationell klassifikation [3]. De anger att den glider längs skalan i riktning mot en godkännande attityd. I artikeln » Varför ökar sjukfrånvaron » [1] diskuterar författarna bland annat försäkringsläkarnas uppfattning om sjukförsäkringens » definition ». Svaren på de inledande farhågorna och önskemålet, tagna ur artikeln » Varför ökar sjukskrivningen », är för det första att effektiva kvalitetsinstrument finns tillgängliga vid försäkringskassorna samt att de kommer att tillämpas även på försäkringsläkarbedömningar. Vidare uppmanas i artikeln ansvarig myndighet att ge försäkringskassans handläggare andra instrument för uppföljning och kvalitetskontroll än de som finns idag. Kraven kommer också att avspeglas i ökad tydlighet i de frågor som försäkringsläkarna ställer till behandlande läkare.