De med stor fonetisk distans har en jämnare fördelning av avvikelserna över stimuli, medan de med liten fonetisk distans är mest osäkra vid stimuli i mitten av fördelningen och tämligen överens i sin bedömning av stimuli i ytterkanterna. 10 personer tror att det är dialektalt, en person menar att det är vanligt med vokalförskjutningar i världens språk och att detta är en sådan, en person tror att det är ett modeuttal och att vissa personer medvetet strävar efter ett uhaltigt uttal av ö för att de tycker det är häftigt. De senaste åren har befolkningen ökat kraftigt på grund av ett expansivt näringsliv. Talaren uttalar två vokaler olika, men uppfattar själv inte skillnaden mellan vokalerna. Språkliga studier med utgångspunkt i nutida elevtexter. I: STL-QPSR 27. Labov, William, 1994: Principles of Linguistic Change. Det viktigaste bör dock vara att jag är medveten om hur materialet ser ut och i analysen är uppmärksam på de skillnader som eventuellt kan uppstå som en följd av skevheter i materialet. Lindblom utgår från att talaren vill åstadkomma ett tillräckligt antal särskiljande kontraster med minimal artikulatorisk ansträngning. Sammanfattande resultat av korrelationsanalysen. En studie i 2002 års svenska valaffischer. Wang och Cheng (1977:1950) menar att lexikal spridning inte uppvisar mindre regelbundenhet än de junggrammatiska lagarna. Som jag nämnde i början av avsnittet verkar ålder vara av störst betydelse för attityderna till sammanfallet. I: Nordisk dialektologi, red. Det gav ett tydligt utslag där kvinnorna uppvisar störst fonetisk distans, en återspegling av den standardspråkliga normen. Skillnaden är signifikant mellan grupp 1 och 2. Det är också möjligt att ord som uttalas isolerat blir särskilt svåra att kategorisera. Jag har utgått från att värdena för z1 och z2 (dvs. S. Kontinuerliga förändringar i de artikulatoriska parametrarna resulterar i diskontinuerliga attribut i den akustiska signalen. Kvantalteorin förklarar inte heller varför vissa akustiska och artikulatoriska dimensioner föredras framför andra (de Boer 2001:12). Bengt Heuman: Tendenser till fastare meningsbyggnad i prosatexter från svensk stormaktstid. The role of class, social network and gender.