Detta gäller framför allt i postalt hänseende, i telefonkataloger m. m. De nya estniska ortnamnen ha tillkommit efter olika principer. Ibland har en av den estniska befolkningen använd namnform upphöjts till den enda tillåtna. Detta nya officiella namn är ofta en förvrängning av det svenska, vilket för esterna kan ha varit svårt att korrekt uttala. Ibland är det estniska namnet en direkt översättning av det svenska. I andra fall åter är det estniska namnet en ren nybildning. 286Den hotade svenskheten i Estland Det förljudes visserligen, att man på högsta ort i Estland skulle vara höjd för att medge, att alla svenska namn äro av positiv betydelse för Estlands historia. Något officiellt meddelande härom efterfrågar man emellertid förgäves. Ett namnbyte » av fri vilja » bör givetvis kunna åstadkommas även i fråga om historiskt betydelsefulla namn, och i händerna på underordnade myndighetspersoner kan detta bli ett farligt vapen. Även de namn i städerna, som minna om den onda svenska tiden, äro hotade. Nyligen ha sålunda myndigheterna trots protester föreslagit att Svenska skansen (Rootsi kants) i Tallinn uteslutande skall bära sitt hittillsvarande estniska namn, nämligen Linda mägi (Lindas kulle). Det behöver icke särskilt understrykas, vilket hot denna ortnamnsnationalism är mot den svenska minoritetens dyrbaraste rättigheter. Här hotas rätten att på den fäderneärvda jorden behålla namn, vilka ofta präglats för århundraden sedan • — mången gång under medeltiden • — och vilka innehålla hela svenskbygdens bebyggelsehistoria. Detta ortnamnsmaterial liar ännu icke blivit vetenskapligt undersökt. Skulle det genom tvång ocli maktspråk plötsligt försvinna eller rättare förfalskas, ginge därmed oersättliga värden förlorade. På estniskt håll borde man vara särskilt känslig för att icke kränka dessa värden, vilka det estniska folket själv lyckats bärga genom tiderna. Ty, huru svåra dess öden under främmande härskare än varit, rätten att behålla fäderneärvda namn, uttalade på folkets eget språk, har ingen av dess forna herrefolk dristat sig att kränka. Svensk Tidskrift liar alltifrån världskrigets slutakt i mån av utrymme velat intressera en svensk publik för de baltiska staternas problem. Uppbyggandet av randstatsbarriären har varit ägnat att förbättra vårt eget lands militärpolitiska läge ocli därför utgjort ett direkt svenskt intresse.