Mina erfarenheter som lärare inom kursen LSV110 gör att jag dock kan ana olika individers möjliga inverkan på olika partier av den (jfr Hellberg 2008:7 fotnot 1 om svårigheterna att kartlägga tillkomsthistorien för kursplaner för svenskämnet i skolan) .15 Till deltagarna i diskursen hör också mottagaren eller snarare mottagarna, eftersom jag har svårt att se att det finns en enda mottagarkategori för LSV110 (jfr Hellspong &amp; Ledin 1997:52 om olika mottagare för samma text resp. Hamberg 2011:139 – 140 om olika mottagare för ett lokalt styrdokument i ungdomsskolan). Till dessa inslag hör tilltal och omtal, inbäddningar, närhet och distans samt sociala figurer (se Hellspong &amp; Ledin 1997:173 – 185 om kategorierna). Också i Grgy 03 är det främst undervisningen i gymnasiet som skall göra något.35 Liksom studenterna som omtalas i LSV110 är det dock eleverna, enligt både Lpf 94 och Grgy 03, som skall uppnå angivna kursmål (Gårdemar 2010:99 – 105) .36 Intressant nog finns det således, sedan några år tillbaka, en parallell mellan hur mål formuleras för två olika kategorier av deltagare i utbildning i Sverige: elever inom gymnasieskolan respektive studenter på hög34 I sammanhanget är det värt att nämna att formuleringen X äger rätt osv. Vad beträffar den ideationella strukturen ger de beaktade stildragen med sina respektive stilaxlar däremot en mindre entydig bild av LSV110 (se avsnitt 10.2 ovan). Slutligen finns det partier i LSV110 där närperspektivet än mer tydligt dominerar. Enligt min uppfattning kombineras alltså ett fjärroch ett närperspektiv i detta parti av texten (jfr Hellspong &amp; Ledin 1997:138 – 139). I detta exempel finns således tre utsatta subjekt: förstagrads32 bisatsen att studenten visat att hon / han uppfyller kursens mål fungerar som subjekt i meningens huvudsats, medan studenten är subjekt i förstagradsbisatsen och han / hon är subjekt i andragradsbisatsen.