Tiekirkko
Tiekirkko on toimintamuoto, jossa matkailureittien lähettyville sijoittuvat kirkot pidetään avoimina kesäaikaan arkipäivinä ohikulkijoille. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain.
Sirakin kirja
Sirakin kirja tai (Jeesus) Siirakin kirja (, ) on deuterokanonisiin kirjoihin eli Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluva kirja, joka on mukana Septuagintassa sekä katolisessa ja ortodoksisessa Raamatussa. Se ei kuulu juutalaiseen Raamattuun Tanakiin eikä varsinaiseen protestanttisten Raamattujen kaanoniin. Seurakunnalliset mobiiliteknologiat -projekti
Pari kirkolliseen yhteyteen sopivaa mobiilipalvelua oli jo ennen kyseistä hanketta, esimerkiksi tiekirkkoja paikantava sovellus ja mobiililaitteiden kautta luettavissa oleva virsikirja. Kaiken kaikkiaan tällaisia oli hyvin vähän. Seurakunnilla oli puute hengelliseen tarkoitukseen suunnatuista sovelluksista. Luonnollisesti Suomen evankelis-luterilainen kirkko oli siis yksi hankkeen päärahoittajista, Euroopan sosiaalirahaston lisäksi. Autiokirkko
Autiokirkko on säännöllisestä jumalanpalvelukäytöstä pois jäänyt kirkkorakennus, joka ei ole enää varsinainen seurakuntakirkko. Autiokirkkoihin kuuluvat myös monet kyläkirkot ja ulkosaariston pienet kappelit sekä entisten ruukkiyhteisöjen kirkot, jotka ruukkiseurakuntien lakkauttamisen jälkeen kuuluvat ruukinkartanoiden historialliseen ympäristöön. Tunnustuskirkko
Tunnustuskirkko () oli toisen maailmansotaa edeltävinä vuosina syntynyt, Saksassa natsihallintoa vastaan kamppaillut protestanttinen kirkkokunta jota on pidetty vastarintaliikkeen teologisena ilmentymänä. Tunnustuskirkon perustajajäsen ja sen merkittävä edustaja oli Dietrich Bonhoeffer, saksalainen teologi, joka toimintansa vuoksi surmattiin keskitysleirillä. Tiekirkko
Kirkko, tuomiokirkko, kappeli tai seurakuntakeskusKuntaSiunatun neitsyen (Marian) ilmestyksen kirkko (Церковь Благовещения Пресвятой Богородице ) [4]KuolaPyhän Nikolain katedraali (Свято-Никольск кафедральн собор [4]Murmansk Tikkipeli
Tikkipeleissä on sääntöjä, jotka määräävät, mitä kortteja saa pelata. Näitä sääntöjä kutsutaan pakoiksi. Jos pelissä on maapakko eli maantuntopakko, tikkiin on lyötävä sitä maata oleva kortti, jolla tikki on aloitettu. Jos pelaajalla ei ole tarvittavaa maata, hän saa pelata mitä korttia tahansa. Joissain peleissä on valttipakko, jolloin valttia on pakko pelata, jos pelaajalla ei ole kädessään kysyttyä maata. Sakaamiseksi kutsutaan turhan, väärää maata olevan kortin pelaamista. Sakaamisessa pelaaja voi pyrkiä esimerkiksi poistamaan kädestään pieniä kortteja. Tiekirkko
Tiekirkkotoiminta alkoi 1990-luvun alussa alun perin Pohjois-Suomesta edeten vähitellen koko Suomeen.[2] Kesällä avoimina olevien Tiekirkkojen määrä on vakiintunut hieman alle kolmeensataan kirkkoon/kesä.[3] Tiekirkkotyötä koordinoi Kirkkopalvelut. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain. Mikaelinkirkko (Turku)
Mikaelinkirkko on rakennettu vuosina 1899–1905. Sen on suunnitellut Lars Sonck, joka oli 24-vuotias arkkitehtiopiskelija voittaessaan kirkon suunnittelukilpailun vuonna 1894. Sonckin ehdotus, "Soli Deo gloria aeterna" ), peittosi jopa Sonckin opettajan tekemän kilpailuehdotuksen. Vanhemmat arkkitehdit pitivät voittoa sopimattomana ja suunniteltiin jopa potkuja Sonckille polyteknillisestä opistosta. Kirkon arkkitehtuuri edustaa uusgotiikkaa ja jugendia. Vaikka Mikaelinkirkon todetaan saaneen valmistuttuaan osakseen pelkkää ihailua, arkkitehti Sonck ei myöhemmällä iällään ollut siihen itse tyytyväinen. Ennen kirkon rakennustöiden alkua Sonck kävi Keski-Euroopassa, jossa jugendtyyli oli saavuttanut suosiota ja kotiin palattuaan hän teki uuden kirkkosuunnitelman voittaneen ehdotuksen korvaajaksi, mutta suunnitelman vaihtoon ei suostuttu. Sonck vaati kirkon rakentamisaikana koko ajan kirkkoon suuria muutoksia, joista osaan pystyttiin myöntymään, osaan taas ei. Kun Sonck sitten myöhemmällä iällään vieraili Turussa, hän ei koskaan halunnut mennä lähellekään Mikaelinkirkkoa. Uudet suunnitelmat ja muutokset Lars Sonck pääsi toteuttamaan muutama vuosi myöhemmin rakennetussa Tampereen tuomiokirkossa. Tikkurilan kirkko
Tikkurilan kirkko rakennettiin alun perin Helsingin pitäjän seurakuntalaisten, erityisesti nuorison kokoontumistiloiksi. Se on arkkitehti Leena Niukkasen mukaan Suomen ensimmäisiä seurakunnallisia monitoimitiloja. Rakennusta kutsuttiin aluksi työkeskukseksi, sen jälkeen seurakuntakeskukseksi ja lopulta kirkoksi. Rakentamistahti oli nopea: suunnittelutoimikunta asetettiin maaliskuussa 1954 ja tontti ostettiin kesäkuussa. Arkkitehti esitteli ensimmäiset luonnokset lokakuussa 1954, lopullinen rakentamispäätös tehtiin tammikuussa 1955. Kirkon peruskivi muurattiin 19. marraskuuta 1955 ja harjakaisia vietettiin huhtikuun 1956 lopussa. Yleislakko talvella 1956 viivästytti rakentamista. Rakennus valmistui marraskuun 1956 alkupuolella, ja työkeskuksen tupaantuliaiset pidettiin joulukuun alussa. Työkeskuksen kahdet vihkiäiset pidettiin 30. joulukuuta 1956. Suomenkielinen Helsingin pitäjän seurakunta ja ruotsinkielinen Helsinge församlingen pitivät erikseen omat juhlat. Vihkimisen toimittivat Tampereen piispa Eelis Gulin ja Porvoon piispa G.O. Rosenqvist. Sirkkeli
Lähes kaikki sirkkelit on varustettu jollakin teräsuojalla, joka peittää valtaosan terästä. Sirkkeli on puusepän tärkeimpiä työkoneita.
Pöytäsirkkelissä on työstöpöytä, jonka keskellä on kiinteä terä. Useimmissa pöytäsirkkeleissä terän korkeutta pöytäpinnasta sekä sen kulmaa pöydän pinnan suhteen voidaan säätää. Pöytäsirkkelissä leikattava kappale työnnetään vapaasti tai ohjurin avulla terän läpi. Katkaisusirkkeleissä työstettävä kappale asetetaan työstöpöydälle, jonka jälkeen saranoituun moottoriin kiinnitetty terä painetaan alas.
Jiirisirkkeleissä on edellä mainitun lisäksi leikkauskulman säätö vähintäänkin yhteen, mutta useimmiten kahteen suuntaan. Viimeksi mainitun tyypillisimpiä käyttökohteita ovat erilaiset listojen leikkuut. Joissain katkaisu- ja jiirisirkkelimalleissa on saranoinnin lisäksi myös liukutangot ("liukujiirisaha"), mahdollistaen leveämpien kappaleiden katkaisun. Pöytä- ja jiirisirkkelin yhdistelmää kutsutaan kääntöpöytäsirkkeliksi.
