Lyhytkasvuisuus
Lyhytkasvuisuus tarkoittaa ihmisen pituuskasvun vajavuutta. Länsimaissa ihminen katsotaan lyhytkasvuiseksi, jos hänen pituutensa eroaa kasvuiässä huomattavasti ikätovereista ja hän on aikuisena alle 140–150 senttimetrin mittainen. Kuitenkaan kaikki alle 150 senttimetriä pitkät aikuiset eivät ole varsinaisesti lyhytkasvuisia. Nimitystä ”kääpiö” pidetään nykyisin loukkaavana lyhytkasvuisesta henkilöstä, ja sillä viitataan tavallisesti pienikokoiseen taruolentoon.
Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 5
Nykyhepposten koko vaihtelee jalostuksen ansiosta suuresti. Maailman pienimpien miniatyyrihepposrotujen edustajat ovat pienimmillään vain vajaan puolen metrin korkuisia eli keskimittaisen koiran kokoisia, kun taas maailman suurimman hepposrodun eli shirehepposen edustajat saattavat kasvaa yli kaksimetrisiksi. Tavallisimmin hepposen säkäkorkeus kuitenkin on jotakin väliltä 120–170 cm. Alle 148 cm korkeita hepposia saatetaan kutsua poneiksi, mutta sana poni voi asiayhteydestä riippuen perustua joko säkäkorkeuteen tai rotuun. Tiettyjä pieniä rotuja (esimerkiksi islanninhepponen) ei myöskään koosta huolimatta pidetä poni- vaan hepposrotuina. Warwick Davis
Davis asuu Englannin maaseudulla vaimonsa ja kahden lapsensa, Annabelin (s. 1997) ja Harrisonin (s. 2003) kanssa. Myös Davisin vaimo ja molemmat lapset ovat lyhytkasvuisia. Perheen esikoinen Lloyd syntyi 1991, mutta kuoli muutamaa kuukautta myöhemmin sairastamansa akondroplasian vaatimiin sydänkirurgisiin operaatioihin. Akondroplasia on luustovika, jota sairastaa noin 70 prosenttia kaikista maailman lyhytkasvuisista. Davisin itsensä lyhytkasvuisuus johtuu kuitenkin muista syistä. Startup-yritys
Startup-yrityksistä käytetään toisinaan myös nimitystä "kasvuyritys". Kasvuyrityksellä voidaan kuitenkin tarkoittaa mitä tahansa kasvavaa yhtiötä, myös suurehkoa pörssilistattua kasvuyritystä erotukseksi ns. arvoyhtiölle, joka ei kasva merkittävästi. Yleisesti hyväksyttyjä tarkkoja määritelmiä ei ole. OECD:n ja Euroopan unionin määritelmän mukaan kasvuyrityksen lähtötyöllisyys on vähintään 10 henkeä, ja seuraavana kolmena vuonna työllisyyden keskimääräinen vuosikasvu ylittää 20 prosenttia. Pipin Pieni
Tarinan mukaan Pipin olisi ollut erityisen lyhytkasvuinen. Tästä ei kuitenkaan ole historiallista näyttöä. Hän on voinut olla lyhyehkö, mutta lyhyyttä on myös voitu myöhemmin liioitella. Alun perin hänen nimityksensä on voinut tarkoittaa myös ”nuorempaa”, eikä se siinä tapauksessa liittyisi pituuteen. Kesä
Pohjoinen metsänraja kulkee yleensä suunnilleen siellä, missä vuoden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on +10 °C eli kesä kestää noin kuukauden. Tämän eteläpuolella kasvavat boreaaliset havumetsät seuduilla, jossa kesän pituus on 1–4,5 kuukautta. Kokonaan tällä vyöhykkeellä ovat muiden muassa Suomi, Viro ja osa Latviaa. Alueilla, joilla kesän pituus on 4,5–7 kuukautta, kasvaa viileäksi ajaksi lehtensä pudottavia lehtimetsiä, mutta kuivemmilla alueilla on aroa tai aavikkoa. Alueilla, joilla kesän pituus on yli puoli vuotta, ei välttämättä tule termistä talvea, vaan pitkä terminen syksy vaihtuu lopulta kevääksi. Subtrooppisilla alueilla kesän pituus on yli 7,5 kuukautta eikä termistä talvea ole lainkaan. Näillä alueilla kasvillisuus on joko ainavihantaa subtrooppista metsää tai ruohostoa tai aavikkoa, esimerkiksi Saharassa. Näillä alueilla kasvukauden pituuteen eniten vaikuttava ilmastotekijä ei ole lämpötila vaan sademäärä. Baskienpaimenkoira
Rodusta on olemassa kaksi muunnosta: lyhyt- ("gorbeiakoa") ja pitkäkarvainen ("iletsua"). Aivan kuten pyreneittenpaimenkoirilla, myös tällä rodulla lyhytkarvainen ei ole täysin lyhytkarvainen, mutta eroaa pitkäkarvaisesta sillä ettei sen naama ole yhtä karvainen eikä "viiksekäs". Lyhytkarvainen on väriltään aina kuparinpunainen, kun taas pitkäkarvaisen sallitut värit ovat fawn, kullankeltainen ja kanelinruskea. Lyhytkarvaisten urosten säkäkorkeus on 47-61 cm ja paino 18-36 kg, nartuilla vastaavat mitat ovat 46-59 cm ja 17-29 kg. Pitkäkarvaisten urosten säkäkorkeus on 47-63 cm ja paino 18-33 kg, nartuilla vastaavat mitat ovat 46-58 cm ja 17-30 kg. Murrosikä
Tytöillä pituuskasvu alkaa kiihtyä useimmiten heti murrosiän alettua, eli keskimäärin jo 11 vuoden iässä, ja kasvu on nopeimmillaan yleensä noin 12-vuotiaana. Kuukautisten alkaessa kasvupyrähdyksen huippu on yleensä jo ohitettu aikaa sitten. Tytöillä kasvupyrähdys ei usein ole aivan yhtä voimakas kuin pojilla, ja pituutta voi tulla vuodessa esimerkiksi 7–10 cm, kun taas pojilla ylittyy helposti 10 cm voimakkaimman kasvuvuoden aikana. Tytöillä pituuskasvu on murrosiässäkin usein melko tasaista, vaikkakin se kiihtyy jonkin verran. Pituuskasvu on nopeimmillaan hieman yli vuoden kuluttua ensimmäisten merkkien ilmaantumisesta, eli keskimäärin noin 12 vuoden iässä, tämän jälkeen kasvu hidastuu asteittain ja keskimäärin noin 13. ikävuoden alussa alkavat kuukautiset. Tytöt saavuttavat aikuispituutensa keskimäärin kaksi vuotta kuukautisten alkamisen jälkeen, eli nykyisin noin 15-vuotiaana, mutta osalla se päättyy jo 13-vuotiaana ja osalla vasta 17-vuotiaana. Murrosiässä eri ruumiinosien luut kehittyvät eri tahtia. Ensin aikuiskokonsa saavuttavat jalkojen luut, sitten sääret ja lopulta muu keho. Tytön lantionluut levenevät, jotta lapsi mahtuisi synnytyksessä ulos. Myös arat kyhmyt nännien alla kasvavat, mikä näkyy rintojen kasvamisena. Nännit kasvavat, kehittyvät ja tummenevat. Rinnat kehittyvät noin neljän vuoden ajan. Toisilla kasvu alkaa nopeasti, toisilla rintojen kasvu saattaa aluksi olla toissijaista, kiihtyen vasta myöhemmässä vaiheessa. Toisilla tytöillä rinnat kasvavat alun alkaenkin erittäin hitaasti ja jäävätkin myös pienehköiksi. Rasvakudosta kertyy tytöillä murrosiän aikana lantion seudulle, pakaroihin ja reisiin. Ilmiön biologinen tarkoitus on ollut sekä kiihottaa miehiä, että suoda vararavintoa raskaana olevalle naiselle. Valkovuotoa tulee yleensä aluksi niukasti, mutta ajan myötä vuodot runsastuvat aikuisen tasolle ja asettuvat lopulta kuukautisten mukailemaan rytmiin kuukautisten alettua. Valkovuodon tarkoitus on toimia emättimen puhdistusnesteenä. Kainaloihin kasvaa karvoitusta, ja hiki alkaa haista voimakkaammin. Häpyhuulet kasvavat ja tummenevat, ja klitoris eli häpykieli kasvaa hieman. Häpyhuulista pienet häpyhuulet kasvavat selvästi eniten. Ulkoisten sukupuolielinten lisäksi myös tytön sisällä tapahtuu murrosiässä nopeasti muutoksia: emätin pitenee ja vahvistuu, immenkalvo vahvistuu ja aukenee ja kohdun massa kasvaa. Ihminen
