I sitt inlägg tar Fahlén upp frågan huruvida en trosinriktning kan inverka på tolkningen av publicerade vetenskapliga resultat. E-vitamin på 1950-talet I en redaktionell artikel skriver chefredaktören att han valt att publicera artikeln trots att vissa kolleger till författarna vid Oak Ridge yrkat på refusering [6]. Flera farmakologiska tidskrifter är därför synnerligen restriktiva med att acceptera artiklar som är baserade på resultat som erhållits i forskningsprojekt, som stötts av läkemedelsindustrin. Sedan länge är det känt att resultaten rörande effekten av vissa läkemedel kan sammanställas på ett sätt som är gynnsamt för läkemedelsföretagen. Tom Fahléns debattinlägg i 12 / 2002 (sidorna1373-4) av Läkartidningen angående kriterierna för diagnosen ADHD och indikationerna för behandling med metylfenidat (Ritalina) ger intressanta aspekter på hur vetenskapliga sanningar, vetenskapligt författarskap och publiceringspolitik kan påverkas av intressekonflikter [1]. Problem angående intressekonflikter gäller inte endast vetenskapliga publikationer rörande indikationer för och effekter av läkemedel utan också sådana med anknytning till jordbruk och industri. Betydelsen av redovisning huruvida författare av vetenskapliga artiklar står i beroendeställning till näringslivet framgår av den publikationsbias som kännetecknat den forskning som behandlat den passiva rökningens skadeverkningar. Motstånd mot en vetenskaplig rapport kan bero på att den är otillförlitlig eller på att det föreligger personliga motsättningar. Har dock blivit publicerade