Käsisirkkeliä käytetään yleensä, kun halutaan leikata levymäisiä esineitä. Käsisirkkelin runkoon on rakennettu säädettävä ohjuri, jonka avulla terä saadaan liikkumaan leikattavan levyn reunan suuntaisena. Ohjaus voi tapahtua myös ohutta, yleensä alumiinista ohjainkiskoa pitkin. Maakirkko
Nykyisin Saksassa toimii 22 maakirkkoa, joiden toiminta-alueiden rajat heijastavat pääsääntöisesti vuoden 1918 poliittista aluejakoa. Poikkeuksena ovat esimerkiksi pienempien kirkkojen yhdistämiset, joita on toteutettu muun muassa Pohjois-Saksassa. Maakirkot ovat seuraavat:Kaikki maakirkot kuuluvatSaksan evankeliseen kirkkoon ja kahdeksan niistä Saksan yhdistyneeseen evankelisluterilaiseen kirkkoon. Kukinto
Kukinnot jaetaan pitkä- ja lyhytlapakkoisiin kukintoihin sekä viuhkoihin. Pitkälapakkoisissa kukinnoissa kukat liittyvät pitkänomaiseen kukintovarteen, "lapakkoon". Sellaisten eri tyyppejä ovat "tähkä", "terttu", "huiskilo" ja "norkko". Lyhytlapakkoisia kukintomuotoja ovat "sarja" ja "mykerö". Mykerössä on suuri joukko pieniä kukkia kiinnittyneenä samaan kukkapohjukseen niin lähelle toisiaan, että kukinto muistuttaa usein erehdyttävästi yhtä kukkaa, mutta tarkemmin katsottuna jokaisessa pikkukukassa on erotettavissa kaikki normaalin kukan osat kuten terälehdet, heteet ja emit. Viuhkossa kukkaperät eivät ole kiinnittyneet yhteiseen rankaan, vaan kukkarangat haarautuvat jatkoisella tavalla. Tikkasirkku
Tikkasirkkua tavataan laajalti Galápagossaarilla. Lajin elinympäristönä ovat trooppiset tai subtrooppiset metsät tai pensaikkoiset alueet. Tikkasirkku käyttää ravintonaan puunrungoissa eläviä hyönteisiä, joiden kaivamisessa esiin se käyttää työkalunaan puutikkua tai kaktuksen piikkiä, joka korvaa pitkän kielen. Lintu voi käyttää samaa työkalua useaan kertaan. Tutkijat ovat huomanneet tikkasirkun lyhentävän tikkua tai piikkiä tehdäkseen siitä helpommin käsiteltävän. Laji myös kokeilee erilaisia tikkuja löytääkseen sopivimman.  Tiehöylä
Tiehöylä eli tiekarhu, joskus myös maantiekarhu, on maanteiden hoitoon ja rakentamiseen tarkoitettu järeä työkone, jolla on tarkoitus ensisijaisesti tasoittaa ja muotoilla tien rakennekerrosten pintoja tai sorateiden pintaa. Tiehöylässä voidaan käyttää yhdestä kolmeen terää. Mahdolliset terien paikat ovat etupyörien edessä, etu- ja takapyörien välissä ja takapyörien takana. Useimmin höylässä käytetään vain yhtä, etu- ja takapyörien välissä olevaa terää, jonka korkeustasoa ja kaltevuutta voidaan säädellä hydrauliikan avulla.  Tiejyrä
Jyrä on maan tiivistämiseen rakennustyössä tarkoitettu kone. Mikaelinkirkko (Turku)
Mikaelinkirkko on Turun keskustassa, Port Arthurin kaupunginosassa sijaitseva kirkkorakennus. Kirkko on nimetty Arkkienkeli Mikaelin mukaan. Se on muodoltaan kolmilaivainen pitkäkirkko, jonka torni on 77 metriä korkea. Sitä on peruskorjattu vuosina 1984–1987. Kirkossa on 1250 istumapaikkaa ja se on suosittu konsertti- ja vihkikirkko. Ristinarkku
Ristinarkun alue oli Messukylään kuuluneen Takahuhdin kylän keskus, jossa suurin osa kylän taloista sijaitsi vielä 1800-luvun lopulla tiheäksi ryhmäksi rakennettuina. Ristinarkku-nimen loppuosan pohjana on todennäköisimmin notkoon raivattua niittyä tai peltoa tarkoittava sana "orko". Professori Viljo Nissilä on arvellut, että maanmittari, jolla ei ole ollut paikallistuntemusta, on kirjannut sanan "orko" omasta mielestään ymmärrettävämpään muotoon "arkku". Näin alkuperäinen nimi "Ristinorko", joka olisi tarkoittanut tienristeyksen viereen raivattua peltoa ja vähitellen myös risteystä, olisi muuttunut äänneasultaan samankaltaiseksi "Ristinarkuksi". Toisaalta myös sana "arkku" on monitulkintainen, koska se voi viitata esimerkiksi ruumisarkkuun tai silta-arkkuun. Nimen juuret saattavat ulottua 1200-luvulle, koska Takahuhdin asutus oli muodostunut ryhmäkyläksi viimeistään 1300-luvulla. Ristinarkun ensimmäinen asemakaava vahvistettiin 1950-luvulla.  Autiokirkko
Kirkot jäivät usein autiokirkoiksi nykyajan mukavuuksilla, kuten lämmityksellä, varustettujen ja myös tilavampien uusien kirkkojen rakentamisen myötä. Koska purkamiselta säästyneisiin, mutta käytöstä hylättyihin puukirkkoihin ei ole lisätty lämmityslaitteita, niiden sisätilat ovat säilyneet alkuperäisessä asussa. Kirkonrakentajien tekemät usein taidokkaat rakenteet ja yksityiskohdat ovat näkyvissä. Suurin osa autiokirkoista on seurakuntien omistuksessa. Joitakin autiokirkkoja käytetään kesäkirkkoina ja erityisesti vihkikirkkoina, ja useat ovat kesäisin auki tutustumista varten. Joissakin autiokirkoissa pidetään myös jouluaamun jumalanpalvelus, vaikka kirkko onkin pimeähkö ja jääkylmä. Tie Nikeaan
Tie Nikeaan: Roomalaisten ja kristittyjen yhteinen matka ajanlaskumme alusta valtiokirkon syntyyn on Veikko Litzenin vuonna 2009 ilmestynyt kirja kristinuskon varhaisesta historiasta. Teoksen on julkaissut Kirja-Aurora. Tammikulkurinirkko
Tammikulkurinirkko, aikaisemmalta nimeltään tammenkulkuekehrääjä, tai kulkuekehrääjä, ("Thaumetopoea processionea") on Etelä- ja Keski-Euroopassa tavattava, nirkkoihin kuuluva yöperhonen. Sen toukat voivat aiheuttaa huomattavia tuhoja puustolle ja terveysongelmia ihmisille. Suomesta perhosta ei ole tavattu. Kauttakulkusopimus
Kauttakulkusopimus on sopimus jonkun alueen läpi suoritettavasta "transito-" eli kauttakulkuliikenteestä. Historiallisessa mielessä "kauttakulkusopimuksella" tarkoitetaan yleensä valtioiden välistä sopimusta, jossa sallitaan vieraan vallan sotilaalliset kuljetukset toisen valtion alueen läpi.  Toukonirkko
Toukka on selkäpuolelta vaaleanvihreä, vatsapuolelta sinivihreä, ja sen sivuilla on vaaleat pitkittäisjuovat joihin liittyy punertavia täpliä. Tampereen Adventtikirkko
Tampereen Adventtikirkko on Suomen Adventtikirkon Tampereen seurakunnan käyttämä kirkkorakennus Pyynikinrinteen kaupunginosassa. Adventistien ohella kirkkotilaa käyttää myös Suomen Evankelisluterilaisen Lähetyshiippakunnan Johanneksen seurakunta. Rinnakkaiselon mahdollistaa Adventistien käsitys lauantaista pyhäpäivänä. Tieliikenne
Tieliikenne on henkilöiden ja tavaroiden kuljettamista teitse. Se on eräs vanhimpia liikenteen muotoja ja lyhyillä etäisyyksillä myös kustannustehokkain. Pidemmillä matkoilla puolestaan rautatie- ja vesiliikenne nousevat kannattavammiksi. Tieliikenteessä käytettäviä kulkuvälineitä kutsutaan ajoneuvoiksi. Suomen Tieyhdistys