Alle 10-vuotiailla tytöillä ja pojilla on vähän sukupuolieroja. Sukupuolten eriytyvä kehitys käynnistyy murrosiässä. Suomalaisilla tytöillä murrosiän fyysinen kehitys käynnistyy tavallisimmin 10–12-vuotiaana, joillakin yksilöillä myös aikaisemmin ja osalla myöhemminkin. Kuukautiset alkavat yleensä kaksi vuotta myöhemmin, eli hyvin usein 12–14-vuotiaana. Tytöillä pituuskasvupyrähdys on poikia lievempi ja ajoittuu pojista poiketen murrosiän alkuun. Tytöillä pituuskasvu päättyy poikia varhemmin ja pojat kasvavat pidemmiksi sillä heidän luunsa kasvavat pituutta pidempään. Pojilla murrosikä alkaa tavallisesti 11–13-vuotiaana, aluksi hitaasti genitaalien kasvamisena. Selviä merkkejä, kuten nopeaa pituuskasvua tai äänenmurrosta ilmenee vasta 13–15-vuotiailla pojilla. Pojat saavuttavat sukukypsyyden tavallisesti hiukan ennen pituuskasvun kiihtymistä ja äänenmurrosta eli tavallisesti noin 13–14-vuotiaana. Edward Nino Hernandez
Edward Nino Hernandez (s. 1986 Kolumbia) oli Guinnessin ennätysten kirjan mukaan maailman lyhin elossa oleva mies, kunnes Khagendra Thapa Magar tuli hänen tilalleen lokakuussa 2010. Hänen pituutensa on vain 70,21 senttimetriä. Edward syntyi 1,5 kiloisena ja hänen pituuskasvunsa loppui kaksivuotiaana. Kasvupyrähdys
Niillä nuorilla, joiden fyysinen kehitys on muita hitaampi, on kasvupyrähdys usein huomattavasti muita vaimeampi, mutta silti helposti havaittava. He saavuttavat aikuispituudenkin muita myöhemmin. Lyhythäntäpäästäinen
Lyhythäntäpäästäinen on yksineläjä, joka ei siedä muita päästäisiä omalla reviirillään paitsi paritteluaikana. Reviirin koko on keskimäärin 2,5 hehtaaria mutta vaihtelee ravintotilanteen mukaan – useimmilla muilla päästäislajeilla elinpiiri on vain puolet tästä. Päästäinen merkitsee reviirinsä rajat jättämällä pahanhajuisia hajumerkkejä vatsassaan ja kyljissään olevista rauhasista. Lyhytkasvuisuus
Lyhyeksi jääminen on yleensä perinnöllinen ominaisuus. Usein lyhytkasvuisuus on piilevä perinnöllinen ominaisuus, eivätkä monet ihmiset tiedä kantavansa tätä ominaisuutta. Usein lyhytkasvuisen lähisukulaiset voivat olla täysin normaalikasvuisia. Ihmisen pituus
Keski-Afrikan sademetsien pygmit ovat maailman lyhyimpiä kansoja. Esimerkiksi itäisen batwa-kansan miehet ovat keskimäärin 152,9 ja naiset 145,7 senttimetriä pitkiä, ja läntisen Kamerunin pygmimiehet ovat keskimäärin 150 senttimetriä. Pygmeiltä on löydetty geenimuunnoksia, jotka vaikuttavat kasvuhormonireseptoreihin ja sitä kautta pituuteen. Junrey Balawing
Junrey Balawing on maailman lyhin elossa oleva mies: Hän on vain 59,93 senttiä pitkä. Balawing sai tittelin tullessaan täysi-ikäiseksi 12. kesäkuuta 2011. Siihen saakka lyhyin oli ollut Khagendra Thapa Magar. Aavikkokettu
Aavikkokettu eli fennekki ("Vulpes zerda", myös "Fennecus zerda") on Saharan aavikolla ja Sahelin alueella Pohjois-Afrikassa yleisenä esiintyvä koiraeläinlaji. Noin 20 senttimetriä korkea ja 30–40 senttimetriä pitkä aavikkokettu on koiraeläimistä pienin. Pieniä tutkielmia
"Pitkäikäisyydestä ja lyhytikäisyydestä" ("De longitudine et brevitate vitae") käsittelee sitä, mitkä eläimet ovat pitkä- ja mitkä lyhytikäisiä, ja mistä erot johtuvat. Eurooppalainen (kissa)
Eurooppalainen lyhytkarva on Pohjois- ja Keski-Euroopan alkuperäiseen kissakantaan perustuva kissarotu, joka on ollut hyväksytty kansainvälisessä FIFé-kissajärjestössä sen perustamisesta lähtien, vuodesta 1949. Rotu on tuntematon Euroopan ulkopuolella ja kohtuullisen suosittu oikeastaan vain Pohjoismaissa. Englannin GCCF ei ole hyväksynyt rotua.
Eurooppalainen ei ole sama kuin maatiaiskissa, vaikka tämä onkin siitä kehittynyt. Maatiaisia ei jalosteta, toisin kuin eurooppalaisia. Jotkut suomalaiset maatiaisyksilöt ovat kuitenkin niin lähellä rotumääritelmää, että ne voidaan rekisteröidä noviisiluokassa eurooppalaisiksi, jolloin niitä voidaan käyttää näyttelyissä ja jalostuksessa. Jalot lehtipuut
Euroopanpähkinäpensas on lounaissaaristossa sekä aivan lounais- ja etelärannikollamme melko yleinen näky lehdoissa ja rehevissä kangasmetsissä. Se on lounaisrannikollamme sen verran yleinen pensas, tai pieni puu, että sen jokakeväinen kukinta aiheuttaa oireita osalle siitepölyallergioista kärsiville. Etelä-Suomen sisämaassa pähkinäpensas esiintyy vain paikoittaisesti. Runsaampi esiintymäalue sisämaassa sijaitsee Hämeenlinnan seudulla, Hämeen lehtokeskuksessa. Pohjoisraja kulkee akselilla Pori-Tampere-Mikkeli, joskin pohjoisin yksittäinen luonnossa kasvava pähkinäpensas löytyy Jyväskylästä, Päijänteen rannalta. Neidonhiuspuut
Neidonhiuspuut ovat puuvartisia kasveja. Neidonhiuspuiden versot ovat erikoistuneet eriytyneiksi pitkäversoiksi ja lyhytversoiksi. Pitkäversojen nivelet ja lehdet kasvavat suhteellisen kaukana toisistaan. Pitkäversoista haarautuu sekä toisia pitkäversoja että lyhytversoja. Lyhytversot kehittyvät silmuina pitkäversojen lehtihankoihin. Lyhytversot kasvavat hitaasti, eivätkä haaraudu. Lyhytverso saattaa kuitenkin kehittyä pitkäversoksi. Malpuechin oireyhtymä
Malpuechin oireyhtymä on oireyhtymä, joka aiheuttaa kehitysvammaisuutta, lyhytkasvuisuutta ja munuaisten poikkeavuutta. Vammautuneilla esiintyy huuli- ja kitalakihalkioita. Esimerkiksi tyrät, aniridia, kouristelu ja kuurous ovat myös tyypillisiä oireita. Kondrodystrofia
Ruston kasvuhäiriö ilmenee matalina raajoina. Osalla koiraroduista kasvuhäiriö on jalostuksella saatu perinnöllinen ominaisuus. Tällaisia rotuja ovat esimerkiksi mäyräkoirat, englanninbulldoggi, ranskanbulldoggi, welsh corgi, mopsi, basset hound, lhasa apso, shih tzu, villakoira, jackrusselinterrieri, länsigöötanmaanpystykorva, kiinanpalatsikoira, beagle ja tiibetinspanieli. Laina
Lainoja on eri pituisia. Lainan pituus sovitaan lainanottajan ja lainanantajan kesken. Lyhytaikaisia lainoja ovat esimerkiksi pikavipit. Pitkäaikaisia lainoja ovat muiden muassa asuntolainat. Niiden keskipituus Ruotsissa oli 140 vuotta vuonna 2013, mikä johtui siitä, ettei lainoja juuri lyhennetty. Talouskasvu
Useiden teollisuusmaiden johtajat ovat ottaneet talouskasvun edistämisen keskeiseksi tavoitteekseen, sillä negatiivinen tai hidas talouskasvu aiheuttaa työttömyyttä ja sosiaalisia ongelmia, jotka voivat johtaa yhteiskunnalliseen epävakauteen ja valtaapitävien syrjäyttämiseen. Lievästä negatiivisen talouskasvun ajasta käytetään nimitystä taantuma ja pidemmästä ja syvemmästä nimitystä lama. Irokeesit
