Isis (järjestö)
Aiemmin al-Qaidaan kuulunut Isis erosi al-Qaidasta helmikuussa 2014[1] ja julistautui ”Islamilaiseksi valtioksi” ja kalifaatiksi. Isis menetti vuosina 2016–2017 tuntuvasti alueitaan. Joulukuussa 2017 sen Irakissa ja Syyriassa valtaamat alueet oli vallattu takaisin lähes kokonaan Isisiltä.
Isis (yhtye)
Isis oli yhdysvaltalainen avantgardistista post-rockia ja -metallia soittava yhtye, joka perustettiin Bostonissa, Massachusettsissa vuonna 1997. Kesäkuun lopussa vuonna 2010 yhtye päätti lopettaa toimintansa viimeisen kiertueensa jälkeen. Yhtyeen musiikillisia vaikuttajia olivat muun muassa Tool, The Melvins, Godflesh ja Neurosis. Yhtyettä pidettiin ensimmäisenä varsinaisena post-metal-yhtyeenä. HMS Isis (D87)
Alus pysyi 27. kesäkuuta jälkeen Kanaalin alueella saattue- ja partiotehtävissä varsinaisen maihinnousun päätyttyä. Aluksen kattilat puhdistettiin 12. heinäkuuta Portsmouthissa, josta se palasi 17. heinäkuuta partiomaan Ranskan rannikolle.[1] Propaganda
Yhdysvaltain julistama terrorisminvastainen sota vuoden 2001 New Yorkin terrorihyökkäyksen jälkeen oli Yhdysvaltain mittavin propagandaoperaatio toisen maailmansodan jälieen. Fraasilla oikeutettiin kaikki hyökkäykset maihin, joissa al-Qaida-terroristijärjestöllä väitettiin olevan vaikutusvaltaa ja aseita. Keskeisenä keinona kääntää maailman mielipide sodan kannalle Yhdysvallat käytti myöhemmin kyseenalaiseksi osoittautunutta väitettä Irakin joukkotuhoaseista. Irakin diktaattori Saddam Hussein esitettiin propagandassa uhkana hyvälle ja oikealle maailmanjärjestykselle, ja New Yorkin hyökkäyksestä vastannut al-Qaida esitettiin voimakkaampana ja yhteisempänä ryhmänä kuin mitä se todellisuudessa oli.[34] Diyala
Vuoden 2014 aikana, syyskuun alkuun mennessä noin 24 000 erityisesti eri vähemmistöuskontoja edustaneen irakilaisen kerrottiin muuttaneen Diyalan maakunnasta evakkoon jihadistijärjestö Isisin toimenpiteiden ja väkivaltaisuuksien varalta. Turvaa haettiin esimerkiksi Irakin Kurdistanista. Vuoden 2015 huhtikuuhun mennessä Irakin hallituksen joukot, joita tukivat šiiataistelijat ja kurdien peshmergajoukot, onnistuivat häätämään Isisin joukot maakunnasta. Isisillä arvioitiin kuitenkin säilyneen kyky terrori-iskuihin myös eturintaman takaisilla alueilla Diyalan maakunnassa. Abu Omar al-Shishani
Vapautumisensa jälkeen Batirashvili matkusti Syyriaan, jossa hän nousi sotakokemuksiensa avulla nopeasti kapinallisten joukossa. Hän komensi aluksi al-Qaidaan liitettyä Jaysh al-Muhajirin wa al-Ansar -nimistä ryhmittymää, joka koostui lähinnä ulkomaalaisista taistelijoista ja heistä osa oli Batirashvili tavoin tšetšeenejä. Batirashvilin saama salanimi "Shishani" tarkoittaa arabiaksi tšetšeeniä. Vuoden 2013 puolivälissä hän liittyi Isis-järjestöön, jonka johtaja Abu Bakr al-Baghdadi nimitti hänet järjestön pohjoisalueiden komentajaksi. Syyrian sisällissota
Jyrkän islamilainen Isis eteni vuonna 2014 merkittävästi Syyrian kapina-alueella.[27] Kurdit ajoivat Isisin pois Kobanesta.[28] Yhdysvallat ja YK lievensivät ISIS:n takia Assadin vastaista linjaansa[29][30][31] Sunnitaistelijat etenivät maalis-toukokuussa vuonna 2015[32][33] Assad ilmoitti heinäkuussa 2015, että armeija keskittyy miespulan takia puolustamaan vain tärkeitä alueita.[34] Venäjä ja Iran alkoivat tukea näkyvästi Assadia syksyllä 2015. Hallitus aloitti liittolaistensa ja Venäjän ilmaiskujen tukemana suurhyökkäyksen kapinallisia vastaan.[35] Hyökkäys eteni melko hitaasti ja kapinalliset käynnistivät paikoin vastahyökkäyksiä.[36] Isis (järjestö)
