Meii framför iiorna genoiii att rc1) reseiitaiiteriias hus Vad j a g hlir sürskilt vill betona är, alit komma kvinnoina då icke in i det niar och mod ämnet Kvinnorna och fraiui Förenta statcriias 1; oiigress antagit att detta skede i världshistorien gjort politiska livet med den kraftsumnza, ticlcn, d ä r j a g sökte framlifilla några a r det s. k. fecleral siiffrage awendineiit, kvinnorna mer äii någonsin beredda att som dessa kämpande skaror nu äga. de Tikligaste upgiftcr vi kvinnor ha a t t ett tilliiggsföralag till koiistitutioiien, intriida såsom ansvariga maktägare i Det ligger en väldig, fostrande makt i i-orka fbr efter criiållcii medborg iriii tt. Tiet va rigenoiii alla staternas kriiinor på sitt lands politik. Viirldskriget har på striden för en ide. en gåiig skulle erlislla politisk riisträtt. några år skapat förutsättningar, dem j e r och odlar, iiiett annat än det, som dür inan niötcs av cn iiitressnrad och för F ö r att träda i k d t iiiåste eniellertid tinder vanliga förhållanden årtioiiden endast skördar. Den heliga hänförelse, kvinnosaken förståelsefiill ptiblili. Och del förslaget antagas ii \ - eii a v senüteii samt icke kunnat framkalla. Även dc mest den sega vilja, som betecknat föregånär alltid en riktig upplerelse a t t üter sarna v de lagstiftaiide fiir~aii !liiiga~ * ria i taniiiösa kvinnor ha stått inför erfayarna, lian ina11 e j vänta hos efterfölinanträffa med F. K. P. R:s duktiga or &amp; iniiist ?i3 a v samtliga uiiioiiciis stat.er. renheter, som givit dem någon inblick jariia.