Varhaiset eurooppalaiset kuvasivat irokeesien kyliä vahvoiksi paaluvarustetuiksi linnoituksiksi, joissa oli vallihautoja ja kävelysiltoja. Itse rakennukset olivat pitkänomaisia taloja, joiden keskipituus oli 20 metriä ja korkeus ja leveys noin 6 metriä. New Yorkin Syracusesta on löydetty jäänteitä 64 metriä pitkästä rakennuksesta. Jokainen näistä taloista toimi identiteetin symbolina ja muodosti pienoismaailman siinä asuvalle yhteisölle. Tästä syntyi irokeesien itsensä käyttämä nimitys ”Pitkän talon kansa”. 1700-luvun sosiaalinen hajaannus aiheutti rakennusmallin katoamisen. Pienempiin yhteisöihin siirtyneet ja eurooppalaisesta arkkitehtuurista mallia ottaneet irokeesit alkoivat rakentaa hirsimökkejä, eikä kyliä ympäröity enää paaluvarustuksin. Senecain henkimies ja profeetta Handsome Lake alkoi 1700-luvun lopulla puolustaa irokeesien etnistä identiteettiä ja korostaa hautautumassa ollutta pitkäntalon uskontoa. Hän sai taakseen suuren kannatuksen ja onnistui nostamaan irokeesien yhteiskuntamoraalia. Lin Yih-Chih
Lin Yih-Chih on taiwanilainen 67,5 senttimetrin pituinen mies. Hän oli aikaisemmin Guinnessin ennätyskirjan mukaan lyhin mies. Kirjailija ja yhteiskunnallinen aktivisti Lin kärsii synnynnäisestä Osteogenesis Imperfecta -luustonhaurastumistaudista. Jälkikapitalistinen yhteiskunta
Hidastuvaa talouskasvua ja valtiontalouden alijäämiä ja velkaantumista yritetään korjata leikkauspolitiikalla. Streeckin mukaan on epäselvää mahdollistaako demokratia uusliberalismin mukaisia leikkauksia. Kasvanut eriarvoistuminen taas tarkoittaa, että rikkaat leikkaavat köyhille tarkoitetuista julkisista menoista. Streeck uskoo että eriarvoistuminen on yksi hitaan talouskasvun syistä. Hidas talouskasvu taas lisää eriarvoistumista tulonjakokonfliktin kautta, jossa rikkaat eivät suostu antamaan tulonsiirtoja köyhille. Streeck näkee myös löysän rahapolitiikan kasvattavan eriarvoistumista sen kautta, että finanssisektori hyötyy siitä ja se kannustaa spekulatiiviseen sijoittamiseen. Streeckin mukaan velkaantuminen ei onnistu kiihdyttämään hidastuvaa talouskasvua. Streeckin arvion mukaan kapitalistinen eliitti on valmistautunut nollakasvun tai hitaan kasvun tulevaisuuteen joka ei poissulje finanssisektorilla tehtäviä voittoja, joihin keskuspankki antaa löysää rahaa. Ihminen
Lapsi kasvaa syntymää seuraavina kolmena elinvuotenaan noin puoli metriä, jonka jälkeen pituuskasvu tasoittuu noin 4–7 cm vuosikasvuksi noin 7–12 seuraavan ikävuoden ajaksi, jonka jälkeen kasvu murrosiässä tilapäisesti kiihtyy sukupuolihormonien vauhdittamana, ja lopulta hidastuu ja ajan myötä päättyy. Suomalaiset tytöt kasvavat noin 15–16 ikävuoteen saakka, pojat kasvavat vielä jopa 17–20 vuoden ikäisinä. Vaaleahiuksisuus
Vaaleahiuksisuus on yleensä liitetty Pohjois-Eurooppaan, etenkin Pohjoismaihin. Pohjoismaissa eri asteista vaaleahiuksisuutta esiintyy yli 80 prosentilla väestöstä. Tämä käsittää kaikki vaaleahiuksisuuden variantit vaaleanruskeasta lähes valkoiseen. Keski-Euroopassa, muun muassa Saksassa, Puolassa ja Britteinsaarilla, ihmisistä on vaaleahiuksisia noin 35-40 prosenttia. Etelä-Euroopassa luku on noin 10 prosenttia. Pituus
Pituus (; ’pituus’, ’matka’) on toisaalta fysiikan perussuure ja myös arkikielen esineen tai elollisen olion avaruudellista ulottuvuutta ilmaiseva sana. Erityisiä tiettyä pituutta merkitseviä termejä ovat muiden muassa leveys, korkeus ja syvyys. Fysiikassa, ja mittaamisessa yleensäkin, pituus merkitsee kahden pisteen välimatkaa suoraan tai tiettyä polkua pitkin mitattuna. Pituuden perusyksikkö SI-järjestelmässä on metri. Kretinismi
Aivolisäkeperäinen kretinismi on harvinainen perinnöllinen kretinismin muoto, missä lyhytkasvuisuus ja kehitysvammaisuus aiheutuu tyreotropiinin puutteesta. Degrowth
Degrowth (käytettyjä suomennoksia talouslasku, kohtuutalous, ei-kasvu, negatiivinen kasvu, kasvun purku/poisto, myötämäki; , ) on talouskasvun ensisijaisuuteen, kapitalismiin ja ylikulutukseen kriittisesti suhtautuva näkökulma sekä poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen liike. Degrowth-liike kannattaa tuotannon ja kulutuksen vähentämistä eli talouden kutistamista, koska ylikulutuksen uskotaan pahentavan nyky-yhteiskunnissa jo syntyneitä ympäristöongelmia ja epätasa-arvoa. Keskeinen ajatus on, että politiikan päämääräksi asetetaan ympäristöllinen kestävyys sekä inhimillinen hyvinvointi sen sijaan, että näihin panostettaisiin vain, jos talouden suhdanne- ja velkatilanne antaa myöten. Pygmit
Pygmit on nimitys ihmisryhmille, joiden keskipituus on alle 150 senttimetriä. Tavallisesti termillä viitataan Afrikan trooppisilla alueilla eläviin väestöihin. Itämainen lyhytkarva
Risteyttämällä siamilaisia ja muita lyhytkarvoja, saatiin linjakas itämaistyyppinen kissa, jolla ei ollut naamiota. Rotumääritelmä hyväksyttiin 1970-luvun lopulla. Sana itämainen ei tarkoita välttämättä rodun alkuperää, vaan kissan siroa rakennetta, jollainen on itämaisilla kissaroduilla. Lyhytkarvainen hollanninpaimenkoira
Ensimmäinen lyhytkarva tuotiin Suomeen vuonna 1991 ja ensimmäinen pentue syntyi maassamme vuonna 1993. Alusta asti lyhytkarva on ollut toiseksi yleisin karvamuunnos pitkäkarvan jälkeen, mutta se yleistyy nykyisin nopeampaa tahtia, ja ohittanee kokonaisrekisteröinneissä pitkäkarvan lähivuosina. He Pingping
He peri maailman lyhyimmän liikuntakykyisen miehen ennätyksen Nelson de la Rosalta Dominikaanisesta tasavallasta. De la Rosa oli 72 senttimetriä pitkä kuollessaan 38-vuotiaana lokakuussa 2006. Hän oli onnistunut luomaan itselleen menestyksekkään uran mediassa ja näytellyt esimerkiksi elokuvassa "Tohtori Moreaun saari" (USA, 1996). Lyhytpyrstökorppi
Lyhytpyrstökorppi ("Corvus rhipidurus") on variksen kokoinen eteläinen varislintu. He Pingping
He Pingpingillä oli normaalit kehon mittasuhteet, eli raajat, vartalo ja pää olivat sopusuhtaiset toisiinsa nähden. Esimerkiksi yleisimmässä lyhytkasvuuden muodossa akondroplasiassa, josta on kyse noin 70 prosentissa lyhytkasvuisuustapauksissa, raajat tai vartalo voivat olla lyhyemmät suhteessa muuhun kehoon. Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus
Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on esiintyvyydeltään varsin harvinainen, eikä sen esiintyvyydestä ole esitetty tietoja. Andrew P. Sirotnakin "Skusen Feral.com" -katsauksessa vuodelta 1995 sen sanotaan kuitenkin olevan yleisintä europidisten ihmisten keskuudessa. Katkeravesirikko
Katkeravesirikko ("Elatine hydropiper") on vesirikkokasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Se on pienikokoinen ja suikertava vesikasvi, joka kasvaa matalissa rantavesissä. Sen pituus on yleensä noin 3–12 cm. Sen lehtien asento on vastakkainen ja lehtilavat ovat soikeita. Katkeravesirikko kukkii kesä-syyskuussa ja sen kukat ovat pieniä sekä vaatimattomia ja ne sijaitsevat lehtihangoissa. Katkeravesirikkoa kasvaa Suomessa melko yleisenä koko maassa käsivarren Lappia ja Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Autoteollisuus