Isis pyrkii perustamaan kalifaatin, jollainen muslimeilla oli vuosina 632–661. Tuolloin hallinneiden kalifien aikana islam levisi vaatimattomista lähtökohdista nykyisen Iranin kaukaisemmilta alueilta nykyisen Libyan rannikolle. Isisin tavoitteena on levittää valtaansa, ensin Jordaniaan, Palestiinaan ja Libanoniin, ja lopulta koko islamilaiseen maailmaan.[71] Isis on ottanut kalifaatin perustamisen kirjaimellisesti, toisin kuin Egyptin Muslimiveljeskunta ja al-Qaida, joille kalifaatti on joko hengellinen idea tai vasta kaukaisen tulevaisuuden tavoite. Isisin armottoman väkivallan ja itsejulistetun kalifaatin vuoksi kaikki merkittävät jihadistiteoreetikot ovat tuominneet Isisin vääräoppiseksi.[68] Brittiläisen islamistijohtajan Anjem Choudaryn mukaan Isis on nyt kalifaatin perustettuaan aloittanut velvollisuutenaan olevan hyökkäys jihadin ei-islamilaisiin maihin. Kalifaatti pyrkii kylvämään kauhua viholliseensa brutaaleilla teoilla, jotta voitto nopeutuisi ja konflikti päättyisi. Islamilainen laki ei hyväksy valtioiden rajoja ja sallii vain korkeintaan kymmenen vuoden pituiset rauhansopimukset. Kalifin on käytävä jihadia vähintään kerran vuodessa, tai hän on syntinen. Kalifaatin edustajan lähettäminen esimerkiksi Yhdistyneisiin kansakuntiin on islamilaisessa laissa kiellettyä, sillä Jumala on ainoa auktoriteetti.[69] HMS Isis (D87)
HMS Isis palveli toisen maailmansodan puhjetessa Välimeren laivaston 3. Hävittäjälaivueessa. Alus siirrettiin 5. syyskuuta 1939 laivueen mukana läntisen reitin alaisuuteen suojaamaan saattueita. Se aloitti 7. syyskuuta matkansa Gibraltarilta Plymouthiin. Alus aloitti 11. syyskuuta saattueiden suojaamisen.[1] Osama bin Ladenin kuolema
Osama bin Laden, islamistijärjestö al-Qaidan perustaja, kuoli Abbottabadissa, Pakistanissa varhain toukokuun 2. päivän aamuna vuonna 2011.[1] Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n johdolla suoritetun ja koodinimen Operaatio Neptunuksen keihäs (Operation Neptune Spear) saaneen yhteisoperaation suoritti Yhdysvaltain merivoimien sodankäynnin kehitysryhmään (DEVGRU tai SEAL Team Six) kuuluva Navy SEALs-ryhmä apunaan Yhdysvaltain maavoimien johtama erityisoperaatioiden lennostorykmentti (160th Special Operations Aviation Regiment) sekä CIA:n toimijoita.[2][3][4][5] Isis (järjestö)
Venäjän ilmaiskujen avulla Syyrian armeija valtasi Palmyran takaisin Isisiltä[44] 25. maaliskuuta 2016. Yhdysvaltalaiset surmasivat Isisin kakkosmiehen[45]. Isis menetti huhtikuussa 2015 merkittävän huoltoreittinsä Turkkiin.[46] Isis (järjestö)
Isisiin ja sen edeltäjiin on viitattu usein nimellä Irakin Al-Qaida. Alkujaan Al-Qaida-kytkentäistä Isisiä edelsivät ja sitä tukevat monet yksittäiset taistelevat sunniryhmät. Irakin Al-Qaida erotti helmikuussa 2014 Isisin, koska se vastoin Al-Qaidan johdon määräystä yritti liittää itseensä paikallisen Al-Qaidan järjestön Al-Nusran rintaman.[128] Said Qutb
Qutb hirtettiin 1966, jolloin hänestä tuli liikkeen marttyyri. Terroristijärjestö Al-Qaidan johtokaksikko Ayman al-Zawahri ja Osama bin Laden perehtyivät hänen myöhäistuotantoonsa ja omaksuivat muiden ääri-islamistien tavoin sen sisällön. Tätä hänen elämäntyönsä vaihetta pidetään New Yorkissa syyskuussa 2001 tapahtuneiden iskujen taustana ja juurina. Vaikka nykyinen Egyptin Muslimiveljeskunta on tuominnut väkivallan käytön ja terroristijärjestöt, se ei ole ottanut etäisyyttä Qutbin myöhäisajatteluun vaan suhtautuu siihen välinpitämättömästi.[2] Isis (järjestö)
Helmikuun alussa 2015 Yhdysvaltain johtama kansainvälinen liittouma oli onnistunut pysäyttämään Isisin laajenemisen. Järjestö on joutunut perääntymään osassa valtaamiaan alueita. Yhdysvaltain tietojen mukaan taisteluissa on surmattu elokuusta 2014 tammikuuhun 2015 mennessä yhteensä noin 6000 Isisin jihadistia ja jopa puolet Isisin ylimmistä komentajista on kuollut.[29] Isis (järjestö)
Talibanin kaaduttua Afganistanissa 2001 Zarqawi pakeni ryhmänsä kanssa Irakiin ja ryhtyi rakentamaan sinne salaista verkostoaan. Zarqawin ryhmä nimeltä ”Yksijumalaisuus ja jihad” alkoi tehdä iskuja maata miehittäneitä yhdysvaltalaisjoukkoja sekä shiioja vastaan. Ryhmä hyväksyttiin al-Qaidaan vuonna 2004, ja näin siitä tuli Irakin al-Qaida.[6] Järjestö hyökkäili Yhdysvaltain johtaman liittouman joukkoja ja irakilaisia siviilejä vastaan räjähtein, itsemurhapommituksin ja panttivankien mestaamisin. He pyrkivät painostamaan ulkomaalaisia joukkoja ja yrityksiä lähtemään Irakista, saamaan irakilaisia lopettamaan Yhdysvaltojen ja Irakin hallituksen tukemisen, sekä houkuttelemaan lisää jäseniä.[7] Afganistanin sota (2001–)
