För att få en uppfattning om hur habiliteringsverksamheten ser ut i Sverige i dag genomfördes en enkätundersökning oktober-december 1997 [3] som visade följande: Verksamhetens processer och rutiner Verksamheten skall också, genom uppföljning av resultaten och genom jämförelse med uppsatta mål och med andra verksamheter, kontinuerligt kunna förändras och förbättras. Den är godkänd av ansvarig nämnd och känd av all personal och andra som den berör, samt uppdateras årligen. Förslag och klagomål beaktas. Kvalitetskriterier och standarder fastställda Råd och stöd beviljades ofta av en befattningshavare inom habiliteringsverksamheten, vanligen habiliteringschefen. Kriterierna skall: Utvärdering sker regelbundet och vid behov förändras rutinerna. * Samarbetet inom habiliteringen är tydligt för alla och arbetsmiljön är god. Det finns accepterade vårdkedjor och rutiner för samarbetet med samtliga samarbetsinstanser. Diskussion * Riskanalys och avvikelsehantering: Inga eller få skador eller avvikelser inträffar. Kravet på god kvalitet är självklart och samtidigt är god kvalitet svår att definiera. Uppgifterna är lätta att finna vid behov. För klassifikation av funktionsnedsättning och handikapp används International classification of impairments, disabilities, and handicaps (ICIDH, 1980 eller revisionen 1991). - inrikta resurserna efter barnens och familjernas behov - bidra till optimal resursanvändning - tillåta jämförelse mellan olika habiliteringar. Utvärdering sker regelbundet av föräldrarnas och barnets delaktighet och säkerhet. För varje kriterium kan resultatet beskrivas eller mätas och jämföras med en önskvärd nivå, en standard (Faktaruta 2). Gammal utrustning kasseras och ersätts med ny om behov finns, och alla inköp följs upp. För att redovisa kvalitet måste man utvärdera och mäta. Kriterierna är fördelade på sex områden som motsvarar paragraferna i SOSFS 1996:24 (Faktaruta 1). Regelbundna jämförelser görs med andra verksamheter, och resultaten leder till förändring och förbättring av verksamheten. I ett sådant kvalitetsarbete tror vi att instrumentet » God kvalitet i barnoch ungdomshabilitering » skall ge en god hjälp. » [4] beskriver kvalitet i habilitering ur brukarperspektiv, baserat på intervjuer med föräldrar till barn med funktionshinder. Projekt inom barnoch ungdomshabilitering från hela landet har samlats i en databas (» Kvalitetskatalog ») för att ge underlag för kriterierna. Skriftliga vårdprogram eller behandlingsrutiner finns för de vanligaste diagnoserna.