Musiklärarutbildningen bygger till stor del på mer traditionella former av utbildning av yrkesmusiker, det s.k. mästar-lärlingförhållandet och på konservatorietraditionen (Olsson 1993, Nielsen &amp; Kvale 1999). Typen av instrument som används får i det här falletkonsekvenser för lektionen, då eleven och läraren använder olika transponerande instrument, men läser samma noter. Elevens beledsagande sker ianslutning till lärarens instruktioner i form av hummanden, korta svar och medhållanden. • Sociala och existentiella schematyper – identitets-och tillhörighetskänslor; musikens användning i skilda sociala sammanhang, t.ex. samspel ochgemenskap i en ensemble, eller mellan musiker och publik. 53 Se vidare Gustafsson (2000). Detta illustreras t.ex. av den stundtals våldsamma debatt som väcktes av Knut Brodins musikundervisning på 1930-talet (Sundin 1988, Barkefors 1998, Gustafsson 2000). The transcripts were analyzed as text from the perspective of critical discourse analysis. TidskriftenUppväxtvillkor, nr 4-5 / 90. Det saknas därmed utbildningssociologiska studier med relevans för forskning om svensk instrumentalundervisning. Goffmans bok skrevs under 1950-talet, men de exempel han ger kännsändå mycket giltiga utifrån våra erfarenheter under det sena 1990-talet och det begynnande 2000-talet. Läraren instruerar genom att ge ett motsägelsefullt exempel med utgångspunkt i C-durackordet. Diskussionen kommer även att handla om de olika böckernas funktioner och hur man ska benämna böckerna. Läraren förebildar genom sång och trombonspel och eleven härmar, en fras i sänder. Faircloughs ansats är, som vi ser det, teoretiskt förenlig med institutionsoch tankekollektivbegreppet så som de används av Fleck (1935 / 1997), Berger &amp; Luckmann (1966 / 1991) och Douglas (1986). Sala: Svenska Brasspedagogförbundet. Detta skulle sammantaget kunna beskrivas som ett atomistiskt förhållningssätt, d.v.s. att börja från små delar som sedan sätts samman till alltstörre helheter.