Al-Qaidan johtaja Osama bin Laden surmattiin toukokuussa 2011 Pakistanin Abbottabadissa. Presidentti Barack Obama on asettanut joukkojen vetäytymisen takarajaksi vuoden 2014 loppuun. Päävastuu sodasta luovutettiin Afganistanin turvallisuusjoukoille 28. joulukuuta 2014. Irakin Kurdistan
Irakin kuningaskunta päättyi vallankaappaukseen 14. heinäkuuta 1958. Uuden väliaikaisen perustuslain artikla 23 tunnusti kurdit arabien kumppaneiksi uudessa tasavallassa, mutta valtion ja kurdien välille puhkesi silti yhteenottoja jälleen syyskuussa 1961, ja ne jatkuivat ajoittain 1960-luvun ajan. Vuoden 1958 vallankaappauksella valtaan noussut kenraali Abdulkarim Qasim kukistui uudessa vallankaappauksessa helmikuussa 1963. Baath-puolue nousi hetkellisesti valtaan hänen jälkeensä ja vakiinnutti valtansa kahdella erillisellä vallankaappauksella vuonna 1968. Baath-puolueen johtaja Saddam Hussein neuvotteli vuonna 1970 Mustafa Barzanin kanssa maaliskuun manifestin, jonka perusteella kurdeille myönnettiin huomattavan suuri autonomia. Kumpikaan puoli ei lopulta kuitenkaan luottanut toiseensa, ja yhteenotot alkoivat jälleen vuonna 1974. Irakin–Iranin sodan aikana kurdit asettuivat Iranin puolelle, ja Saddam kosti tämän kemiallisin asein kansanmurhan mittakaavan saaneen al-Anfal-kampanjan aikana Ali Hasan al-Majidin johdolla. Isis (järjestö)
Amnesty Internationalin mukaan Isis on syyllistynyt etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen etniseen puhdistukseen Pohjois-Irakissa "historiallisessa mittakaavassa". Erikoisraportissaan Amnesty kuvaa miten Isis on "systemaattisesti ottanut kohteekseen muut kuin arabi- ja sunnimuslimiyhteisöt, tappaen ja kaapaten satoja, mahdollisesti tuhansia, ja on pakottanut yli 830000 ihmistä lähtemään alueilta jotka se oli vallannut 10. kesäkuuta 2014 mennessä". Näitä ihmisryhmiä ovat Assyrian kristityt, turkmeeni-šiiat, šabakit, jesidit, kakait, ja Sabean mandealaiset, jotka ovat eläneet yhdessä vuosisatoja Nineveh'n provinssissa. Suuria osia kyseisistä alueista on nyt Isisin hallinnassa.[100][101] Al-Qaida
Al-Qaida on periaatteessa ollut pääkohde Yhdysvaltojen presidentti George W. Bushin syyskuussa 2001 julistamassa sodassa terrorismia vastaan. Yhdysvallat hyökkäsi loppuvuodesta 2001 Afganistaniin ja kukisti sitä johtaneen ääri-islamilaisen Taliban-ryhmittymän näiden kieltäydyttyä luovuttamasta Osama bin Ladenia ja al-Qaidaa Yhdysvalloille. Osama bin Ladenin onnistui kuitenkin ilmeisesti päästä pakoon. Monia al-Qaidan jäseniä kuitenkin piileskelee Afganistanissa ja Pakistanin Afganistanin vastaisella rajaseudulla. Isis (järjestö)
Isis, myös ISIS ja IS ( (IS), , ’’ad-daula al-islāmiyya’’, Islamilainen valtio) tai ISIL ja Daesh on pohjoisessa Irakissa ja Syyriassa toimiva jihadistijärjestö. Isis hallitsi osia Syyriasta ja Irakista vuosina 2014–2017. Järjestö perusti 29. kesäkuuta 2014 alueelle islamilaiseen šaria-lakiin pohjautuvan kalifaatin. Järjestöä johtaa kalifiksi nimitetty Abu Bakr al-Baghdadi. Pyhää sotaa käyvän Isisin perusta on salafismissa ja wahhabismissa. Isis tunnetaan maailmalla vastustajien julmasta kohtelusta ja terrorismista. Monet maailman valtiot pyrkivät kukistamaan Isisin, koska pitävät sitä maailmanlaajuisena uhkana. Jarmukin pakolaisleiri
