De multidisciplinära behandlingsmetoder som testats var i huvudsak av två olika typer: intensiva dagliga program med mer än 100 timmars behandling totalt eller behandlingsprogram inkluderande 1-2 dagar i veckan med mindre än 30 timmars behandling. Av 32 identifierade, randomiserade, kontrollerade prövningar uppfyllde bara tio de kriterier författarna hade ställt upp för att inkluderas i denna systematiska översikt [2-11]. Mindre intensiv behandling ger inte lika gott resultat. Det aktuella arbetet utvärderar på ett systematiskt sätt multidisciplinär / biopsykosocial rehabilitering genom att sammanställa data från tio högkvalitativa studier. Man använde sig av en metodologisk kvalitetsskala. Kronisk ryggsmärta är den vanligaste orsaken till långtidssjukfrånvaro hos medelålders människor. Mot denna bakgrund gjorde därför författarna en mycket noggrann litteraturgenomgång och satte upp flera kriterier för att en studie skulle kunna inkluderas i en systematisk analys. Det är därför välkommet att Guzmán och medarbetare genomfört det arbete som redovisas i denna recension [1]. Tidigare har två systematiska översikter av multidisciplinär behandling för kronisk smärta publicerats. Arbetet hade som mål att värdera effekten av multidisciplinär / biopsykosocial rehabilitering på kliniskt relevanta variabler hos patienter med kronisk ryggsmärta. Resultatet ger vid handen att intensiv behandling av denna typ kan åstadkomma funktionsförbättring hos patienter med kronisk ryggsmärta. I studien måste också en grupp patienter ha fått multidisciplinär / biopsykosocial rehabilitering enligt ett noggrant definierat protokoll. Huvudsakliga endpoints utgjordes av smärta, funktionsgrad, återgång i arbete, livskvalitet och övergripande värdering. Dessutom försågs patienterna ofta med program för träning i hemmet. De flesta av oss känner också till att sådan smärta ofta är tämligen terapiresistent och att patienterna ofta remitteras till smärtenheter för bedömning. Det föreligger motsägelsefulla data avseende resultatet för återgång i arbete. Totalt är 1 964 patienter inkluderade där samtliga hade haft funktionsnedsättande ryggsmärtor under mer än 3 månader. Mätning av effekt avseende följande variabler var också ett krav: grad av smärta, global förbättring, funktionellt status, livskvalitet och återgång i arbete. De senaste decennierna har vikten av att bedöma patienter med kronisk smärta ur ett multidisciplinärt perspektiv mer och mer betonats. Cirka 1,7 procent av BNP i utvecklade länder går åt för att ta hand om denna patientgrupp [12]. Någon säker effekt på livskvalitet kunde inte visas.