Erkännas måste dock, att deras barn visa, relativt taladt, en god lust att besöka folkskolan. — Med allt skäl klagas starkt däröfver, att dessa sydoch östeuropéer i så stor utsträckning försumma att låta sig naturaliseras. Men å andra sidan höres ett likaledes be-FÖRENTA STATERNAS IMMIGRATIONSPROBLEM 409 rättigadt klagomål öfver att en del af dem alltför tidigt bli medborgare och som sådana omslingras af korruptionsväsendets polyparmar. Dock får man i det hänseendet ej glömma Bryce ' s utsago, att många ha en benägenhet att skylla rötan i det politiska och kommunala lifvet på immigranterna, alldeles som man ger katten skulden för de sönderslagna kärlen i köket! En omständighet, som länge tilldragit sig stark uppmärksamhet, är denna: nativiteten bland de invandrade är högre än bland de infödde. Särskildt skarpt framträder den skillnaden i Nya Englandsstaterna: i Massachusetts har man t. o. m. sökt påvisa en nära tre gånger högre fruktsamhet hos de immi-grerade än hos de hemmaborna kvinnorna inom samma åldersklasser. Nativiteten hos östoch sydeuropéerna är rikare än hos västeuropéerna där ute. Hos de senare framträder för öfrigt en allt starkare tendens till sänkning. Gentemot immigrationen intaga amerikanarna tre ståndpunkter, två extrema och en medlande. Först ha vi de rena invandringsmotståndarna. Vi träffa bland dem, jämte de utpräglade nationalisterna, antikatolikerna o. a., de stora arbetarorganisationerna. De under 1880-talet stiftade förbuden mot invandring af kinesiska arbetare och kontrakterade arbetare (» contra et labour ») voro ju till stor del deras verk. Helt säkert ha de organiserade arbetarna under de senaste tio, tjugu åren fått göra högst ogynnsamma erfarenheter af konkurrensen med sydoch östeuropeiska grofarbetare. Hur låg de senares aflöning i regel än ställer sig, när den mätes med amerikanskt mått, innebär den dock, att deras lefnadsstandard höjes här i Amerika. Och man förstår klart nog, hvarför landsorganisationen — » the American Federation of Labour » — utvecklar en energisk agitation, för att läsoch skrifkunnigheten måtte göras till invandringsvillkor.