Yhdistyneet kansakunnat neuvotteli Syyrian hallituksen ja Isis-järjestön taistelijoiden välille sopimuksen, jonka mukaan Isis olisi vetänyt noin 2 000 taistelijaansa leiriltä ja olisi saanut takeet turvallisesta vetäytymisestä Syyrian hallitukselta. Suunnitelmaa lykättiin, kun tarkoitettua vetäytymisreittiä hallinneen kapinallisjärjestö Jaysh al Islamin johtaja Zahran Alloush sai surmansa ilmaiskussa joulukuussa 2015. Vuonna 2018 Syyrian armeija kukisti alueen kapinallisjoukot sotilasoperaatioiden ja kyydityssopimusten avulla. Viimeisenä alueella olivat Isis-järjestön taistelijat, jotka kyyditettiin armeijan ja Isis-järjestön välillä solmitun sopimuksen mukaisesti muualle toukouussa 2018. Jarmukin valtauksen myötä Syyrian armeija hallitsi koko Damaskoksen aluetta. Al-Qaida
Vuonna 2007 al-Qaidan on arvioitu vahvistaneen asemiaan etenkin Libanonissa, Syyriassa ja Jordaniassa. Gazassa Hamasiin pettyneet palestiinalaismilitantit ovat siirtyneet radikaalimman al-Qaidan kannattajiksi. al-Qaida on myös värvännyt tehokkaasti tukijoita Libanonissa ja Syyriassa edelleen pakolaisleireillä elävien palestiinalaisten joukosta. Toukokuussa al-Qaidaan yhteyksissä ollut Fatah al-Islam, jonka jäsenet ovat entisiä maltillisen ja sekulaarin Fatahin kannattajia, ottivat yhteen Libanonin armeijan kanssa, ja liike on nousemassa jopa Hizbollahin vastavoimaksi.[15] Irakin al-Qaida
Irakin al-Qaidan perustamisen taustat voidaan jälijttää sen perustajan Abu Musab al-Zarqawin radikalisoitumiseen. Jordanialaisen Zarqawin isän kuoltua Zarqawin ollessa 17-vuotias hän lopetti koulunkäynnin ja joutui ongelmiin alkoholin ja huumeiden kanssa. Hän joutui vankilaan 1980-luvulla ja vapautui vuonna 1988 yleisen armahduksen myötä. Vankilassa ollessaan hän oli tutustunut radikaaliin islamiin ja vähän vapautumisensa jälkeen hän matkusti Pakistaniin osallistuakseen Afganistanin sotaan Neuvostoliittoa vastaan. Pakistanin Peshawarissa Zarqawi tapasi Abu Muhammad al-Maqdisin, jonka kanssa hän perusti sittemmin ensimmäisen radikaalijärjestönsä nimeltä Bayat al-Imam. Kabulin kukistumisen jälkeen vuonna 1992 Zarqafi ja Maqdisi palasivat Jordaniaan, jossa Bayat al-Imamin tarkoituksena oli kaataa maata hallitseva kuningas. Jordanian tiedustelupalvelu pidätti Zarqawin elokuvateatteriin tehdyn itsemurhaiskun jälkeen vuonna 1993 ja hänet tuomittiin 15-vuodeksi vankilaan. Vankilaan päätyi myös Maqdisi. Vankilassa parivaljakko sai seuraajia ja järjestön toiminta ulottui pian myös vankilan ulkopuolelle. Zarqawi alkoi julkaista omia uskonnollisia mielipiteitään, joita päätyi myös vankilan ulkopuolelle ja joihin tutustui lopulta myös Afganistanissa tuolloin toiminut Osama bin Laden. Zarqawi vapautui vuonna 1999 jälleen yleisen armahduksen avulla. Vapautumisensa jälkeen hän matkusti Afganistaniin, jossa hän tapasi bin Ladenin. Bin Ladenin hänelle antaman 5 000 dollarin apurahan avulla Zarqawi alkoi värvätä tukijoita pääasiiassa Euroopassa asuvien jordanialaisten, palestiinalaisten ja syyrialaisten keskuudesta ja koulutti näitä leirillä Afganistanissa Heratin kaupungissa. Kalifi
Vuoden 2014 kesäkuun lopussa jihadistisen Isis-järjestön johtaja Abu Bakr al-Baghdadi julistautui Isisin Irakissa ja Syyriassa valtaaman alueen kalifiksi.[4] Marawin taistelu
Vuonna 2014 Abu Sayyafin komentaja Isnilon Hapilon vannoi uskollisuudenvalan Isis-järjestölle, mikä johti Abu Sayyafin hajoamiseen eri ryhmittymiin. Hapilon siirtyi Abu Sayyafin perinteiseltä tukialueelta Sululta ja Basilanilta Mindanaolle, jossa hän liittoutui kolmen pienen ääri-islamilaisen liikkeen kanssa. Yksi näistä oli Maute-ryhmä, jonka olivat perustaneet veljekset Omar ja Abdullah Maute. Veljeksillä oli sukusiteitä MILF-järjestöön, joka on sittemmin pyrkinyt tekemään pesäeroa islamilaisten liikkeiden ääripäihin. Maute-ryhmä alkoi tehdä iskuja vuonna 2013 ja esimerkiksi elokuussa 2016 he vapauttivat 23 vankia hyökkäyksessä Marawin vankilaan. Tammikuussa 2016 ryhmä valtasi Butigin kaupungin, mutta keskushallinnon joukot valtasivat sen takaisin helmikuussa. Matkustaminen Syyriaan oli vaikeutunut merkittävästi vuoden 2016 puoliväliin mennessä, jolloin Isis-järjestön johto alkoi kannustaa kannattajiaan jihadiin Filippiineillä. Kesäkuussa 2016 järjestö julkaisi videon, jossa taistelijoita Indonesiasta, Malesiasta ja Filippiineiltä kehotettiin matkustamaan Syyrian sijaan Filippiineille. Marawin valtausta suunniteltiin ilmeisesti ramadanin ajaksi sen propaganda-arvon takia ja taistelun uskottiin tuovan järjestön riveihin uusia vapaaehtoisia. Isis (järjestö)