Kirja korvaa Tiekunta ja tieosakas -kirjan aiemmat versiot. Siinä käydään yksityiskohtaisesti läpi tiekunnan ja sen toimielinten tehtävät ja päätösvalta sekä  tieyksiköinnin perusteita, tiemaksuja ja käyttömaksuja koskevat säännökset. Kirja sisältää myös yksityisteiden tiekäytön pelisäännöt, asiakirjamalleja sekä yksityistielain kokonaisuudessaan.   Lainsäädäntöä on seurattu vuoden 2013 alkuun.  Turun tuomiokirkko
Turun tuomiokirkko on Suomen Turussa I kaupunginosassa Aurajoen rannalla sijaitseva, monessa vaiheessa rakennettu kivikirkko, joka on suurimmaksi osaksi keskiajalta. Turun tuomiokirkkoa kutsutaan Suomen kansallispyhäköksi. Vaikka nimitys ei olekaan virallinen,[1] Turun tuomiokirkko kuuluu maan merkittävimpiin historiallisiin rakennuksiin[2] ja on Suomen ainoa keskiaikainen basilika.[3][4] Pitkän rakennusajan vuoksi tuomiokirkko edustaa useaa eri tyylisuuntaa,[huomio 1] muun muassa romaanista, goottilaista ja uusgoottilaista tyyliä. Taiko
Taiko () on perinteinen japanilainen lyömäsoitin. Se on puutelineeseen ripustettu tai tuettu kehärumpu, jota lyödään säännöllisen sylinterin muotoisilla, päistään pyöristetyillä puukapuloilla. Kristuksen kirkko (palautettu)
Kristuksen kirkko (palautettu) (engl. "Church of Christ (Restored)") on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista yhteisöistä. Se on eronnut Kristuksen kirkko (fettingiläiset) -nimisestä yhteisöstä 1930-luvulla. Tämä puolestaan erosi Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisöstä eli hedrickiläisistä vuonna 1929. Yhteisö toimii etupäässä Yhdysvaltain etelävaltioissa, joissa sillä on noin 4500 jäsentä. Suurin osa jäsenistöstä asuu Louisianan, Mississippin ja Missourin osavaltioissa. Liike ei ole levinnyt Yhdysvaltain ulkopuolelle. Hangon seurakuntayhtymä
Hangon kirkkoon mahtuu noin 400 henkeä ja se toimii osana tiekirkkoverkkoa. Kirkkoarkkitehtuuri
Kirkkoarkkitehtuuri on kirkkoihin ja kirkollisiin rakennuksiin (kuten siunauskappeleihin) keskittyvää arkkitehtuuria.
Kirkkoarkkitehtuuria tutkitaan sekä taiteen tutkimuksen näkökulmasta että teologisesta näkökulmasta. Kirkko on näyttävä, julkinen rakennus, ja vanhojen kirkkojen avulla voidaan analysoida eri aikojen rakennustyylejä. Kirkko on myös sakraalirakennus, jolla on käyttötarkoitus jumalanpalveluksen ja erilaisten seremonioiden tapahtumapaikkana, mutta joka voi rakennuksenakin olla pyhä. Kelirikko
Saaristossa kelirikko merkitsee keväistä ajanjaksoa, jolloin sulava jää on jo liian ohutta ja pehmeää kantaakseen ihmisiä tai ajoneuvoja mutta liian kovaa, jotta vesikulkuneuvot kykenisivät kulkemaan jäissä. Kelirikko on perinteisesti merkinnyt saaristossa aikaa, jolloin yhteydet mantereelle ovat olleet kokonaan poikki. Saaristossa kelirikko alkaa yleensä maaliskuun alussa ja kestää jäiden sulamiseen ja meren avautumiseen saakka toukokuulle. Tuona aikana ainoa käyttökelpoinen kulkuneuvo on ilma-aluksia lukuun ottamatta ilmatyynyalus tai moottorirekityyppinen eli avovedessä uiva moottorikelkka. Synergismi
Synergismin raamatullinen pohja löytyy Vanhan testamentin apokryfeistä ja Sirakin kirjasta. Ihmisen vastuun perusteena on Siirakin mukaan luominen vastuulliseksi yksilöksi tähän maailmaan. ""Hän teki alussa ihmisen ja jätti hänet hänen vapaan tahtonsa valtaan. Jos tahdot, sinä pidät käskyt; sinä olet uskollinen, jos se sinulle kelpaa."" (15:14-15). Käskyjen pitäminen on Siirakin lakiteologiassa Jumalan luomisjärjestyksen toteuttamista. Ihmisen odotetaan toteuttavan elämäänsä vastuullisesti. Syntiinlankeemuksen ajatuksella ei ole kovinkaan keskeistä asemaa Siirakin teologiassa. ""Hän antoi heille vapaan tahdon ja kielen ja silmät, korvat ja sydämen, millä ajatella. Hän täytti heidät taidolla ja ymmärryksellä ja osoitti heille hyvän ja pahan."" (Siir. 17:6-7). Jopa hyvän ja pahan tietäminen esitetään myönteisessä valossa. Se on edellytys kyvylle inhimillisiin moraaliarviointeihin. Synergismia pidetään usein lakiteologiana, ja sen lähtökohta on Tooran ja erityisesti Toisen Mooseksen kirjan opetuksessa. Siihen Siirak vetoaakin samassa yhteydessä. "Hän on asettanut eteesi tulen ja veden: kumpaan tahdot, sinä ojennat kätesi." Ihmisillä on edessänsä elämä ja kuolema, ja hänelle annetaan valinta (15:16-17). Siirak ratkaisee determinismin ongelman ajatuksellaan vapaasta tahdosta. Vaikka jumalattomille on asetettu rangaistus, on jokaisen langenneen toivona kääntyminen takaisin Jumalan luokse. "Käänny Herran puoleen ja luovu synnistä, rukoile hänen kasvojensa edessä, äläkä niin usein lankea." (17:25). "Poikani! Oletko tehnyt syntiä? Älä tee enää, vaan rukoile entisiäsi anteeksi... Joka nuhdetta vihaa, se käy syntisen jälkiä; mutta joka Herraa pelkää, se sydämestänsä kääntyy." (21:1, 6). Mäntysirkku
Mäntysirkku ("Emberiza leucocephalos") eli aiemmalta nimeltään taigasirkku on sirkkujen sukuun kuuluva siperialainen varpuslintulaji. Halikon kirkko
Halikon kirkko on 850 hengen osittain keskiaikainen kivikirkko Salossa. Kirkko sijaitsee Halikon keskustassa, kirkonkylällä Kirkkorinteen päällä, ja näkyy kauas. Halikon kirkko on tiekirkko. Mikaelinkirkko (Turku)
Mikaelinkirkko on suomenkielisen Turun Mikaelinseurakunnan pääkirkko. Sinne on keskittynyt myös Turun tuomasmessutoiminta, ja se toimii kesäisin tiekirkkona. Ihtiriekko
Ihtiriekko (myös äpärä, liekkiö, sikiö) on suomalaisten uskomusten mukaan siunaamatta, kastamatta tai väärään paikkaan haudatun lapsen tai sikiön kummitus. Usein ihtiriekon kerrottiin olevan haudatun äitinsä talon alle ja itkevän karmaisevalla tavalla. Nykyisin ihtiriekoksi voidaan kutsua nuorta meluavaa häirikköä. Turun nähtävyydet
Itse rakennuksen lisäksi kirkossa sijaitsee tuomiokirkkomuseo kirkon etelälehterillä sekä tuomiokirkon portaiden tasanteella lähetyskahvila Domcafé, joka on kesäaikana avoinna joka päivä. Museon kokoelmassa on esineitä, jotka kertovat tuomiokirkon vaiheista ja kirkollisesta elämästä. Museossa on esillä muun muassa pyhimyspatsaita ja alttarivälineitä katoliselta keskiajalta. Uskonpuhdistuksen jälkeisestä ajasta kertovat kirkkotekstiilit ja hopeaesineet. Museossa voi tutustua myös tuomiokirkon rakennusvaiheisiin.
