Ett typiskt exempel på hans bejakande av det icke-respektabla finner man i dikten ” Parians son ” i samlingen Ur djupet (1906). Den satiriska diktningen kretsar kring skillnaden mellan verklighet, natur och ideal, med fokus på sinnevärldens bister: ” Satirisch ist der Dichter, wenn er die Entfernung von der Natur und den Widerspruch der Wirklichkeit mit dem Ideale (in der Wirkung auf das Gemüth kommt beides auf Samlaren, årg. För en genomgång av dessa begrepp, se Horgby. 110 – 128 Prometheusmotivet hos Viktor Rydberg och i den tidiga arbetarlitteraturen · 125 Idealismen skapte slik en sømløs sammensmeltning av estetikk og etikk, og oftest også religion, ettersom de fleste (men ikke alle) idealister også mente at Gud var den høyeste instansen i det skjønnes, det godes og det sannes treenighet ” .58 Senare beskriver Moi även ” den idealistiske estetikkens høyeste utopiske vision ” som tron att ” jakten på det skjønne och det gode ” är ” en jakt på Gud ”, och att idealisternas ambition är att ” gjøre filosofi till estetikk, og estetikk til religion ” .59 Lindborg utpekar religionen som stötestenen för Rydberg vad gäller inställningen till arbetarrörelsen: [E] n sak fruktade han mer än något annat: att den sociala revolutionen skulle sopa undan religionen. Med detta i minnet kan det vara dags att ännu en gång återvända till frågan om religionens betydelse för relationen mellan å ena sidan Rydberg och å andra sidan arbetarrörelsen och arbetarlitteraturen. The working-class writers use the Prometheus motif to construct a proletarian, class-conscious writer identity.