22. toukokuuta järjestö oli ottanut haltuunsa Syyriassa Palmyran kaupungin. Isisin pelättiin tuhoavan alueen arkeologisen kohteen, kuten se oli tehnyt muinaismuistoille Irakissa. Se sai haltuunsa myös viimeisen Irakin–Syyrian rajanylityspaikan Tunefissa.[34] Raqqa
Syyrian sisällissodan aikana vuosina 2012 ja 2013 hallituksen joukot menettivät ensin hallintansa suuressa osassa al-Raqqan maakuntaa ja maaliskuussa 2013 al-Nusran rintaman ja Ahrar al-Shamin taistelijat hyökkäsivät itse kaupunkiin. 4. maaliskuuta 2013 kaupungista tuli ensimmäinen kapinallisten käsiin päätynyt maakunnallinen keskus. Kapinallisten joukossa oli myös Isis-järjestön taistelijoita, jotka ottivat kaupungin kokonaan haltuunsa vuoden 2014 alussa. Sekä Syyrian asevoimat, Yhdysvaltojen johtama liittouma että Venäjä ovat sittemmin kohdistanet ilmaiskuja kaupunkiin tai sen lähistölle. Raqqaa pidettiin pitkään järjestön epävirallisena pääkaupunkina, mutta vuoden 2017 alkupuolella Isis on siirtänyt virkailijoitaan Mayadinin kaupunkiin Dayr al-Zawrin maakuntaan. Irakin vastarinta
Yhdysvaltain hallinto puolusti Irakin sotaa sillä, että al-Qaida kouluttaa siellä taistelijoitaan. Tämä tieto on osoittautunut vääräksi, mutta Yhdysvaltain miehityksen myötä al-Qaidan väitetään toimivan aktiivisesti Irakissa. Abu Mus’ab al-Zarqawi ilmestyi julkisuuteen aluksi Al-Tawhid Wal-Jihad-sissiryhmän johdossa. Al-Tawhid Wal Jihad sai kuuluisuutta panttivankien mestausvideoilla, joista osa osoittautui kuitenkin väärennöksiksi. Al-Qaidan johtaja Osama bin Laden nimitti Zarqawin varamiehekseen lokakuussa 2004. Al-Zarqawi vannoi Internetissä julkaistuissa lausunnoissa uskollisuutta Osama bin Ladenille ja alkoi käyttää nimeä: Irakin al-Qaida. Al-Qaida
Al-Zarqawin saatua surmansa Yhdysvaltain ilmaiskussa kesällä 2006 Irakin al-Qaidan johtajaksi nousi egyptiläinen Abu Ayyub al-Masri joka tunnetaan myös nimellä Abu Hamza al-Mujahir. Mosulin valtaus 2014
Mosulin romahtaessa 10. kesäkuuta kaikkiaan neljä irakilaista divisioonaa oli luhistunut. Tuhansia sotilaita oli surmattu tai jäänyt vangiksi. Isis-järjestön taistelijat etenivät edelleen nopeasti kohti etelää, saavuttaen pian alueita vain 150 kilometrin päässä maan pääkaupunki Bagdadista. Mosul jäi kuitenkin lopulta suurimmaksi järjestön käsiin jäämistä irakilaiskaupungeista. Hieman valtauksen jälkeen Isis-järjestön johtaja Abu Bakr al-Baghdadi julistautui kalifiksi Mosulin al-Nurin moskeijassa. Irakin armeija palasi kaupunkiin vasta vuoden 2016 lopussa ja Mosulin taistelu kesti kahdeksan kuukauden ajan. Syyskuun 11. päivän terroriteot
Al-Qaida perustettiin vuonna 1989, kun Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista. Järjestön perustana oli 1980-luvulla maahan saapuneiden vapaaehtoisten taistelijoiden verkosto. He kävivät Neuvostoliiton vastaista pyhää sotaa jihadia ja saivat rahoitusta sekä Yhdysvalloista että Saudi-Arabiasta.[87] Vuosina 1985–1992 arviolta 12500 ulkomaalaista sai koulutusta pommien teossa, sabotaasissa ja kaupunkisodankäynnissä leireillä, jotka perustettiin CIA:n avustuksella[88]. On epäilty, että CIA olisi kouluttanut myös Osama bin Ladenia. 1990-luvun alussa al-Qaida toimi Sudanissa, mutta vuoden 1996 jälkeen järjestön päämaja ja harjoitusleirit muutettiin Afganistaniin, missä bin Laden loi kiinteät suhteet talebaneihin.[87] Vuonna 1996 bin Laden antoi ensimmäisen fatwansa. Siinä hän julisti sodan amerikkalaisia vastaan, koska heillä oli Saudi-Arabiassa joukkoja, jotka miehittivät maata, jossa on kaksi muslimien pyhää kaupunkia.[89] FBI:n entisen johtajan Louis J. Freehin mukaan vuoden 1996 fatwa merkitsi al-Qaidan antamaa sodanjulistusta Yhdysvalloille[90]. Khūzestān