Turun kaupungin läntisen puolen maisemaa hallitsee vuonna 1905 käyttöön otettu Mikaelinkirkko. Lars Sonckin suunnittelema rakennus edustaa ulkoasultaan saksalaistyyppistä uusgotiikkaa. Se on pohjaratkaisultaan kolmilaivainen pitkäkirkko lehtereineen ja monisärmäisine kuorineen. Päätornin korkeus perustuksesta laskien on 77 metriä. Kirkko toimii kesäisin tiekirkkona, joten kirkossa on mahdollista vierailla kesäaikaan ilman erillistä sovittua aikaa. Krypto (sanaristikko)
Krypto on sanaristikko, jossa vihjeet ovat vastausruutuihin merkittyjä kirjainten koodimerkkejä. Yleensä kryptossa on niin monta koodinumeroa kuin siinä on eri kirjaimia, tavallisesti ykkösestä alkaen. Vihjeeksi on koodimerkkien lisäksi usein annettu myös kuvallinen vihje. Kokonaan vihjeetöntä kryptoa kutsutaan sokkokryptoksi. Esimerkiksi kryptossa voi olla pääkuvassa siili ja siitä lähtevässä sanassa numerot 1,2,2,3,2. Tästä voi päätellä, että jokaiseen ruutuun, jossa on numero 1, pannaan S, kakkosen sisältäviin ruutuihin I ja L ruutuihin, joissa on numero 3. Seuraavat kirjaimet pitää päätellä näiden kuvasta saatavien kirjainten perusteella. Jos tehtävässä on vaikkapa sana 1,2,2,4,2, nelonen voi olla P tai R (sana tällöin siipi tai Siiri). Nettikryptoissa on yleensä mukana sovellus, joka täyttää kaikki samannumeroiset ruudut, kun panee yhteen niistä kirjaimen. Kirkko-oppi
Kirkko koostuu seurakunnista. Hengellisessä merkityksessä kirkko on kuitenkin yksi. Uuden testamentin kirjoittajista, Paavali, vertasi kirkkoa Kristuksen ruumiiseen ja hengelliseen rakennukseen. Kirkko on yhtäältä Kristuksen ruumis, jossa jokainen seurakunnan jäsen vastaa yhtä ruumiin osaa. Kokonaisuus muodostaa yhden toimivan orgaanin, kehon. Jokaisella jäsenellä on oma erilainen tehtävänsä, eikä mikään kehon osista voi sanoa toista tarpeettomaksi. Ruumiin pää on itse Kristus. Kirkko on lisäksi kuin rakennus, jossa jokainen seurakunnan jäsen on oma kivensä. Jäsenet muodostavat yhden rakennuksen, mutta ilman yhtäkään jäsentä rakennus ei olisi täydellinen. Samoin kuin ruumis-vertauksessa myös rakennus-vertauksessa Kristukselle on varattu tärkein paikka: kulmakivi, jota ilman (tulkinnasta riippuen) joko rakennuksen perusta ei kestä tai holvikaari murtuu. Kannuksen kirkko
Nykyään Kannuksen kirkossa järjestetään joka sunnuntaina Jumalanpalvelus ja kirkko on kesäkautena tiekirkkona. Kannuksen nykyinen kirkko täytti 200 vuotta vuonna 2017, minkä johdosta Kannuksen seurakunta järjesti useita juhlavuoden tapahtumia. Tiekirkko
Ensimmäinen tiekirkko syntyi Saksassa Münchenin ja Stuttgartin väliselle A8-moottoritielle vuonna 1958, kun tien varressa oleva katolinen kirkko sai naapurikseen tien taukopaikan, jossa ei ollut WC- tai muita palveluja tai edes roskakoreja. Seurakunta kyllästyi roskaaviin ja jätöksiään jättäviin automatkailijoihin, mutta kieltojen sijaan ratkaisi asian toisin: palveluja lisättiin ja samalla toivotettiin kulkijat pistäytymään kirkossa. Idea alkoi levitä, ja moottoriteiden varsille alettiin jopa rakentaa erityisiä tiekirkkoja () matkailijoiden taukopaikoiksi. Ruotsiin ja muihin Pohjoismaihin ajatus alkoi levitä, kun Luulajan piispa, myöhemmin arkkipiispana toiminut Gunnar Wehman teki aloitteen alueen seurakuntien kirkkojen avaamisesta matkailijoille. Kokeilu laajeni Norjan ja Suomen pohjoisiin hiippakuntiin 1990-luvun alussa.[1] Luettelo Suomen tiekirkoista
Tiedot ovat vuodelta 2017. Torus
Torus on geometriassa pyörähdyspinta, joka syntyy ympyrän pyörähtäessä kolmiulotteisessa avaruudessa ympyrän kanssa samassa tasossa olevan akselin ympäri. Jos pyörähdysakseli ei leikkaa eikä kosketa ympyrää, torus on renkaan muotoinen. Suunnilleen tämänlaisen toruksen muotoisia pintoja ovat esimerkiksi autojen ja polkupyörien renkaat, varsinkin niiden sisäkumit, sekä pelastusrenkaat. Nimitystä torus käytetään joskus myös tämänmuotoisen pinnan rajoittamasta kappaleesta, toroidista. Suunnilleen toroidin muotoisia kappaleita ovat tyypillisesti esimerkiksi sormukset sekä myös munkkirinkilät eli donitsit. Kirkonkello
Kirkonkello on kirkon tornissa tai sen läheisyydessä erillisessä kellotapulissa soitettava suuri metallinen kello. Sellaisia on käytetty kristillisissä kirkoissa varhaiskeskiajalta saakka.  Kiertoliittymä
Kiertoliittymä eli liikenneympyrä on yleisnimitys teiden tai katujen risteyskohtaan rakennetulle ympyränmuotoiselle liittymäjärjestelylle, jonka liikennevirta oikeanpuoleisen liikenteen maassa kiertää vastapäivään ja vasemmanpuoleisen liikenteen maassa myötäpäivään. Kiertoliittymässä kiertää yksi- tai useampi samansuuntainen ajokaista keskellä olevaa saareketta, joka voi olla pelkkä katuun maalattu sulkuviivaympyrä tai maisemoitu saareke, jopa suuri monumentti. Ajoratojen lisäksi on usein erillinen kevyen liikenteen väylä. Liittymään tulevien ajoratojen yli on yleensä suojatiet. Jätinkirkko
P. Koivunen esitti 1997 jätinkirkkojen olleen hylkeenlihan varastoimiseen tarkoitettuja rakenteita. Kevättalvella jäältä pyydetyt hylkeet olisi varastoitu jätinkirkkojen sisään, mahdollisesti kaksoisvallien väliseen tilaan esimerkiksi havuilla peiteltynä. Rakenteiden suuri kivimassa sekä jätinkirkkojen sijainti tuulisille maastonkohdilla edesauttaisi lihojen säilymistä jäätyneenä pitkälle kevääseen. Joidenkin jätinkirkkojen tuntumasta löydettyjen palokivikumpujen on myös tulkittu liittyvän hyljesaaliin jalostukseen. Laatokan hyljekalastajien tiedetään säilöneen saalistaan rantakivikkoon vielä 1900-luvulla.[5] Jätinkirkko
Jätinkirkot sijaitsevat yleensä drumliiniselänteen lakiosassa, ympäristöään korkeammalla kohdalla. Jätinkirkkojen rakentamisen aikaan nämä selänteet olivat aivan merenrannan tuntumassa sijaitsevia saaria tai rantavalleja. Maankohoamisesta johtuen sijaintipaikat sijaitsevat nykyään sisämaassa, ja ovat tyypillisesti ympäröiviin sohin rajoittuvia kivikkoisia sorakankaita. Työssään jätinkirkkojen rakentajat ovat mahdollisuuksien mukaan hyödyntäneet luontaisesti kasautuneita rantavalleja. Kehävallien sisäpuolinen alue on tyypillisesti ympäristöään tasaisempi ja vähäkivisempi, mikä viittaa siihen että rakentajat käyttivät sieltä kerättyjä kiviä kehävallin kasaamiseen. Eräitten jätinkirkkojen vallien ulkopuolella erottuvat ojamaiset syvennykset viittaavat niin ikään kivien keräämiseen lähietäisyydeltä. Kivivivallien kasaamiseen ei ole käytetty laastia, eikä kiviä ole ilmeisesti ladottu tai järjestelty kovinkaan tarkasti. Valleissa on usein näkyvissä kuoppia, jotka mahdollisesti ovat itse jätinkirkkoja uudempia.[5][8][9] Turun uskonnolliset yhteisöt