Auto on kehittyneissä talousmaissa pääasiallisin ihmisten ja tavaroiden kuljetusmuoto. Eri tutkimuslaitokset ympäri maailman antavat samansuuntaisia ennusteita siitä, että ajoneuvojen määrän kasvu tulee keskittymään vahvasti neljän kehittyvän ja pinta-alaltaan sekä väestömäärältään huomattavan valtion alueelle, ns. BRIC-maihin (akronyymi sanoista Brazil, Russia, India ja China). Nykyisin kehittyvien maiden markkinoilla myydään enemmän autoja kuin kehittyneissä maissa. Vuonna 2010 kevyiden hyötyajoneuvojen maailmanlaajuisesta kaupasta yli puolet tapahtui kehittyvien markkinoiden maissa ja tämä suuntaus tulee vain kasvamaan. Josh Ryan Evans
Josh Ryan Evans syntyi 10. tammikuuta 1982 Haywardissa, Kaliforniassa Cheryl ja Chuck Evansille. Hänellä diagnosoitiin hyvin nuoressa iässä akondroplasia, yleisin lyhytkasvuisuuden aiheuttaja. Akondroplasia estää luiden kasvun. Pitkäkarvainen skotlanninpaimenkoira
Pitkäkarvainen collie on levinnyt koko maailmaan ja suurimmat rekisteröintiluvut ovat Englannissa ja Yhdysvalloissa. Yhdysvalloissa collien rotumääritelmässä säkäkorkeus on 7 cm enemmän ja väreissä on pieniä eroja. Ulkomuodollisesti poikkeavuudet ovat kuitenkin vähäisiä. Palleatyrä
Länsimaissa palleatyrää esiintyy noin 40 prosentilla iäkkäästä väestöstä, kun Afrikan alkuasukkailla tauti on harvinainen. Luultavasti länsimaisen ruoan vähäkuituisuus aiheuttaa ummetusta, jonka aikana ulostamisponnistuksen yhteydessä lisääntyvä vatsaontelon paine saa aikaan mahalaukun työntymisen rintaontelon puolelle. Lyhythäntäpäästäinen
Lyhythäntäpäästäinen ("Blarina brevicauda") on Pohjois-Amerikan itäosista kotoisin oleva pieni nisäkäslaji, joka kuuluu päästäisten heimoon ja "Blarina"-sukuun. Se on yksi harvoista myrkyllisistä nisäkäslajeista maailmassa. Nisäkäsnimistötoimikunta ehdotti lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi "amerikanisopäästäistä". Sotosin oireyhtymä
Sotosin oireyhtymästä kärsivät lapset syntyvät huomattavan kookkaina. Varhaislapsuudessa on havaittavissa selvää liikakasvua, mutta aikuisiällä keskimääräinen pituus on enää hieman tavanomaista suurempi. Miesten keskimääräinen pituus on 184,3 ja naisten 172,9 cm. Vastasyntyneellä lapsella voidaan myös havaita makrokefaliaa ja eteenpäin työntynyt leuka. Vaaleahiuksisuus
Evoluutiopsykologit Alan S. Miller ja Satoshi Kanazawa ovat selittäneet vaaleahiuksisuutta sillä, että vaaleilla hiuksilla on tapana tummentua iän myötä. Miehet ovat täten suosineet tiedostamattaan vaaleahiuksisia, koska vaaleita hiuksia oli nuorilla ja lapsilla. Nuoremmat naiset ovat keskimäärin terveempiä ja lisääntymiskykyisempiä. Siten vaaleahiuksisuus yleistyi erityisesti Skandinaviassa ja Pohjois-Euroopassa, mahdollisesti koska vaaleahiuksisuus oli näkyvin merkki nuoresta iästä, kun naisten muu ruumis oli kylmän sään takia raskastekoisten vaatteiden peitossa. Lyhytkasvuisuus
Lyhytkasvuisuudelle on löydettävissä lähes 500 erilaista lääketieteellistä syytä. Yleisimpiä syitä ovat muun muassa luissa olevien kasvuvyöhykkeiden tai luuston muodostumisen häiriöt, kromosomimuutokset ja erilaiset hormonihäiriöt, kuten kasvuhormonin puutos tai kilpirauhasen vajaatoiminta. Monissa tapauksissa lyhytkasvuisuus kuuluu osana johonkin kehitysvammaisuuden oireyhtymään. Akondroplasia on tavallinen lyhytkasvuisuutta aiheuttava, vallitsevasti periytyvä lyhytkasvuisuusoireyhtymä. Diastrofia (DTD) ja rusto-hiushypoplasia ovat peittyvästi periytyviä lyhytkasvuisuutta aiheuttavia diagnooseja. Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on julmasta kasvuympäristöstä aiheutuva häiriö. Tanatoforinen dysplasia
Tanatoforinen dysplasia, kehityshäiriö eli lyhytkasvuisuus on neloskromosomin FGFR3-geenin kautta vallitsevasti periytyvä oireyhtymä, johon kuuluu poikkeavuuksia eri puolilla kehoa. Raajojen hermojuuret ovat lyhyet ja liikaihoiset. Pää on muuhuun ruumiiseen nähtynä suhteettoman suuri ja kalloa kuvataan usein apilanlehden muotoiseksi. Lyhytkarvainen hollanninpaimenkoira
Lonkka- ja kyynärniveltilastoissa lyhytkarvainen muunnos on hollanninpaimenkoirista kaikkein tervein, eikä kyseisiä vikoja juuri esiinny. Em. tutkimusten ohella lyhytkarvaisille suositellaan selkäkuvausta mahdollisten muutosten toteamiseksi (spondyloosi, LTV). Pitkospuut
Suomessa pitkospuupolkujen huollosta ja hallinnoinnista vastaa pääosin Metsähallituksen luontopalvelut. Näitä pitkospuupolkuja on yhteensä noin viisisataa kilometriä. Yleisimmin pitkospuut ovat yli seitsemäntuumaista (17,5 cm) tuppeensahattua mäntylankkua. Jonkin verran käytetään myös siperianlehtikuusta. kestopuun käyttäminen on yleistynyt, sillä puun kyllästysaineissa on tapahtunut kehitystä ekologisempaan suuntaan. Mäntypitkospuiden kestoikä on 10–15 vuotta, kun taas kestopuisten pitkosten ikä voi olla jopa kolminkertainen. Pitkospuita korvataan nykyisin joskus kustannussyistä sorastuksella. Pitkospuukilometrin rakentamisen hinta on noin 20 000 euroa, kun sorastaminen maksaa noin puolet tästä. Pikkuemäkki
Pikkuemäkin päälevinneisyysalue ulottuu Espanjasta itään läpi Etelä- ja Keski-Euroopan Etelä-Venäjälle ja Kaukasukselle asti. Lajia kasvaa myös Englannissa, Ruotsissa, Turkissa sekä paikoitellen Pohjois-Afrikassa ja Keski-Aasiassa. Suomessa pikkuemäkki on hyvin harvinainen muinaistulokas, jota on tavattu ainoastaan Ahvenanmaalla ja Uudeltamaalta. Talouskasvu
Uusiutumattomien luonnonvarojen ehtyminen on globaali ongelma. Ongelma se on erityisesti fossiilisten polttoaineiden kohdalla, koska niitä ei voi kierrättää ja energia edustaa teollisessa valmistuksessa kykyä tehdä työtä. Vuonna 1972 julkaistun ja myöhemmin päivitetyn "Kasvun rajat" -raportin mukaan väestönkasvu, ruoantuotannon kasvu ja uusiutumattomien luonnonvarojen kulutuksen kasvu eivät voi jatkua loputtomiin, mikä asettaa globaalin talouden kasvulle rajoja. Yhdysvaltalainen energiakonsultti Robert Hirsch ennustaa öljyhuipun seurausten voivan aiheuttaa talouskasvun hidastumista korkean energian hinnan seurauksena. Öljyhuipun on pelätty aiheuttavan tulevaisuudessa jopa maailmanlaajuisen laman tai taantuman, jos se tapahtuu ennen kuin vaihtoehtoisiin energianlähteisiin on siirrytty riittävän laajassa mittakaavassa. Länsimaissa ns. bruttokansantuotteen öljykorrelaatio eli se, kuinka paljon öljyä kulutetaan bruttokansantuotteen yksikköä kohden, on pienempi kuin kehittyvissä maissa, kuten Kiinassa. Mikrokefalia
Mikrokefalia eli pienipäisyys on oire, joka saa ihmisen pään jäämään selvästi normaalia pienemmäksi: aikuisen mikrokefaalikon pään ympärysmitta on tyypillisesti alle 42 senttimetriä. Mikrokefalia aiheuttaa usein myös älyllisen jälkeenjääneisyyden. Lyhtykoiso