Vuoden 1978 arabityöläisten lakko oli suuressa osassa šaahin kaatamisessa, jota seurasi islamilainen vallankumous. Arabit tukivat alkuvaiheessa vallankumousta, jossa vasemmistolaiset ja sekulaarit puolueet olivat mukana. Irak vetäytyi vaatimuksestaan alueeseen varapresidentti Saddam Husseinin ja Iranin šaahi Algierin sopimuksessa maaliskuussa 1975 turvatakseen pääsynsä Persianlahdelle Shatt al-Arabia pitkin. Irak sanoi irti sopimuksen 17. syyskuuta 1980 Iranin islamilaisen vallankumouksen jälkeen. Khūzestān oli Iranin–Irakin sodassa Irakin alkuvaiheen etenemisen pääasiallinen suunta ja maakunta tuhoutui sodassa pahoin. Irakin joukot ajettiin maakunnassa 1982 Iranin Jerusalem-hyökkäyksessä. Irak toivoi Khūzestānin arabien nousevan iranilaisia vastaan, mitä ei tapahtunut, vaan suurin osa palveli Iranin armeijassa. Islamilaisen Maghrebin al-Qaida
Islamilaisen Maghrebin al-Qaidan johtajana toimii Abou Mossab Abdelwadoud, jonka uskotaan olleen asemassaan vuodesta 2004 lähtien. Toinen tunnettu järjestön johtohahmo oli Mokhtar Belmokhtar, joka kuitenkin erosi liikkeestä vuonna 2012 jouduttuaan erimielisyyksiin muun johdon kanssa. Islamilaisen Maghrebin al-Qaidalla oli noin 1 000 jäsentä Algeriassa ja jonkin verran vähemmän Sahelin alueella Tšadissa, Malissa ja Mauritaniassa. Sillä oli soluja myös Nigeriassa, Libyassa ja Tunisiassa. Monet järjestön johtajista olivat Neuvostoliiton vastaisen Afganistanin sodan veteraaneja. Abu Mohamed al-Adnani
Abu Mohamed al-Adnani oli merkittävässä asemassa Al-Qaidassa. Al-Qaidan heikennyttyä hän jäi vuonna 2005 Yhdysvaltojen vangiksi ja vapautui 2010. Isis oli tuolloin jo perustettu, ja Al-Adnani liittyi siihen. Ilmaisku Nangarhariin 2017
Isis-järjestön Afganistanin haara eli Vilayat Khorasan perustettiin tammikuussa 2015. Afganistanin haara oli Isisin ensimmäinen arabimaailman ulkopuolella. Haaraan liittyi jäseniä Afganistanin Helmandin, Zabulin, Farahin, Logarin ja Nangarharin maakunnissa. Järjestö menetti kuitenkin osan aluksi valtaamistaan alueista taisteluissa Afganistanin armeijaa ja Taliban-järjestöä vastaan. Järjestön päätukikohta Afganistanissa on ollut Nangarharissa, jonka itäosat Isis valtasi vuoden 2015 puolivälissä. Alue on lähellä Pakistanin heimoalueita, jolla monien järjestön johtajien uskotaan olevan. Yhdysvallat on tehnyt Isisiä vastaan useita ilmaiskuja, joissa on saanut surmansa satoja sen taistelijoita. Khalid al-Mihdhar
Vuoden 1999 keväällä al-Qaidan perustaja Osama bin Laden sitoutui tukemaan juonta syyskuun 11. päivän iskuista, joka oli pääasiassa Khalid Sheikh Mohammed suunnittelema. Mihdhar ja Hamzi olivat ensimmäisen operaatioon valitun ryhmän joukossa, yhdessä Tawfiq bin Attashin ja Abu Bara al Yemenin kanssa. Mihdhar oli viettänyt aikaa al-Qaidan leireissä 1990-luvulta lähtien, joten hän oli tunnettu ja oli kiinnittänyt Bin Ladenin huomion. Mihdhar oli hyvin innokas osallistumaan jihadiin Yhdysvaltoja vastaan ja hankki itselleen vuoden mittaisen viisumin Jeddan suurlähetystöstä heti passinsa saatuaan. Isis (järjestö)
Isis valtasi elokuussa 2015 al-Qarytainin kaupungin, jossa sijainneen 400-luvulta peräisin olleen Pyhän Elianin luostarin se tuhosi raivaustraktoreilla.[127] Isis (järjestö)
Isis julkaisi helmikuussa 2015 sadistisen videon, jossa siepattu jordanialainen hävittäjälentäjä poltetaan elävältä. Tämän seurauksena tuhannet ihmiset marssivat Jordaniassa Isisiä vastaan. Jordania käynnisti pian rajut ilmapommitukset Isisiä vastaan ja sanoi, että kostoisku on vasta alussa. Jopa terroristiverkosto al-Qaidan toimintaa inspiroinut jordanialainen jihadistisaarnaaja Abu Mohammad al-Maqdisi totesi, ettei "mikään uskonto hyväksy" Isisin julmuuksia.[29] Isis (järjestö)
