Frågan om styrning av sjukvården anser han att utredningen ska ta upp. Måste diskuteras - Då tror jag vi skulle kunna få tillbaka den entusiasm, uppfinningsrikedom och initiativkraft som finns hos dem som arbetar i sjukvården. - Det betyder att man kan använda resurserna mer eller mindre effektivt. De sätta målen för sjukvårdens verksamhet, tilldela resurserna och sedan kontrollera hur och med vilken kvalitet sjukvården når målet. Men det finns inget krav på att landstingen måste bedriva den i egen regi. Några alternativa finansieringsmodeller eller någon annan organisation diskuteras över huvudtaget inte. Det behövs en tydlig ansvarsfördelning, där politikerna utgör styrelse och inte agerar som exekutiva chefer. Övrig verksamhet motsvarar över 20 miljarder kronor. Det säger Läkarförbundets VD Anders Milton, expert i den stora utredningen om hälsooch sjukvårdens struktur och finansiering, HSU 2000. En väg att lösa problemet med gapet mellan resurser och behov är att fortsätta att strukturrationalisera verksamheten, dvs använda resurserna på ett bättre sätt. Mer att ta av - Därför skulle politikerna mycket väl kunna vara konsumentföreträdare och se till att skattekronorna används på ett effektivt och bra sätt. - Jag tror att man allvarligt måste överväga om man inte skall lägga besparingskrav på de 55 miljarderna i samma storleksordning som sjukvården gått igenom, säger Anders Milton. Utveckling påverkar behovet Går man 15 år tillbaka i tiden kunde t ex ingen förutse dagens magsårsbehandling med Losec eller utvecklingen av operationstekniken. Anders Milton hoppas alltså att utredningen kommer att lägga synpunkter på vilken roll sjukvården ska ha och vilken politikerna ska ha i sjukvården, men också vilken roll andra producenter i sjukvården, dvs den privata vården, ska ha. - Det finns enheter i sjukvården där rationalisering gått så långt som den kan göra, men det finns också enheter där man inte kommit så långt. I november ska HSU 2000 lämna ett delbetänkande om sjukvårdens finansiering. Den ska inte utnyttjas som i regionalpolitiken. Även för kommunerna blir gapet störst runt sekelskiftet, 16 procent eller 8 miljarder kronor, mellan resurserna och behoven för att klara äldreomsorgen. - Däremot ska sjukvården inte vara en arbetsmarknadsregulator. Efter det senaste valet ändrades direktiven (LT 5 / 95). - Det finns en tendens att plocka in nya metoder utan att plocka bort gamla i samma takt. Det som idag är en snittnivå kan vara godtagbart för sektorn som helhet, men för enskilda landsting och kommuner kan det vara problematiskt.