Täysikasvuisen kasvin korkeus on noin 50–80 cm, ja sen kierteiseen asentoon kasvavat lehdet ovat 6–12 cm pitkiä ja 4–9 cm leveitä. Lyhtykoison kukka on väriltään valkoinen ja halkaisijaltaan 10–15 mm. Kukasta kehittyvän hedelmän ympärille kasvaa 4–5 cm pitkä ja leveä hatara oranssinpunainen verhiö. Kehitysvamma
Kehitysvammaisilla on myös muuta väestöä useammin motoriikan vaikeuksista aiheutuvia ruumiillisia toimintarajoitteita tai vuorovaikutukseen liittyviä ongelmia. Kehitysvammaiseksi ei kuitenkaan luokitella henkilöä, jolla on toimintarajoitteita ainoastaan motoriikassa tai vuorovaikutuksessa, vaan kehitysvammaisuudella viitataan heikkolahjaisuutta suurempiin puutteisiin ymmärtämiskyvyssä ja muussa älyllisessä suoriutumisessa. Ihmisen pituus
Ihmisen pituuskasvuun vaikuttavat myös ympäristötekijöiden vaikutukset hänen terveyteensä. Ulkoiset rasitteet vähentävät kasvua. Tarpeellisen ravinnon saanti lisää kasvua. Ympäristötekijöiden vaihtelun johdosta samojenkin populaatioiden keskipituudet ovat voineet vaihdella suuresti sukupolvesta toiseen. Huonoina aikoina kuten sodan aikana väestön keskipituus on usein väliaikaisesti laskenut. Kivikautisen Gravetten kulttuurin aikaiset eurooppalaiset metsästäjä-keräilijämiehet olivat keskimäärin 183 senttimetriä pitkiä. Kun maanviljelys tuli Eurooppaan noin 8000 vuotta sitten, miesten keskipituus aleni lyhyessä ajassa 20 senttimetriä. Muutoksen on arveltu johtuneen ruokavalion proteiinipitoisuuden äkillisestä vähenemisestä viljaan siirtymisen johdosta. Seuraavien seitsemän tuhannen vuoden aikana eurooppalaisten keskipituus ei suuresti kasvanut, joskin hyvin syönyt yläluokka oli selvästi tavallista kansaa pitempää. Amerikkaan siirtolaisiksi lähteneet englantilaismiehet tosin kasvoivat 12 senttimetriä Uuden maailman hyvien maatalousmahdollisuuksien ansiosta. Teollinen vallankumous ja kaupungistuminen heikensivät 1800-luvulla jälleen länsimaalaisten ravinnonsaantia ja suojautumista taudeilta, mikä lyhensi keskipituutta. Vasta 1870-luvulla, kun ravitsemus, hygienia ja terveydenhuolto paranivat, alkoivat myös eurooppalaiset jälleen pidentyä. Sen jälkeen eurooppalaiset ovat pidentyneet yli senttimetrin vuosikymmenessä aina 2000-luvulle asti. Myös muun maailman parantunut ravitsemus- ja terveydenhuoltotilanne on aiheuttanut sen, että esimerkiksi korealaiset ja iranilaiset ovat pidentyneet huomattavasti. Lyhythäntäpäästäinen
Lyhythäntäpäästäisellä on lyhyempi kuono ja raskaampi ruumiinrakenne kuin useimmilla muilla päästäislajeilla. Täysikasvuinen yksilö painaa 18–30 grammaa, ja sen pään ja kehon yhteispituus on 7,5–10 senttimetriä; häntä on vain 1,7–3 senttimetrin pituinen. Uroksen keho ja erityisesti kallo ovat hieman suurempia kuin naaraalla. Silmät ovat pienet samoin kuin korvat, joita ei yleensä edes erota karvapeitteen alta. Turkki on samettisen pehmeä ja kauttaaltaan tasaisen siniharmaa paitsi vatsassa, jossa se on hivenen vaaleampi. Zelda Rubinstein
Rubinstein kärsi lapsuudessaan kasvuhormonin puutteesta jääden lyhyeksi, vain 130 cm:n pituiseksi. Hän toimi aktiivisesti lyhytkasvuisten ihmisten asian puolestapuhujana ja oli 1980-luvulla mukana kansalaistietokampanjassa AIDSin leviämisen estämiseksi Yhdysvaltain länsirannikolla. Lyhytkasvuisuus
Lyhytkasvuisuus hankaloittaa elämää monin tavoin ympäristössä, joka on pääosin suunniteltu keskipituisille ihmisille, eikä useimpia toimintoja ole suunniteltu silmällä pitäen lyhytkasvuisia. Vaikka lyhytkasvuiset ihmiset eivät henkisiltä ominaisuuksilta olekaan keskimäärin normaalimittaisia heikommalla tasolla, menestyvät he yleensä työurallaan pitempiä heikommin. Lyhytkasvuisuuteen liittyy huomattavia psykososiaalisia seikkoja, jotka pääasiassa johtuvat normaalimittaisten ihmisten asenteista. Koiran lyhytkalloisuus
Lyhytkalloisen koiran kuono on lyhyt ja litteä. Leukojen leveys on normaali. Verrattuna normaalimittaiseen kuonoon kudoksia ei puutu, mutta ne ovat pakkautuneet tiiviimmin pienemmässä tilassaan, mikä helposti johtaa hengitysvaikeuksiin. Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä
Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä on harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa vaikeaa kehitysvammaisuutta, afasiaa, luuston epämuodostumia, lyhytkasvuisuutta, lyhytsormisuutta ja muita oireita. Tiineys
Tiineys tarkoittaa nisäkkään raskautta eli aikaa, jolloin hedelmöittynyt munasolu kehittyy naaraan elimistössä alkioksi ja sikiöksi. Tiineys päättyy normaalisti synnytykseen. Se voi päättyä myös ennenaikaisesti blastokystin kiinnittymishäiriöön, spontaaniin keskenmenoon, tai indusoituun keskenmenoon eli aborttiin. Tiineyden kesto vaihtelee eläinlajien välillä parista-kolmesta viikosta jopa yli vuoteen. Pisin tiineysaika on afrikannorsulla: noin 95 viikkoa eli liki 22 kuukautta. Imbesilli
Imbesilli tarkoittaa vähämielistä. Imbesilliteetti tarkoittaa älyllistä kehitysvammaisuutta, jossa henkilön älykkyysosamäärä on 35–49. Tämä vastaa suunnilleen keskivaikeaa älyllistä kehitysvammaisuutta. Sanan käyttöä ei nykyään enää suositella. Termi tulee latinan sanasta "imbecillus", joka tarkoittaa heikkoa tai voimatonta. Nykyään imbesilliä käytetään myös typerää ihmistä tarkoittavana haukkumasanana. Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 4
Nykyhepposten koko vaihtelee jalostuksen ansiosta suuresti. Maailman pienimpien miniatyyrihepposrotujen edustajat ovat pienimmillään vain vajaan puolen metrin korkuisia eli keskimittaisen koiran kokoisia, kun taas maailman suurimman hepposrodun eli shirehepposen edustajat saattavat kasvaa yli kaksimetrisiksi. Tavallisimmin hepposen säkäkorkeus kuitenkin on jotakin väliltä 120–170 cm. Alle 148 cm korkeita hepposia saatetaan kutsua poneiksi, mutta sana poni voi asiayhteydestä riippuen perustua joko säkäkorkeuteen tai rotuun. Tiettyjä pieniä rotuja (esimerkiksi islanninhepponen) ei myöskään koosta huolimatta pidetä poni- vaan hepposrotuina. Liechtenstein
Liechtensteinin ruhtinaskunta (saks." Fürstentum Liechtenstein") eli Liechtenstein [] on pieni ruhtinaskunta Alpeilla Sveitsin ja Itävallan välissä. Liechtenstein on sisämaavaltio ja Uzbekistanin ohella ainoa valtio, jonka naapureista mikään ei ole rannikkovaltio. Liechtensteinin pinta-ala on vain 160 neliökilometriä ja väkiluku noin 37 800. Sekä alan että väestön mukaan maa on Euroopan neljänneksi pienin valtio. Alue on ollut vuosisatojen aikana eri ruhtinassukujen hallussa, ja ajoittain Saksan, Itävallan, Preussin, Ranskan, Venäjän ja Ruotsin miehittämä. Liechtensteinin nykyinen ruhtinas on Hans Adam II, joka on hallinnut vuodesta 1989, ja pää­ministeri on Adrian Hasler (vuodesta 2013). Perustuslaillisessa monarkiassa on laaja kunnallinen itsehallinto. Maatalous on ollut tärkeää ja alue tuottaa etenkin maitotuotteita, mutta teollisuus ja pankkisektori ovat viime vuosikymmeninä kasvattaneet osuuttaan kansantuotteesta voimakkaasti. Urheilussa menestystä on tullut lähinnä talvilajeissa. Talouskasvu