Joidenkin tietojen mukaan al-Baghdadi loukkaantui vakavasti ilmahyökkäyksessä maaliskuussa 2015, ja hänen tilalleen johtajaksi tuli Abu Alaa al-Afri. Irakin puolustusministeriön mukaan al-Afri kuoli ilmaiskussa toukokuussa 2015.[75] Isisin historia
Marraskuussa 2015 kurdit valtasivat Isisiltä Yhdysvaltain ilmatuen turvin Sinjarin, jolloin Isisin huoltotie Mosulin ja Raqqan välillä katkesi..Isis menetti joulukuun lopussa Ramadin kaupungin Irakissa. Isis alensi Raqqassa olevien taistelijoidena palkkoja puolella. Syyrian hallitus käänsi sotatoimensa helmikuussa enemmän Isisiä vastaan, minkä järjestö kosti pommi-iskuin. Isis (järjestö)
Vuoden 2014 alkupuolella Isis vakiinnutti otteensa Itä-Syyriasta ja oli hankkinut jo valtavan sotakassan valloittamistaan öljykentistä, veroista ja sotasaaliista. Al-Nusran taistelijat ja ulkomaalaiset taistelijat liittyivät siihen tuhansittain. Syyrian hallitsija Bašar al-Assad oli jättänyt Isisin rauhaan, sillä se uhkasi Assadin omia vastustajia.[20] Myöskään kansainvälinen yhteisö ei puuttunut vielä vuosina 2012–2014 Isisin kasvuun, mikä edesauttoi sen laajenemista ja vahvistumista.[21] Esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mukaan Barack Obaman haluttomuus puuttua Syyriaan tuki Isisin nousua.[22] Yhdysvalloissa on ollut tiettyä haluttomuutta puuttua Isisin toimiin Syyriassa. Esimerkiksi arvovaltaisen, demokraatteja lähellä olevan The New York Timesin ulkomaankolumnisti Thomas Friedman on vuonna 2015 ehdotellut aseiden toimittamista Isisille ja kyseenalaistanut presidentti Trumpin toimet järjestöä vastaan Syyriassa. Tämän logiikan takana on se, että Isis taistelee Syyrian hallitusta, Iranin joukkoja, Hizbollahia ja Venäjää vastaan. Friedman vertaa Isisiä Afganistanin mujahideeneihin, joita USA tuki 1980-luvulla.[23][24] Syyrian sisällissodan tapahtumat 2013
Irakin Al Qaida ilmoitti 8. huhtikuuta 2013 yhdystyvänsä Jabhat al-Nusran rintaman kanssa Isis:iksi, minkä Nusran rintama kiisti. Tämän jälkeen Isis alkoi laajeta Pohjois-Syyriassa taistellen muita jihadistikapinallisakin vatsaan ja oli vuoden loppuun mennessä yksi alueen voimakkaimista ryhmistä Kesäkuussa Isisin jäsen tappoi erään FSA:n komentajan.
Elokuussa 2013 Isisin taistelijat valtasivat erään lentotukikohdan Aleppon lähellä.
Syyskuussa Iiss-taistelijat valtasivat Azazin rajanylityspaikan lähellä Turkin rajaa. Irakin kriisi
Isisin edeltäjän JTJ:n Jama'at al-Tawhid wal-Jihad perusti vuonna 1999 Jordaniassa Abu Musab al-Zarqawi. Siellä JTJ pyrki kaatamaan luopioina pitämänsä hallinnon. Takfir-aatetta tukevaa islamin suuntausta edustava JTJ alkoi taistella shiioja vastaan.
JTJ levittäytyi Irakiin ja liittyi al Qaidaan. Kun Yhdysvallat valtasi Irakin, järjestö alkoi puolen vuoden sisään tehdä pommi-iskuja shiiojen moskeijoihin.
Irakin al Qaida yhdistyi muutaman muun jihadistijärjestön kanssa "Irakin islamilaiseksi valtioksi" ISI. Vuonna 2011 ISI tunkeutui Syyriaan. Järjestö kiihdytti pommi-iskujaan vuonna 2012. Isis valtasi kapinakaupunki Fallujan vuoden 2013 lopussa. Nasir al Vahiši
Al Vahiši syntyi vuonna 1976. Hän vietti aikaa uskonnollisissa opistoissa. Vuonna 1998 hän matkusti Afganistaniin ja liittyi siellä al-Qaidaan. Hän toimi järjestön perustajan Osama bin Ladenin henkilökohtaisena avustajana. Joulukuussa 2001 al Vahiši soti Tora Boran yhteenotossa, jossa Britannia, Pohjoinen liitto, Saksa ja Yhdysvallat joukkosurmasivat Afganistanin islamilaisen emiirikunnan jäseniä. Emiirikunnan jäseniä on kerrottu kuolleen 200 ja liittouman jäseniä ei yhtään. Sen jälkeen al Vahiši joutui pakenemaan Iraniin, jossa hänet pidätettiin. Vuonna 2003 Al Vahiši kuljetettiin Jemeniin. Häntä pidettiin vangittuna Sanaassa. Helmikuussa 2006 hän ja 22 muuta al-Qaidan jäsenyydestä epäiltyä ihmistä pääsi karkaamaan vankilasta. Suurin osa heistä vangittiin uudelleen tai murhattiin. Al Vahiši ja Qasim al Raimi eivät jääneet kiinni. Irakin kriisi
13. kesäkuuta Isis oli alle 100 km päässä Bagdadista. Nyt Isisin eteneminen hidastui ja pysähtyi.