Tuomiokirkkoseurakunta on Turun emäseurakunta ja se jatkaa 1200-luvulla perustetun seurakunnan perinteitä. Nykymuodossaan se on toiminut vuoden 1921 seurakuntajaosta lähtien. Vuonna 1963 lähinnä Tuomiokirkkoseurakunnan alueista erotettiin uusi seurakunta, Henrikinseurakunta. Seurakunta on keskustan ruutukaava-aluetta. Seurakunnan kirkkona toimii Turun tuomiokirkko. Vuonna 1996 jäseniä oli noin 14 500. Vuonna 2013 jäsenmäärä oli 13 514. Ristikirkko
Ristikirkko on nimensä mukaisesti ristin muotoon rakennettu kirkko.  Elotalikko
Elotalikko on nelipiikkinen hanko, jota voi pitää heinähangon ja talikon välimuotona. Sen piikit ovat pitkät ja kaukana toisistaan kuten heinähangossa, mutta niitä on neljä kuten talikossa eikä kaksi kuten perinteisemmissä heinähangoissa. Kun piikkejä on enemmän, se on myös varsinaista heinähankoa leveämpi. Talikon tapaan mutta tavallisesta kaksipiikkisestä heinähangosta poiketen siinä on myös varren päässä metallista tai muovista tehty poikittainen kädensija. Heinävesi
Kesästä 2006 lähtien on kirkossa järjestetty taidenäyttely. Se on avoinna kesäkuun puolivälistä elokuun puoliväliin, jolloin kirkko toimii tiekirkkona. Heinäkuun viimeisenä viikonloppuna pidettävät Heinäveden Kirkastusjuhlat keräävät yli kymmentuhatpäisen yleisön. Kolmen päivän aikana pidetään monia tilaisuuksia. Kirkastusjuhlat järjestää yhteistyössä Kansan Raamattuseura ja Heinäveden seurakunta. Kesästä 2007 lähtien kirkko on toiminut myös yhtenä Heinäveden Musiikkipäivien konserttipaikoista. Pirunkirkko
Pirunkirkko on nimitys useille erilaisille kallio- ja kivimuodostumille. Pirunkirkkoihin liittyy usein kansanperinnettä. Joitakin, esimerkiksi Rautjärven Linnavuoren pirunkirkkoa, on käytetty suojapaikkoina isonvihan aikana. Kolin Pirunkirkko muodostui maanjäristysten ja jääkauden muokkaamana. Torii
Torii (, kirjaimellisesti ”linnun orsi”) on perinteinen japanilainen portti, joka rakennetaan useimmiten šintolaisen pyhäkön sisäänkäynnille tai pyhäkön alueelle. Se toimii merkkinä siirtymisestä pyhästä maailmasta profaaniin, maalliseen maailmaan. Sisäänkäynnillä sijaitseva torii on yleensä helpoin tapa tunnistaa šintolainen pyhäkkö, ja japanilaisissa kartoissa pyhäkköjä edustaakin pieni torii-symboli. Toriit ovat kuitenkin myös yleinen näky buddhalaisissa temppeleissä, joissa ne seisovat temppelin oman pyhäkön (, ”suojeluspyhäkkö”) sisäänkäynnillä. Nämä pyhäköt ovat yleensä hyvin pieniä. Ihtiriekko
Yksi mahdollinen selitys nimelle on murteellinen muoto sanasta "itse-riekko". Tämä merkitsisi linnun hahmoista surmatun lapsen varjosielua eli sielulintua. Itse on suomalaisessa mytologiassa tavattu ihmisen varjosielu, jonka kuviteltiin voivan jäädä maan päälle kummittelemaan kuoleman jälkeen.  Taklimakan
Alueella on usein hiekkamyrskyjä, hiekkamyrskypäiviä (jossain päin aavikkoa hiekkamyrsky) on kolmannes vuoden päivistä. Uiguurin kielellä "Takla Makan" tarkoittaa 'voit päästä sinne mutta et koskaan pääse pois'. Aavikkoa onkin kutsuttu myös nimellä "Kuolemanmeri". Etenkin aiemmin aavikolle kuoli runsaasti väkeä. Hiekkamyrskyjä esiintyy etenkin keväisin ja kesäisin ja myrskyn seurauksena hiekka voi kohota noin 10 kilometrin korkeuteen, joskus selvästi korkeammallekin ja kulkeutua ilmakehässä maapallon ympäri. Ilmassa kulkeutuva hienojakoinen aavikkohiekka voi kaukanakin heikentää ilmanlaatua tai huonontaa esimerkiksi tieliikenteen näkyvyyttä.  Telakuorma-auto
Telakuorma-auto (Puolustusvoimain kielessä usein teka) on teloilla varustettu maastoajoneuvo. Niillä voidaan ajaa lähes kaikentyyppisillä alustoilla mutta erityisesti niitä on suunniteltu käytettäväksi soilla ja lumessa. Joillakin voidaan ylittää jopa pieniä vesistöjä. Valtaosa telakuorma-autoista on sotilaskäytössä, mutta niitä on runsaasti käytössä myös siviilipuolella, kuten pelastusviranomaisilla. Telakuorma-automallit ovat useimmiten valmistettu keveistä materiaaleista eikä niissä ole panssarointia. Hallikirkko
Hallikirkko on useampilaivainen pitkäkirkko, jonka sivulaivat ovat yhtä korkeat tai lähes yhtä korkeat kuin keskilaiva. Sivulaivojen korkeus erottaa hallikirkon basilikasta, jossa keskimmäinen laiva on aina selvästi sivulaivoja korkeampi. Hallikirkossa keskilaiva saa valonsa sivulaivojen ikkunoista. Hallikirkkoja rakennettiin jo romaanisella ajalla, mutta ne yleistyivät etenkin gotiikan aikana. Lakko
Saarto on mielenosoitus- ja tukilakon kaltainen työtaistelutoimenpide, jossa muiden yritysten työntekijät kieltäytyvät työskentelemästä saarron alaisen yrityksen kanssa. Erityisesti toimihenkilöpuolella saarto voi tarkoittaa myös saartoon julistetun työnantajan toimien hakukieltoa. Seurakunta
Seurakunta (lyhenne srk tai srk., kreikaksi , ekklēsia 'kokoon kutsuttu kokous; kansankokous', UT:n kreikassa 'seurakunta') on kristittyjen muodostama yhteisö. Suomessa sanalla seurakunta tarkoitetaan yleensä joko koko kristikuntaa tai jonkin kristillisen tunnustuskunnan paikallista yksikköä, joskin sanalla voidaan viitata myös kristinuskon ulkopuolisiin paikallisiin hengellisiin yhteisöihin. Puhutaan esimerkiksi islamilaisesta seurakunnasta, evankelisluterilaisesta seurakunnasta, vapaiden suuntien seurakunnista tai helluntaiseurakunnasta. Sen sijaan tiettyä tunnustuskuntaa tai sen kansallista organisaatiota kutsutaan usein kirkoksi. Kirkko ja seurakunta ovat kuitenkin osin synonyymejä, varsinkin koko kristikunnasta puhuttaessa. Seurakunnalla voidaan tarkoittaa myös kulloinkin jumalanpalveluksissa tai kirkollisissa toimituksissa läsnä olevaa joukkoa. Heinäveden kirkko
Heinäveden kirkko on toiminut tiekirkkona. Kirkossa vierailee noin 20 000 kävijää vuodessa (2006). Heinäkuun viimeisenä viikonloppuna pidettävät Heinäveden kirkastusjuhlat keräävät yli puolet vuoden kävijämäärästä. Kirkastusjuhlien yhteydessä pidettiin ensimmäiset musiikkijuhlat vuonna 2007. Vuoden teemana oli hengellinen musiikki. Tieke
TIEKEn palveluista tunnetuin on Tietokoneen ajokortti, joka on kolmesta tietotekniikan käyttötaitoja mittaavasta tutkinnosta koostuva tutkintoperhe. TIETY-tietotyötutkinto on laajempi tietotyöläisille tarkoitettu soveltava tutkinto. Tietokoneen ajokortit tunnetaan nykysin nimellä TIEKEn tutkinnot.  Ekumeeninen kirkolliskokous