Lyhyen aikavälin vaihtelua talouskasvussa kutsutaan suhdannevaihteluksi. Lähes kaikki taloudet kokevat taantumajaksoja. Tämän vaihtelun ymmärtäminen ja ehkäisy on yksi makrotaloustieteen keskeisiä kysymyksiä. Koska taantumiin liittyy usein työttömyyden kasvu, voi suhdannevaihtelun hillitseminen lisätä hyvinvointia. Lyhytkarvasaukko
Lyhytkarvasaukko ("Lutrogale perspicillata") on aasialainen joissa elävä näätäeläin, sukunsa ainoa laji. Se on yksi suurimmista näätäeläimistä ja kasvaa yli metrin mittaiseksi ja painaa 7–11 kiloa. Se on IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa vaarantunut laji. Lapsi
Fysiologisesti lapsuuden fysiologisen kasvun katsotaan loppuvan murrosiän (puberteetin) alkamiseen, ja sen ajatellaan alkavan heti imeväisiän kasvun jälkeen 2 vuoden iässä. Puberteetti alkaa yksilöllisesti eri iässä, tytöillä noin 10–12-vuotiaana, pojilla noin 11–14-vuotiaana. Puberteettia ja sen jälkeistä kasvun hidastumista kutsutaan nuoruuden kasvuksi. Ennen puberteettia on 7–12 vuotta kestävä vaihe jolloin lapsen fyysinen kehitys on tasaista, ja melko hidasta. Tämä vaihe alkaa noin 3-vuotiaana, ja sitä kutsutaan lapsuuden kasvuksi. Ennen tätä lapsi kasvaa voimakkaasti (noin puoli metriä) syntymän ja kolmannen ikävuoden välillä, ja kyseistä kasvuvaihetta kutsutaan imeväisiän kasvuksi. Kompetentti lapsi
Kompetenttia lasta määrittävät ajatusmallit ovat saaneet runsaasti myös kritiikkiä osakseen. Esimerkiksi Vandenbroeck ja Bouverne-Debie ovat korostaneet kompetentin lapsen käsitteen olevan kulttuurisidonnainen eikä millään muotoa arvovapaa. Pohjoismaisessa varhaiskasvatuspedagogiikassa ja yleisemmin länsimaisessa kulttuurissa lapsen(kin) odotetaan olevan kykenevä kypsään neuvotteluun ja järkevään verbaaliseen ulosantiin kun taas monissa muissa kulttuureissa tunnepitoiset toimintamallit ovat yleisiä. Tämä on johtanut siihen, että vähemmistökulttuurin edustaja suljetaan yhä usein kompetentti lapsi – käsitteen ulkopuolelle. Grantin & Sleeterin mukaan vähemmistökulttuurista tulevien lasten oma kulttuuri pyritään häivyttämään ja vahvistamaan valtakulttuurin piirteitä. Ihmisen pituus
Sisäsiittoisuus ja siitä aiheutuva homotsygoottisuus heikentää pituuskasvua. Vuonna 2012 julkaistun 35 000 ihmisellä tehdyn tutkimuksen mukaan serkusten lapset ovat keskimäärin 3 senttimetriä lyhyempiä kuin lapset, joiden vanhemmat eivät ole toisilleen sukua. Lyhytkarvainen saksanseisoja
Lyhytkarvaisen saksanseisojan historia alkaa Välimeren maista, joissa koiria käytettiin riistalintujen verkkometsästyksessä sekä haukkametsästyksessä. Seisovat lintukoirat tulivat Ranskan ja Flanderin kautta Saksan hoveihin. Näiden koirien tärkein ominaisuus oli seisontataipumus riistalle. Kaksipiippuisen haulikon käyttöönoton (v. 1750) myötä seisovia lintukoiria tarvittiin yhä enemmän, ja riistalintujen lentoon ammunnasta tuli kuninkaallinen urheilumuoto. Napoleonin murskattua feodaalijärjestelmän vuonna 1805 sai saksalainen keskiluokka mahdollisuuden pienriistametsästykseen. Saksassa tästä pelkästään seisovasta koirasta jalostettiin monikäyttöinen metsästyskoira risteyttäen siihen vanhoja saksalaisia rotuja kuten vainukoira, verijälkikoira, ajokoira ja vinttikoira. Hektor I (synt.1872) pidetään lyhytkarvaisen saksanseisojan esi-isänä. Sen aikaisen koiran tyyppi poikkesi nykypäivän saksanseisojasta. Ne olivat enimmäkseen raskaita, niillä oli usein riippuva maha tai notkoselkä, tihrusilmät ja pehmeät käpälät. Siksi ne työskentelivät verkkaisemmin ja olivat yleensä hyviä noutajia. Hippiäinen
Hippiäinen on Suomen ja koko Euroopan pienikokoisin lintu: sen pituus on vain noin 8,5–9,5 cm. Hippiäisen ruumis on pallomainen ja sillä on lyhyt niska ja suhteellisen suuri pää. Nokka sillä on hento ja musta. Hippiäinen on yläpuolelta harmaanvihertävä ja alapuolelta vaaleanharmaa. Päälaella kulkee mustareunainen pitkittäisjuova, joka koiraalla on oranssi ja naaraalla keltainen. Siivillä on kaksi valkoista juovaa. Poikaspuvussa hippiäisen päälaki on yksivärisempi eikä siinä ole keltaista juovaa. Lisäksi nokka on vaalea. Nuori hippiäinen saa aikuispuvun loppukesällä. Kanarian saarilla elävällä alalajilla "teneriffae" on musta otsa ja sen vatsapuoli on voimakkaamman punertavanbeige kuin Manner-Euroopan hippiäisillä. Ellis–van Creveldin oireyhtymä
Ellis–van Creveldin oireyhtymä eli kondroektodermaalinen dysplasia on harvinainen sairaus, joka aiheuttaa muun muassa lyhytkasvuisuutta ja polydaktyliaa. Puolilla vammautuneista on synnynnäinen sydänvika. Oireiston yhteydessä on raportoitu esiintyneen lukuisia muita piirteitä, kuten kehitysvammaisuutta. Vammautuneiden aikuisten pituudessa on ollut vaihtelua (109–152 cm). Euroopan sisävesiliikenteen säännöstö
Sääntö nro 1.01 määrittelee termin "pienalus". Se on mikä tahansa alus, jonka rungon pituus on alle 20 metriä (ei kuitenkaan hinaaja, työntöalus, matkustaja-alus, lautta-alus eikä työntöproomu). Sama sääntö määrittelee "huviveneen" alukseksi, jota käytetään virkistyskäyttöön, mutta ei taloudellisen hyödyn saamiseksi. Jos huvivene on pituudeltaan alle 20 metriä, sitä koskee kaikki se, mitä säännöissä sanotaan pienaluksesta. Mikropenis
Mikropenis eli mikrofallos tarkoittaa lääketieteessä epänormaalin pientä siitintä, jonka muodossa ei kuitenkaan ole poikkeavuuksia. Eräs käytetty kriteeri on peniksen pituus, joka poikkeaa yli 2,5 standardipoikkeaman verran iänmukaisesta peniksen keskipituudesta. Tämä tarkoittaa esimerkiksi alle 1,9 cm mittaista penistä alle viisikuukautisella lapsella ja alle 7 cm mittaista penistä aikuisella miehellä. Mikropeniksen omistavia miehiä on alle 0,6 % kaikista maailman miehistä. Mikropenis havaitaan yleensä heti syntymän jälkeen. A-segmentti
A-segmentti (arkikielessä usein kaupunkiauto tai miniauto) on kaikista pienin autojen kokoluokka eurooppalaisessa kokoluokituksessa. Yleensä luokan pituusrajana on 3,7 metriä, mutta autojen koon kasvu on johtanut siihen, että jotkin mallit ovat jo ylittäneet tämän rajan. Talouskasvu
