Vissa har även stått för horisontell marknadsintegration då de expanderat genom att utöka sitt produktsortiment till exempelvis böcker, ﬁlm eller stillbilder. I polisförhören beskrev förläggarna ibland hur de såg på konkurrensen i allmänhet. Dessa var vykort som oftast föreställde nakna kvinnor och bordellscener, blev populära kring  och försvann från marknaden på -talet.  väcktes en motion i riksdagen angående de utländska korten som fått spridning i Sverige. Förlagen annonserade även i veckopressen för att nå nya konsumentgrupper. Uttalandet speglar även den syn Bernström företrädde, det vill säga att problemet var mäns känslokyla. Liksom i Werkmästers resonemang beskrevs storstadens kyla som en grogrund för pornograﬁns kommersialisering. Se även ” Sexåtal för kårorgan? Han erövrade henne varpå de skildes åt. Handlingar till allmänna ärenden, RA, Justitiekanslern, huvudarkivet, Handlingar till allmänna ärenden, EIIIa, , dnr .  :      –   Diagram 3.2 Förlag som började publicera pornograﬁska tidningar  –  samt deras livslängd på marknaden Källa: Sammanställning av uppgifter från Kungliga bibliotekets katalog Regina, Svensk tidskriftsförteckning, Justitiekanslerns arkiv, Libris, KB:s förteckning över inlåsta publikationer och Pressbyråns sammanställning över nedlagda tidningar.  Ibid., s . Jfr. Släktingen hade inte någon plats på redaktionen och hade heller inte i förväg granskat tidningens innehåll. Om tidningsdöden, se Engblom (), s ﬀ; om populärpressen Jonsson (), s ﬀ.  Proposition  / :, s . Under , efter Axel Gustafssons riksdagsinterpel Libris och Regina.  :      –   Även  användes exemplet med kvinnan som rivit ned löpsedlar i riksdagsdebatten och folkpartisten Henmark inramade pornograﬁfrågan i ett jämställdhetsperspektiv: Kvinnan upplever denna marknad som förnedrande för hennes kön.