Ekumeeninen kirkolliskokous (, ’synodi’, , konsiili) on koko (tunnettua tai tunnustettua) kristikuntaa koskeva piispainkokous, jonka päätösten katsotaan edustavan koko kristikunnan yleistä ja yhteistä kantaa. Ekumeenisten kirkolliskokousten ekumeeninen (ts. koko maan piiriä koskeva) luonne ja arvostus on peräisin paikalliskirkkojen kattavasta osallistumisesta niihin sekä tehtyjen päätösten myöhemmästä hyväksymisestä kautta kristikunnan.  Ulrika Eleonoran kirkko (Kristiinankaupunki)
Kirkko on niin sanottu autiokirkko, mikä tarkoittaa, että se on jäänyt pois ympärivuotisesta seurakuntakäytöstä, kun lähelle on rakennettu uusi kirkko, josta on tullut seurakunnan varsinainen kirkko. Autiokirkkoja kuitenkin ylläpidetään, ja niistä saa kuvan entisajan vailla mukavuuksia olevasta kirkkotilasta. Kirkossa on järjestetty Korsholman musiikkijuhlien konsertteja. Tiekirkko
Venäjällä tiekirkkokäytäntö on 2010-luvulla alkanut Murmanskin alueelta. Vuonna 2012 siellä on kaksi tiekirkkoa, joista toinen on piispa Simonin tuomiokirkko Murmanskissa. Vastuuarkku
Vastuuarkku on uitossa käytetty rakennelma, jonka tarkoituksena on pitää puita ohjaavat puomit paikoillaan virtaavassa vedessä. Rakenteeltaan ne ovat yleensä loivan kartion muotoisia nelikulmaisia hirsikehikoita, jotka on täytetty kivillä. Uiton loputtua suurin osa niistä on jo purettu vesiliikennettä haittaavina ja maisemaa rumentavina. Aakirkeby
Aakirkeby voitaisiin suomentaa ”jokikirkonkyläksi”. Aa tarkoittaa jokea vanhassa tanskankielessä – jotkut haluaisivat korvata sen nykyaikaisella Å-muodolla, kuten Åkirkeby, mutta vanha kirjoitusmuoto on päätetty säilyttää sillä se on paikannimissä yleinen. Aakirkebyn kirkossa ("AA Kirke" erikseen kirjoitettuna) on kaksi kattoa ja joidenkin mielestä se on rakennettu muistuttamaan ulkonäöltään AA:ta. Kirkossa on hiekkakivinen kastemalja, jossa on kuvia ja riimukirjoituksia 1200-luvulta. Paavalinkirkko
Paavalinkirkko tarkoittaa seuraavia kirkkoja: Luettelo Tukholman kaupunginosista
Alue koostuu Domkyrkoförsamlingen- eli Tuomiokirkkoseurakunta-nimisestä seurakunnasta. Tilastoinnissa esikaupunkien kaupunginosia vastaavat alueet ovat "Storkyrkan", "Klara" ja "Jakob". Aikaisemmin kukin niistä muodosti itsenäisen seurakuntansa. Viralliset kaupunginosat ovat: Turun uskonnolliset yhteisöt
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon johtava piispa, Turun arkkipiispa toimii Turusta käsin, ja kirkolla onkin Turussa useita seurakuntia. Näitä ovat suomenkieliset Tuomiokirkkoseurakunta, Mikaelinseurakunta, Martinseurakunta, Henrikinseurakunta, Katariinanseurakunta, Maarian seurakunta ja Paattisten seurakunta sekä ruotsinkielinen Åbo svenska församling, jotka kuuluvat Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään. Jätinkirkko
Jätinkirkkojen yhteydessä esiintyy usein muitakin kivikautisia rakenteita, kuten kiviröykkiöitä, asuinpainanteita ja palokivikumpuja, jotka osaltaan kertovat alueen muinaisesta käytöstä. Joidenkin jätinkirkkojen valleissa tai niiden läheisyydessä sijaitsevia kiviröykkiöitä on ollut vanhastaan tapana kutsua kirkon sakasteiksi.[10] Tukipilarikirkko
Tukipilarikirkkoja koskeva tutkimus on lähinnä taidehistorian näkökulmasta tehtyä. Vanhin ja laajin tutkimus on Lars Petterssonin kirjoittama ja Suomen muinaismuistoyhdistyksen 1987 kustantama "Templum Saloense: pohjalaisen tukipilarikirkon arvoitus". Rakennustekniseltä kannalta tukipilarikirkkoja on tutkinut japanilainen arkkitehti Akira Takeuchi väitöskirjassaan, joka on tarkastettu Tokiossa 2008 ja joka on ilmestynyt myös kirjana, toistaiseksi vain japaniksi. Hänen mukaansa suomalainen tukipilaritekniikka on ainutlaatuista. Vähäistä suomalaista rakenteellista tutkimusta edustaa Antti Haikalan 2010 Aalto-yliopiston Rakennustekniikan laitoksella esittelemä diplomityö "Suomalaisten tukipilarikirkkojen rakenteellinen toiminta ja korjaustavat". Siitä ilmenee muun muassa, että tukipilaria ei ole konstruoitu vain lyhyiden seinähirsien jatkamista varten, vaan se on osa isompaa rakennetta, johon kuuluvat myös kirkkolaivan poikkihirret sekä sivuseinien suuntaiset jalasorret. Vanhoillislestadiolaisuus
Eräs keskeinen eroavaisuus on käsitys seurakunnasta ja kirkosta. Luterilaisen kristinopin mukaan kirkko on elävä kokonaisuus, jonka päänä on Kristus ja jonka jäseniksi tullaan kasteessa. Vaikka kristityt ovat erilaisia, heillä on yhteinen usko, joka liittää heidät Kristukseen ja toisiinsa. Kirkko on maailmanlaajuinen kristillinen yhteisö, universaali Kristuksen kirkko. Kirkko on siellä, missä julistetaan Jumalan sanaa ja jaetaan sakramentteja. Kirkon tehtävänä on toimia kristillisen sanoman levittämiseksi ja lähimmäisenrakkauden toteuttamiseksi.[66][67] Joroisten kirkko
Joroisten kirkko toimii kesäisin tiekirkkona. Keuruu
Keuruun vanha kirkko on yhä käytössä oleva 1700-luvulla rakennettu puukirkko. Jokakesäiset Keuruun Markkinat ovat suosittu kesätapahtuma. Esiintyjinä on vuosien varrella nähty mm. Matti Nykänen ja Danny. Jokakesäinen helluntailaisten Juhannuskonferenssi Isossa Kirjassa kokoaa yhteen kristittyjä ympäri Suomea ja maailmaa. Elias Lönnrot -siipirataslaivan kotisatama on Keuruulla. Tiedetila on Keuruulla oleva entiselle Karimon koululle perustettu pysyvä näyttelytila, jossa esitellään pääasiassa nuorille tekniikkaa. Kirkkoarkkitehtuuri
Kirkot jaetaan muotonsa perusteella kahteen ryhmään, keskuskirkkoihin ja pitkäkirkkoihin. Keskeiskirkot ovat symmetrisiä, muodoltaan pyöreitä, neliömäisiä, monikulmaisia tai ristinmuotoisia. Pitkäkirkot ovat epäsymmetrisiä, yleensä pitempiä itä-länsi -suunnassa. Tuomiokirkkosilta
Tuomiokirkkosilta () on Turussa sijaitseva Aurajoen ylittävä silta. Sillalta luoteeseen johtaa Aninkaistenkatu, kaakkoon Uudenmaankatu. Tuomiokirkkosilta ylittää Aurajoen lähellä Tuomiokirkkoa. Silta valmistui vuonna 1899. Kirkkohistoria
Kirkkohistoria on teologian osa-alue, joka käsittelee kristinuskon, kirkon ja kristillisten liikkeiden menneisyyttä. Tutkimuksessa kirkkohistoria käyttää historiatieteen menetelmiä. Näin se ei ole oma itsenäinen tieteenala, vaan teologiaan ja historiaan liittyvä oppiaine. Kirkon historiaan liittyvistä asioista saadaan tietoa vanhojen kirjoitusten, arkeologisten löytöjen ja perimätietojen kautta. Kirkkohistorian avulla saadaan selville, miten kirkko on kehittynyt ja millaista kristillinen ajattelu on ollut eri aikoina. Emäseurakunta
Emäseurakunta eli emäkirkko on alkujaan tarkoittanut apostolin perustamaa seurakuntaa. Myöhemmin se on tarkoittanut seurakunta-alueen pääkirkkoa tai kantaseurakuntaa, johon on kuulunut lisäksi kappelikirkkoja ja kappeliseurakuntia. Erakko
Erakko on yhteiskunnasta syrjään vetäytynyt ihminen.