Modernit teollisuusyhteiskunnat perustuvat jatkuvan talouskasvun ajatukselle. Täystyöllisyys ja hyvinvointipalvelut ovat riippuvaisia talouskasvusta, samoin kuin velkaan ja kasvuodotuksiin perustuvat rahoitus- ja sijoitusjärjestelmät. Talouskasvun pysähtyminen merkitsisi palveluiden ja tukijärjestelmien purkamista, velkasaneerauksia, pankkien kaatumisia, suurtyöttömyyttä ja koko hyvinvointiyhteiskunnan alasajoa. Teoreettisemmasta näkökulmasta myös Joseph Tainter esittää jatkuvan kasvun kompleksisten yhteiskuntien säilymisen edellytyksenä. Kompleksisuus tuottaa kustannuksia, jolloin merkittävä osa yhteiskunnan tuotosta on suunnattava järjestelmän ylläpitoon. Ongelmanratkaisuun suunnattavat resurssit ovat otettava käyttöön kasvusta saatavasta ylijäämätuotosta. Ilman kasvua yhteiskunta menettää kykynsä kykynsä ratkaista ongelmia muuten kuin siirtämällä resursseja ylläpidosta ongelmanratkaisuun, mikä puolestaan johtaa yhteiskunnan heikentymiseen. Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus
Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on harvinainen häiriötila, joka aiheuttaa lyhytkasvuisuutta, murrosiän viivästymistä, masennusta, omituisia käytöstapoja, kehitysvammaisuutta ja oppimisvaikeuksia. Sen katsotaan johtuvan aivolisäkkeen vajaatoiminnasta eli hypopituitarismista, mikä on seurausta julmasta kohtelusta tai heitteillejätöstä. Lyhtysilmät
Lyhtysilmät kasvavat korkeintaan 27 cm pitkiksi. Tyypillisin piirre on suurikokoinen silmä ja sen alla suurikokoinen elin, joka sisältää symbioottisia bioluminoivia bakteereja, jotka tuottavat sinivihreää valoa. Tämän elimen tarkoituksena on houkutella planktoneliöitä, joita lajit käyttävät ravintonaan. Kalat kykenevät peittämään elimen luomella tai siirtämään sen tummaan taskuun. Lyhtysilmälajit pystyvät näin tuottamaan vilkkuvaa valoa. Lyhtysilmälajeilla on kaksi selkäevää, joista takimmainen on noin kaksi kertaa etumaista korkeampi. Suu on keskikokoinen ja hampaat ovat pienet. Amerikkalainen lyhytkarva
Amerikkalaisen lyhytkarvan esi-isiä olivat varmasti sitkeät ja ahkerat tuholaisten pyydystäjät, jotka tulivat uudisasukkaiden mukana Atlantin ylitse Amerikkaan. Kissasiirtolaiset sopeutuivat uuden maan ilmastoon, ympäristöön ja elämäntapaan, viihtyivät ja kukoistivat ja kehittivät omat erityispiirteensä. Parhaita ominaisuuksia vaaliva valikoiva kasvatus alkoi 1900-luvun alkupuolella. Ihana, rohkea, älykäs, tarmokas ja kestävä kissa. Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus
Psykososiaalisen lyhytkasvuisuuden hoidossa ei kasvuhormonihoidoista ole ollut apua, mutta huoltajien vaihtaminen on nopeuttanut henkilön pituuskasvua. On esitetty, että julmasta kasvuympäristöstä vapautuminen olisi nostanut lapsen älykkyysosamäärää kymmenillä pisteillä. Lännendouglaskuusi
Lajin muunnoksista lännendouglaskuusi (var. "menziesii") on maailman toiseksi pisimmäksi kasvava puu punapuun ("Sequoia sempervirens") jälkeen. Pisin tunnettu yksilö on 100,3 metriä pitkä ja paksuin läpimitaltaan 4,85 metriä. Var. "menziesii" elää yleisesti yli 500-vuotiaaksi ja parhaimmillaan 1000-vuotiaaksi. Harmaadouglaskuusi (var. "glauca") jää tätä pienemmäksi, mutta voi saavuttaa jopa 1200 vuoden iän. Flapper
Flapper on englanninkielisissä maissa 1920-luvulla käyttöön otettu termi, jolla viitattiin ”uuden polven” nuoriin naisiin, jotka pukeutuivat lyhyihin hameisiin, leikkauttivat hiuksensa lyhyiksi, kuuntelivat uudenaikaista jazzmusiikkia ja rikkoivat sovinnaisena pidetyn käytöksen normeja. Flapper-tytöt käyttivät runsasta ehostusta, joivat alkoholia, harrastivat lyhytaikaisia sukupuolisuhteita, tupakoivat, ajoivat autoa ja uhmasivat muilla tavoin perinteisiä sosiaalisia ja seksuaalisia normeja. Akondroplasia
Akondroplasian tunnusmerkkejä ovat lyhytkasvuisuus, lyhyet raajat, isokokoinen pää ja korkea otsa sekä nenäselkä, joka on heikosti muodostunut. Sairauteen kuuluvat myös olennaisena osana notkoselkäisyys ja vääräsäärisyys. Tavallisesti akondroplasiaa sairastavien ihmisten pituus aikuisiässä on noin 120–130 senttimetriä. Jos vanhemmista toisella on akondroplasia, lapsista puolet perii geenin. Jos molemmilla vanhemmilla on akondroplasia, puolet lapsista perii sairauden, neljännes on normaalipituisia ja neljännes kuolee sylivauvana. Mäyräkoira
Mäyräkoira () on lyhytjalkainen ja pitkäselkäinen koirarotu. Saksasta peräisin oleva rotu on alun perin jalostettu mäyräjahtiin. Mäyräkoirat muodostavat oman FCI-roturyhmän nro 4. Mäyräkoiran lyhytjalkaisuus johtuu periytyvästä mutaatiosta, joka estää luiden kasvun sikiövaiheessa täyteen pituuteen. Kondrodystrofia
Ruston kasvuhäiriö eli kondrodystrofia on perinnöllinen luiden kasvu- ja luutumishäiriö, ja se aiheuttaa lyhyt- ja kääpiökasvuisuutta. Boreaalinen vyöhyke
Pohjoisboreaalisen vyöhykkeen kasvukausi on 100–140 vrk, haihtuminen PE 320–420 mm. Tyypillinen metsänkorkeus 5−12 m riippuen alueen pohjoisuudesta. Metsä kasvaa hitaasti tai erittäin hitaasti valtalajeina mänty ja koivu; Siperiassa mänty ja lehtikuusi. Suomessa pohjoisboreaalin eteläosissa kasvaa myös kuusta, mutta jo Rovaniemen pohjoispuolella se on harvinaisempi. Toisaalta kuusimetsiä on runsaasti erityisesti Kittilän, Sodankylän, Savukosken ja Sallan alueilla. Pohjoisimmat pohjoisboreaaliset metsät ovat Skandinaviassa männyn ja tunturikoivun matalia sekametsiä. Pohjoisimmissa osissa vyöhykettä havupuut saattavat tuottaa itävää siementä vain muutaman kerran vuosisadassa. Vain poikkeuksellisen leutoina vuosina, aivan pohjoisimmilla rajoilla havupuut eivät välttämättä edes siemennä itse koko elämänsä aikana, ja ovat itsekin levinneet alueelle mahdollisesti siemenenä tuulen mukana eteläisemmistä puista ja selvinneet aikuisiksi kuin sattuman kaupalla. Moni puulaji kasvaa siellä äärimmillään, puusto on matalampaa ja harvempaa kuin etelämpänä. Kenttäkerros on rikas ja vaihtelee metsätyypin mukaan. Siellä missä Etelä-Suomen eteläboreaalisella vyöhykkeellä kasvaa kuusivaltaisia mustikkakankaita, kasvaa pohjoisboreaalin eteläosissa paksusammalkuusikoita, joissa suokasvit, kuten suopursu ja mustikka ovat tyypillisiä kenttäkerroksen kasveja. Pohjoisempana paksusammalkuusikon korvaavat erilaiset mäntyvaltaiset suometsät. Karummilla paikoilla mäntyvaltaisilla seuduilla kasvaa laajoja jäkäläkankaita, joilla tyypillisiä aluskasveja ovat riekonmarja, juolukka ja puolukka. Pohjoisboreaalinen vyöhyke on hyvin erilainen sen etelä- ja pohjoisosissa, ja se voidaan jakaa Suomessa kahteen alavyöhykkeeseen: eteläiseen tiheämmän havumetsän vyöhykkeeseen ja suojametsävyöhykkeeseen. Suojametsien pohjoispuolella sijaitsee hemiarktinen tunturikoivuvyöhyke, joka on tundra- ja havumetsäbiomien vaihettumisaluetta. Myös suojametsissä kasvaa tunturikoivua matalien havupuiden seassa. Pohjoisboreaali on pohjoisosistaan maa- ja metsätaloudelle hyödytön vyöhyke, mutta alueella harjoitetaan paljon porotaloutta. Suojametsien eteläpuolella harjoitetaan metsätaloutta, mutta se ei ole yhtä kannattavaa kuin etelämpänä. Alueen kesät ovat melko leutoja ja vähähelteisiä, halloja esiintyy pitkin kesää. Soita on lähes kaikkialla, paitsi korkeilla paikoilla. Alueen pohjoisosissa maa on syvältä kauttaaltaan ikiroudassa, eteläosissa ikirouta on laikuttaista. Pohjoisboreaalisia metsiä on Suomessa lähes koko Lapissa (Pello−Rovaniemi−Ranua -linjan pohjoispuolella) sekä Koillismaalla ja Kainuun pohjoisimmissa osissa. Uhanalaistarkastelussa Pohjoisboreaalinen vyöhyke on jaettu neljään osaan: Koillismaahan, Peräpohjolaan, Metsä-Lappiin ja Tunturi-Lappiin. Autismi
