Samtal med Ursula 1 S: 2 U: 3 S: 4 5 6 U: S: U: 7 8 9 10 S: U: S: U: 11 S: 146 när du fick de här pappret me ämnena / va va visste du då om / FN:s deklaration om dom mänskliga rättigheterna ja / inte mycke men man / höra mycke om FN / och men de e de här dom har en stor betydelse i världens / eum / / i världens samarbete eller / vad som händer mm / du säger man hör mycke om de / varifrån hörhade du hört ja om man tittar på teve eller [lyss] nar på= [mm] =radio eller / såå / eller tom man tog exemplet om kosovo [såå] / finns eh dom= [mm] =FN-trupperna / [som] försöker att hjälpa för= [mm] =att eh / dom kosovoalbanier har bättre levnadsvillkör ja mm precis / ja tänkte att den här 12 13 14 15 U: S: U: S: 16 17 18 19 U: S: U: S: deklarationen har ju tretti eller femti / punkter ja de var tretti= jaa =ochkänvisste du kunde du några av dom före [provet] [nä inte före] [nej] [nä nej] jaha Utdraget inleds med att samtalsledaren initierar ett delämne genom att ställa en fråga (1) om Ursulas tidigare kunskaper om det övergripande ämnet. S. Hade man enbart tittat på graden av korrekthet i exemplet, hade man kunnat förledas att tro att inläraren inte alls behärskade adjektivkongruens. De syntaktiska skillnader som naturliga språk trots allt uppvisar förklarades på så sätt att vissa principer kunde anta öppna värden, vilka alltså kallades parametrar (Platzack 1998:33). Brolin, Charlotte, 2006: Godkänd eller underkänd? Stockholm. Hon hinner emellertid inte riktigt fullfölja den innan George tar till orda: jamen de(2). När det gäller syntaxen anser alltså Pienemann däremot att det är tillräckligt med en kontext för att the emergence criterion ska vara uppfyllt. Därtill har givits exempel på studier där PT har tillämpats på framför allt svenska, men också andra nordiska språk. På mikronivå kan detta gälla testtagare, lärare och bedömare, medan det på makronivå kan handla om institutioner och myndigheter.