Ortodoksisessa kirkossa erakoksi kutsutaan yleensä luostarin lähettyvillä yksin asuvaa henkilöä, joka on vetäytynyt maailmasta rukoilemaan ja kilvoittelemaan. Tällaiset erakot eivät kuitenkaan koskaan jätä maailmaa; he esimerkiksi osallistuvat säännöllisesti Herran Pyhään Ehtoolliseen. Tunnettuja erakkoja ovat olleet esimerkiksi Johannes Krysostomos, josta tuli myöhemmin Konstantinopolin piispa, sekä syyrialainen askeetikko Simeon Styliitta. Tanskan kansankirkko
Tanskan kansankirkon ylin päätösvalta kuuluu hallitukselle ja parlamentille eli Folketingetille, jossa säädetään kirkollinen lainsäädäntö. Kirkon keskushallinnosta huolehtii kirkkoministeriö ("Kirkeministeriet"). Siitä tuli itsenäinen ministeriö vuonna 1916, jolloin se erotettiin silloisesta kirkko- ja opetusministeriöstä. Ministeriötä johtaa poliittisin perustein valittu kirkkoministeri. Kirkkoministeriö on jaettu eri toimistoihin (kontor), joita ovat taloustoimisto, hallintotoimisto, henkilöstötoimisto sekä kirkon IT-asioista vastaava toimisto. Kirkkoministerillä on paljon valtaa niissäkin asioissa, jotka ovat luonteeltaan kirkon sisäisiä. Yleensä ministerit ovat kuunnelleet tarkasti kirkollista mielipidettä päätettäessä kirkon ydintehtäviin liittyvistä lakimuutoksista. Tässä on kuitenkin ollut eroja ministerien välillä, ja esimerkiksi Tove Fergo omalla kaudellaan suututti kirkollisia piirejä puuttumalla virsikirjauudistukseen sekä sivuuttaen piispojen toiveet koskien eräitä kirkollisia virkanimityksiä. Lähetyskirkko
Lähetyskirkko on alun perin rakennettu rukoushuoneeksi ja Lähetysseura käytti sitä aluksi siunatessaan matkaan lähtevät lähetystyöntekijät. Nykyään kirkkoa käytetään konserttipaikkana ja vihkikirkkona. Lähetysseura ja Helsingin Tuomiokirkkoseurakunta pitävät kirkossa messun joka sunnuntai. Tuomiokirkkosilta
Sillan lyhtypylväissä olevat koukut viittaavat Turun raitiovaunuihin: koukkuja käytettiin raitiovaunujen ajolankojen kiinnitykseen. Siirtokirjoitus
Siirtokirjoitus (toisinaan siirtokirjainnus, siirrekirjoitus tai siirrekirjainnus) on kirjoituksen muuntamista kirjoitusjärjestelmästä toiseen. Siirtokirjoitus pyrkii korvaamaan vieraat kirjoitusmerkit sellaisilla, jotka ovat lukijalle tuttuja tai ainakin vähemmän outoja kuin alkuperäiset. Siirtokirjoituksen lajeja ovat "translitterointi" ja "transkriptio", joiden välinen ero ei aina ole aivan selvä. Sevettijärven ortodoksinen kirkko
Kirkon pihamaalla ovat lisäksi ortodoksinen hautausmaa sekä seurakuntatalo. Kantatie 92:n varrella sijaitseva Sevettijärven ortodoksinen kirkko on myös tiekirkko. Konrad Bitz
1461 Bitz antoi Vesilahden kirkolle anekirjeen, jossa luvattiin etuuksia niille, jotka osallistuivat juhlakulkueisiin tai votiivimessuihin, kuuntelivat messuja, saarnoja tai hetkipalveluksia, rukoilivat kirkolle suotuisia aikoja, koko kristikunnalle rauhaa ja hyvää säätä, kiertävät hautausmaan rukoillen kuolleiden uskovien puolesta, lukevat kirkon alttarilla polvillaan Isä meidän –rukouksen ja enkelin tervehdyksen (Ave Maria), ovat läsnä hautauksissa, seuraavat mukana ehtoollisen tai viimeisen voitelun sakramenttia sairaalle kannettaessa sekä lukevat aamu- ja iltasoiton aikana kolmasti polvillaan enkelien tervehdyksen. Lisäksi anekirje mainitse ne, jotka antavat almun kirkon rakennusrahastoon. Tiejyrä
Omalla koneella liikkuvat jyrät ovat nykyisin miltei yksinomaan dieselkäyttöisiä. Jyriä on monenlaisia. Niiden tärkein osa on pyörinä toimiva raskas sylinterinmuotoinen tela, joita on yhdestä kolmeen kappaletta. Hinattavissa jyrissä on yleensä vain yksi painosylinteri, suuremmissa omalla koneella liikkuvissa on kahdesta kolmeen. Hinattaviin jyriin, joita sanotaan täryjyriksi, liittyy yleensä raskasta epäkeskoa pyörittävä koneisto, joka saa laitteen tärisemään liikkuessaan; tämä lisää jyräystehoa.  Joulukirkko
Joulukirkko on jouluna järjestettävä jumalanpalvelus, joita on useampia erilaisia. Jouluaattona käydään kuuntelemassa kirkossa jouluevankeliumi. Aaton ja joulupäivän välisenä yönä järjestetään jouluyön messu ja varsinainen juhlakirkko on varhain joulupäivän aamulla. Myös monissa kouluissa ohjelmaan kuuluu joulukirkko. Hollolan keskiaikainen kivikirkko
Hollolan seurakunta pitää vanhassa kirkossa jumalanpalveluksia joka sunnuntai. Kirkko on tiekirkko ja yleisölle avoinna 2.5.–31.8. maanantaista perjantaihin kello 10–18 sekä talvisaikaan sunnuntaisin kello 11–16. Paikalla on opas. Saksan evankelinen kirkko
Maakirkkojen alueelliset rajat perustuvat Saksan vuoden 1815 poliittiseen jakoon. Vaikka kirkkoja kutsutaan maakirkoiksi, eivät toimialueen rajat nykyisin vastaa Saksan osavaltiorajoja. Liitännäisjäseninä ovat:EKD on organisoinut useita valtakunnallisia työmuotoja, jotka tukevat ja täydentävät maakirkkojen työtä. Lavra
Lavra (, "käytävä", ) on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys, joka tarkoittaa tietyn alueen merkittävintä pääluostaria. Lavran yhteydessä voi olla useita skiittoja eli sivuluostareita. Alun perin lavra tarkoitti joukkoa erakkojen keljoja tai luolia, joiden yhteydessä saattoi olla kirkko ja ruokasali. Titulaaripiispa
Titulaaripiispat vihitään muodollisesti entisten, käytännössä ei enää olemassa olevien "kadonneiden" hiippakuntien piispoiksi. Kyseessä ovat yleensä hiippakunnat, jotka sijaitsevat "uskottomien alueilla" (lat. "in partibus infidelium") eli alueilla, jotka myöhäisantiikin aikana olivat kristillisiä, mutta jotka nykyään ovat islamilaisia. Tällaisia alueita ovat ennen muuta Lähi-itä, Vähä-Aasia ja Pohjois-Afrikka. Toinen ryhmä titulaarihiippakuntia ovat vanhat Italiassa sijainneet hiippakunnat, jotka nykyään ovat käytännössä pieniä paikallisseurakuntia. Katolisessa kirkossa on noin 2000 titulaarihiippakuntaa, mutta niitä kaikkia ei ole jaettu. Kirkko (rakennus)