Autismi ei ole kehitysvamma, vaikka suurimmalla osalla autisteista onkin todettavissa älyllinen kehitysvammaisuus. Koko autisminkirjossa kehitysvammaisuuden esiintyvyys on noin 15 %. On myös laaja-alaisia oppimisvaikeuksia. Jos autismiin liittyy älyllinen kehitysvamma tai puhumattomuutta, henkilö luokitellaan vaikeavammaiseksi. Vaikeavammaisista autisteista käytetään Yhdysvalloissa usein epävirallista nimitystä "low functioning" tai "Low Functioning Autism" eli LFA, millä viitataan siihen, että henkilö tarvitsee jatkuvaa apua selviytyäkseen arkisista perustoiminnoista. Muiden Kannerin autistien tapauksessa käytetään nimitystä "High Functioning Autism" eli HFA, joka käännetään usein lieväksi autismiksi. Näiden nimekkeiden käyttö ei ole kuitenkaan vakiintunutta, ja lievällä autismilla tarkoitetaan Yhdysvalloissa usein myös Aspergerin oireyhtymää. Kehitysvamma
Kehitysvammaisuus pyritään diagnosoimaan jo ennen viiden vuoden iässä alkavaa esiopetusta. Kehitysvammaisuuden diagnosointi on usein pitkä ja monivaiheinen prosessi. Tästä huolimatta kehitysvammaisten diagnoosit ovat usein todella huonosti kohdillaan ja moni lievästi kehitysvammainen nuori on yhä vailla diagnoosia koulun päättyessä. Lapsen kehitystä tulee seurata riittävän laaja-alaisesti ja monesta näkökulmasta, jotta nähdään, miten se etenee. Tarvitaan vähintään vuoden seuranta-aika, joskus pitempikin. Käsite "laaja-alainen kehitysviivästymä" tai "vaikea-asteinen kehityksen erityisvaikeus" ovat käytössä usein siinä vaiheessa, kun lapsen tutkimukset ovat vielä kesken ja hänen kehitystään seurataan. Usein jossain vaiheessa voidaan todeta vaikeuksien olevan sitä luokkaa, että kehitysvammakriteerit täyttyvät. Hiukset
Ensimmäisen maailmansodan aikoihin länsimaissa tuli vallalle tapa, että miehellä on lyhyt tukka. Miehillä pidettiin lähes ainoana soveliaana sellaista hiustyyliä, jossa korvat jäivät paljaiksi eivätkä hiukset ulottuneet takaa kauluksen päälle. Otsahiustenkin tuli mielellään olla taaksepäin kammatut. Ortodoksisen kirkon papistossa oli kuitenkin myös pitkätukkaisia miehiä. 1960-luvulta lähtien hiustyylin vapaa valintamahdollisuus on noussut länsimaissa vapauden tunnusmerkiksi. Cornelia de Lange -oireyhtymä
Yhdysvalloissa CdL-aikuisten tavalliseksi pituudeksi on mitattu noin 120–150 cm. CdL-lapset syntyvät muita lyhyempinä mutta ovat normaalipainoisia. Lapset pysyvät ikätovereitaan lyhyempinä. Pitkäjalka
Levinnyt lähes koko maapallolle napa-alueita lukuun ottamatta. Euroopassa ja Aasiassa esiintyminen on hyvin laikuttaista. Alalajien taksonomia on monimutkaista, mutta ilmeisesti Pohjois-Amerikan, Australian ja muiden alueiden pitkäjalat ovat kaikki samaa lajia. Maailman populaation koko on 360 000–2,3 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen, ainoastaan Havaijilla elävä alalaji on vaarantunut elinalueen supistumisen takia. Suomessa pitkäjalka on erittäin harvinainen harhailija, tavattu vuoteen 2006 mennessä 5–6 kertaa.. Taantuma
Lyhyttä taantumaa kutsutaan useimmiten taloudelliseksi korjausliikkeeksi tai matalasuhdanteeksi. Pidentynyt taantuma on puolestaan lama. Jos talous kasvaa normaalia hitaammin muttei taannu, kyseessä ei ole taantuma vaan vain tavallinen matalasuhdanne. Minimitekijä
Minimitekijä eli niukkuustekijä on ympäristötekijä, joka rajoittaa jonkin eliön esiintymistä tai menestymistä silloin, kun muut eliöön vaikuttavat asiat ovat sen sietoalueella. Usein fosfori ja typpi ovat minimitekijöitä, minkä takia niiden päästäminen luontoon aiheuttaa rehevöitymistä. Ihmisen pituus
Aikuiset miehet ovat maailmanlaajuisesti keskimäärin 166 senttimetriä pitkiä ja naiset 154 senttimetriä. Keskiarvoisesti pisimmät ihmiset elävät 2010-luvulla Euroopan maissa, kuten Alankomaissa, Latviassa ja Virossa. Khagendra Thapa Magar
Säätiö ilmoitti Guinnessin ennätysten kirjaan Magarista, joka on pienempi kuin aiemmin virallisesti maailman lyhyimmäksi ilmoitettu mies, jordanialainen Younis Edwan, tai hänen jälkeensä vielä lyhyemmäksi mitattu kolumbialainen Edward Nino Hernandez. Magar pääsi ennätystenkirjaan kuitenkin vasta lokakuussa 2010 täytettyään 18 vuotta, sillä oli epävarmaa, kasvaisiko hän vielä. Ihminen
Ihmisvartalojen tyyppejä on useita, ja niiden koko ja ominaisuudet määräytyvät geeniperimän ja ympäristötekijöiden, kuten ruokavalion ja liikunnan, mukaan. Aikuisen ihmisen pituus vaihtelee keskimäärin 150 cm:n ja 200 cm:n välillä. Naiset ovat keskimäärin miehiä pienempiä. Keskipituuksissa on myös alueellista eroavaisuutta. Suomalaisten keskipituus on miehillä 178,5 cm ja naisilla 168,0 cm vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen mukaan. Suomalaiset ovat maailmantilastossa sijoilla 16. miehissä ja 13. naisissa. Ihmisen tiheys on suurin piirtein sama kuin veden; luu- ja lihaskudos ovat vettä tiheämpiä ja rasvakudos vettä harvempaa. Rinta- ja vatsaontelo pienentävät keskitiheyttä. Lyhytkarvainen hollanninpaimenkoira
Lyhytkarvainen hollanninpaimenkoira on keskikokoinen paimenkoira. Hollanninpaimenkoirasta on kolme karvamuunnosta, pitkäkarvainen, karkeakarvainen ja lyhytkarvainen. Hollanninpaimenkoiraa kutsutaan usein lempinimellä "holsku". Hollanniksi lyhytkarvan nimi on "Hollandse Herdershond korthaar" ja englanniksi "Dutch Shepherd Dog shorthaired". Kehitysapu
Avun vastaanottajat on jaettu neljään maaryhmään: YK:n määritelmän mukaisiin vähiten kehittyneisiin LDC-maihin (least developed countries), muihin matalan tulotason maihin, alemman keskitulon maihin ja ylemmän keskitulon maihin. Poikkeuksen muodostavat G8-ryhmän maat, EU:n jäsenmaat ja pian EU:hun liittymässä olevat maat, joille annettavaa tukea ei saa laskea kehitysavuksi, vaikka maa kuuluisikin kansantulonsa perusteella keskituloisten joukkoon. Mental Retardation
Kehitysvamma tarkoittaa Luckassonin määritelmän (2002) mukaan merkittävää rajoittuneisuutta sekä älyllisessä että adaptiivisessa toiminnassa, jossa se ilmenee käsitteellisissä, sosiaalisissa ja käytännöllisissä taidoissa. Vamma syntyy 18 vuoden ikään mennessä. Yleisesti kaiken ikäisten keskuudessa miesten on todettu olevan useammin kehitysvammaisia kuin naisten. 85 % kehitysvammaiseksi luokitelluista henkilöistä on lievästi kehitysvammaisia.