Med skolkoden som tolkningsram ansåg sig Arfwedson och Lundman ha bekräftat det faktiska sambandet mellan lärarnas inställning till sin arbetssituation och skolkodens överensstämmelse med det omgivande samhället. Hofstede, G., &amp; Hofstede, G. Hodgkinson påpekar att Nivå-3 kulturen, genom intryck och erfarenheter från andra grupper kan distanseras från rent individualistiska strävanden. Och en arbetsplats där lärare och elever träffas i fyrtio veckor per år i minst nio år i fyrtio timmar per vecka, skulle inte ett sådant resurscentrum kunna påverka, förändra, utveckla? Samtidigt sjunker tilliten till ledarna och organisationens grundläggande värden urholkas. Fejnas skolkultur är inriktad på en fungerande balans i det nomotetiska och idiografiska samspelet. Professionalismen blev ett nytt styrinstrument. Lundgren (1999) menar att flera av de problem som utredningen skulle granska var konsekvensproblem av de kompromisser som gjordes vid införandet av grundskolan14 med stora skolenheter och ett komplicerat högstadium. Sarason, S. För att detta möte ska bli fruktbart och leda till ny kunskap fordras en ömsesidig respekt för varandras erfarenheter och diskurser (Rönnerman, 2004). Ett problem med skolutveckling som frirumserövrande är frågan om den egentliga innebörden av elevers / elevens bästa och vem / vilka som har makt att avgöra detta. Flerstämmighet eller polyfoni är ursprungligen en musikterm, som används för att beskriva en samexistens av olika stämmor, men också för att beteckna ett dialogiskt samspel mellan stämmorna. Det kan också leda till förutsägbarhet likhet mellan den nya och den gamla organisationen. Forskning i skolans vardag. Utifrån antagandet om begränsad räckvidd hos frirumsmodellens analytiska verktyg och för att betona det utvecklade instrumentets förmåga att ge kulturanalyser ett bredare innehåll, har jag valt att beskriva det som ett flerstämmigt reanalysinstrument. Granström, K. Männikkö, T. Lindblad (1994, s. 85) talar om ” en centralisering av det pedagogiska förnuftet ” där den pedagogiska och psykologiska forskningen legitimerade det centrala utbildningssystemets vilja att hantera och bedöma det inre utvecklingsarbetet i periferin. En analys av skolans vardagsarbete bör göra det möjligt att studera skolans komplexitet ur flera perspektiv. Liebermann, A., &amp; Miller, L.