De studerande har vid den avslutande examinationen varit tvungna att hålla centrala avsnitt aktuella, och har inte kunnat » sortera bort » Studenterna känner endast till tidpunkten för examinationen, men vet ingenting om vilka examinatorer de kommer att möta. Uppläggningen framgår av Figur 1. Examination av stora kursavsnitt kan tänkas medföra att andelen studenter som underkänns ökar. Slutexaminationen omfattar de typer av uppgifter som studenterna med adekvat klinisk och basvetenskaplig kunskap lärt sig lösa under terminerna 6, 7 och 8. Ytterligare en nackdel är att alla under fasen ingående ämnesområden ej kan tas upp i slutexaminationen. MEQ-skrivningarna utgår från vardera sex till åtta kliniska fall, och inkluderar frågor från alla de ämnesområden som ingår. * Erfarenheter. Härvid skall samtliga vara överens om utslaget. Utdrag ur målbeskrivning för termin 6 Ännu viktigare än examinationens form är emellertid dess innehåll. Förberedelsetiden för lärarna Även om inriktningen hos den muntliga examinationen svarar väl mot målbeskrivningarna innebär muntlig examination alltid ett moment av subjektivitet [10]. Curriculumreformen omfattar från och med hösten 1998 även de avslutande tre terminerna. Uppfattningen hos lärarna avseende resultatet av examinationen har genomgående varit samstämmig; endast vid enstaka tillfällen har en längre diskussion föregått det slutgiltiga beslutet. Studenternas och lärarnas erfarenheter av de examinationer som genomförts under de senaste tre åren är genomgående mycket goda. Därefter kan den fortsatta examinationen fortskrida på olika sätt, men alltid med utgångspunkt i de kompetensmål som anges i kursplanen. Även av detta skäl är det viktigt att studenterna möter ett varierat examinationsutbud. Otillfredsställande prestation i dessa avseenden medför att examinationen avbryts. I den avslutande integrerade muntliga examinationen kan medverkan av externa examinatorer lätt organiseras. Observationen är halvstrukturerad enligt Figur 2, och framför allt inriktad på patient/ läkarrelationen, samtalsmetodik, anamnesupptagande och undersökningsteknik. Studentaktiva arbetsformer används genomgående som pedagogisk huvudmetod. Om huvudexaminatorn är internmedicinare är en av bisittarna alltid från det kirurgiska verksamhetsområdet, och omvänt. Samtidigt brukar studenterna uppge att de får tillfälle att visa vad de verkligen kan, att tentamen fungerar som ett inlärningstillfälle samt att uppgifterna passar med avseende på kursernas innehåll och omfattning.