Kirkon itäreunassa sijaitsee alttari, josta käsin jumalanpalvelusta johdetaan. Joissakin kirkkokunnissa alttarin pyhin osio on erotettu ikonostaasilla, verholla tai seinällä. Läntisillä kirkkokunnilla kirkossa on erillinen puhujan koroke, jota kutsutaan saarnastuoliksi. Kirkoissa voi olla erilaisia soittimia. Perinteiset kirkkourut sijaitsevat joko lattian tasolla tai erillisellä urkuparvella. Kristuksen kirkko, jolla on Elian sanoma (Herran varma tie)
Kristuksen kirkko, jolla on Elian sanoma (Herran varma tie) ( tai "Church of Christ with Eliah Message (The Assured Way of the Lord) inc.") on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista yhteisöistä. Se erosi omaksi yhteisökseen Kristuksen kirkko, jolla on Elian sanoma -yhteisöstä vuonna 2004. Historiallisesti ja opillisesti yhteisö kuuluu Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisöön eli hedrickiläisiin. Jätinkirkko
Tutkijat M.Ridderstad ja J. Okkonen esittivät 2009, että noin puolet jätinkirkoista on suunnattu tähtitieteellisesti merkityksellisiin ilmansuuntiin, kuten tasaus- ja seisauspäivien auringonnousuihin tai -laskuihin +/−5 asteen tarkkuudella. Selvimmin tämä on nähtävissä suurimmissa ja parhaiten säilyneissä jätinkirkoissa, joista löytyvät myös tarkimmat suuntaukset. Näin ollen jätinkirkkoja voisi pitää osana Euroopassa jo vuonna 5000 eaa. alkanutta megaliittiperinnettä.[3][2] Esimerkiksi Kastellin jätinkirkon neljä porttiaukkoa on sijoitettu kesäpäivänseisauksen, vapun ja elonkorjuun auringonnousun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun ja -laskun suuntiin. Myös muista jätinkirkoista on löytynyt nk. välipäivien eli talvenselän, vapun, kekrin ja elonkorjuun auringonnousujen ja -laskujen suuntauksia. Ollisbackenissa on sijoitettu kaksi menhiriä osoittamaan pohjois-etelä-suuntaa[3][2]. Lieksan jätinkirkon pääakselit on suunnattu kesäpäivänseisauksen auringonlaskun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun mukaisesti.[17] Mäntsälän seurakunta
Mäntsälän kirkossa on jumalanpalvelus pyhäpäivisin klo 10. Kirkko on kesäisin tiekirkkona. Kirkko valmistui ja vihittiin käyttöön vuonna 1866. Sen vieressä on huoltorakennus, jossa järjestetään myös tapahtumia. Kirkonmäellä sijaitsee seurakunnan ainoa hautausmaa. Seurakuntakeskus sijaitsee osoitteessa Urheilutie 1. Keskuksessa toimivat Mäntsälän seurakunnan kirkkoherranvirasto, taloustoimisto, aikuistyön toimisto ja lähetystyön toimisto. Seurakuntakeskuksessa on seurakuntasali, kahvio ja alasali, joita käytetään tilaisuuksissa. Keskuskatu 11:ssä sijaitsevassa Ankkurissa toimii diakoniatoimistoja siinä järjestetään toimintaa ja tapahtumia. Wanhassa on seurakunnan nuorisotyön toimisto, tiedotustoimisto ja lapsityön toimisto. Rakennus on ollut vuodesta 1988 lähtien seurakunnan nuorisotoiminnan keskus. Wanha on entinen seurakuntakoti ja se sijaitsee seurakuntakeskuksen vieressä osoitteessa Nordenskiöldintie 1. Kirkon vieressä osoitteessa Vanha Porvoontie 10 sijaitsee Koivulan kerhotalo, jossa järjestetään päiväkerhoja, lasten ja nuorten musiikkiryhmiä ja koululaisten iltapäiväkerhoa. Lisäksi rakennus on partion kokoontumispaikka. Hyökännummen kerhotalossa Etelä-Mäntsälän Hyökännummella järjestetään kerhoja, pyhäkoulua ja naisteniltoja. Se on myös partion kokoontumispaikka. Ahvenlammen leirikeskuksessa Metsälammen rannalla, viiden kilometrin päässä kirkolta, järjestetään leirejä ympäri vuoden. Kenttäkirkko
Kenttäkirkko eli matkakirkko on sotilasosaston mukana siirtyvä uskonnonharjoitustila. Se sijoitetaan sotaväen pysähdyspaikalle, sotilasleiriin tai varuskuntaan joko valmiiseen rakennukseen, ulos pystytettyyn telttakatokseen tai avoimeen ulkotilaan. Varuskunnan kenttäkirkossa järjestetään hartauksia varusmiehille ja puolustusvoimien henkilökunnalle. Ristikirkko
Suomessa vanhimmat ristikirkot ovat säilyneet 1600-luvun lopulta, mutta niiden kulta-aika elettiin vasta 1700-luvun loppupuolella. Etuna ristikirkossa oli muun muassa, että saarnastuoli voitiin sijoittaa pitkäkirkkoon verrattuna lähemmäksi kuulijoita. Tasavartisessa ristikirkossa kaikki ristisakarat ovat yhtä pitkät. Ristikirkkoja on tehty myös erivartisina.  Teknikko
Teknikko (lyhenne tekn.) oli teknillisessä koulussa tai oppilaitoksessa suoritettu tutkinto, täsmennyksenä käytettiin opintosuunnan nimeä, esimerkiksi sähköteknikko, teleteknikko. Koulutuksen pituus oli kolme vuotta. Talonrakennuksen sekä tien- ja vesirakennuksen opintosuunnilta valmistuneiden tutkintonimitys oli rakennusmestari, konetekniikan opintosuunnan konemestari. Teknikkotutkintojen tarkoitus oli valmistaa ennen kaikkea työnjohtotehtäviin. Sanaristikko
Sanaristikko eli "ristikko", "ruudukko" tai "ristisana(tehtävä)" on eräs laajimmalle levinneitä ja suosituimpia sana-arvoitustyyppejä. Sanaristikossa on tavallisimmin tarkoituksena täyttää annettu ruudukko sanoin, joihin joko ruudukon ulkopuolelle tai sen sisälle erityisiin vihjeruutuihin sijoitetut vihjeet viittaavat.  Daqin
Suunnilleen vuodesta 550 lähtien syyrialaiset kristityt asettuivat kaikkialle Silkkitien varrelle ja perustivat lähetyskirkkoja. Tämän jälkeen Kiinassa nimellä Daqin tai Tai-ch'in tarkoitettiin tavallisimmin juuri näiden alueiden kristittyä väestöä, ei Roomaa tai roomalaiskatolista kirkkoa. Esimerkiksi kun taolainen Tang-keisari Wuzong 800-luvun puolivälissä sulki kristityt luostarit, keisarillisessa määräyksessä sanottiin:
Tässä "Tai-ch'in" tarkoitti syyrialaisia kristittyjä ja Muh-hu zarathustralaisia.