Monet siviilit pakenivat Isis:iä, mutta jotkut tervehtivät heitä vapauttajina. Isis surmasi satoja siviilejä Mosulissa. Šiiojen puolisotilaalliset joukot tulivat Irakin armeijan avuksi, muun muassa puolustamaan Aamarran pyhää kaupunkia. Irakin armeija valtasi joitain Isisin miehittämiä kohteita takaisin. Mutta 17. kesäkuuta 2014 Isis taisteli 50 km päässä Bagdadista, Baquban kaupungissa missä šiiataistelijat teloittivat sunnivankeja. Isis valvoi vielä lähempänä Bagdadia olevia Fallujan ja Karman kaupunkeja. Irak pyrki sulkemaan pääsyn internetiin, jossa levisivät kuvat Isis:n tekemistä Irakin sotilaiden joukkoteloituksista. 18. kesäkuuta 2014 Irakin hallitus pyysi Yhdysvalloilta ilmaiskuja Isis:tä vastaan. 2010-luku
Irakin sota julistettiin virallisesti päättyneeksi vuonna 2010, ja viimeiset Yhdysvaltojen joukot poistuivat maasta joulukuussa 2011. Vuonna 2011 al-Qaedan perustaja Osama bin Laden löydettiin ja surmattiin piilopaikkaansa Pakistanissa. Khorasan-ryhmä
Khorasan-ryhmästä oli vain vähän julkista tietoa ennen kuin Yhdysvallat teki sen tukikohtia vastaan ilmaiskuja syyskuussa 2014. Yhdysvaltojen mukaan iskut kohdistettiin ryhmän pommintekolaitoksia, koulutusleirejä ja muita rakennuksia vastaan. Ryhmään uskotaan kuuluvan noin 50 jäsentä, joita on tullut Afganistanista ja Pakistanista, eli alueelta, jonka jihadistit tuntevat nimellä Khorasan. Nimitys khorasan-ryhmä on kuitenkin peräisin ilmeisesti amerikkalaisista lähteistä. Ryhmässä on jäseniä myös Pohjois-Afrikasta ja Tšetšeniasta. Yhdysvaltojen mukaan ryhmän lähetti Syyriaan Al-Qaida-johtaja Ayman al-Zawahiri ja he saivat tiloja ja maata Syyriassa toimivalta Al-Nusran rintamalta. Ryhmän johtajana on väitetty toimivan Muhsin al-Fadhli. Jotkut tutkijat ovat kuitenkin pitäneet häntä ennemminkin saarnamiehenä kuin johtajana. Al-Qaida
Järjestöä johtaa Aiman al-Zawahri, mutta rakenteeltaan se on hajautettu verkosto, jonka osat voivat toimia itsenäisesti. Bin Laden (K.I.A) lähimpineen ei enää voi käyttää esimerkiksi digitaalisia viestintäkeinoja sähköisen tiedustelun takia. Aiheeseen erikoistunut asiantuntija Jason Burke on kertonut Iltalehden mukaan[12] The Observer -lehdessä 10. heinäkuuta 2005, että kun bin Ladenin ote järjestön johdossa on heikentynyt, eri terroristisolujen aikeet ja motiivit ovat tulleet entistä arvaamattomammiksi. Burke uskoo, että Lontoon heinäkuun 2005 iskujen tekijät ajattelevat käyvänsä suurta sotaa oikean ja väärän, sivistyksen ja barbarian välillä. Silloin heidän mielestään kaikki keinot olisivat sallittuja. Isisin historia
Isis menetti lokakuussa 2017 Hamam al - Alilin. Irakin joukot valtasivat 3. marraskuuta al Qaimin kaupungin, joka on lähellä Syyrian rajaa. Syyrian maan armeija valtasi samaan aikaan Deir Ezzorin.
Niinpä marraskuun alussa Isisillä oli enää vain muutamia kaupunkeja lähinnä Eufratin varrella. Isis (järjestö)
Islamilainen valtio menetti kaikki hallitsemansa alueet vuoteen 2010 mennessä. Huhtikuussa Yhdysvallat surmasi järjestön kaksi ylintä johtajaa ja seuraavien kuukausien aikana surmasi tai vangitsi yli 30 lisää. Järjestö valitsi uudeksi johtajakseen Abu Bakr al-Baghdadin.[16] Abu Bakr vakiinnutti aluksi asemansa järjestön johdossa ja alkoi sen jälkeen elvyttää romahtaneen Islamilaisen valtion toimintaa. Järjestö loi strategian, johon kuului esimerkiksi jihadistien yhdistäminen saman ohjelman alle, hallittujen alueiden ihmisten elinolojen parantaminen, sekä mediastrategia.[17] HMS Isis (D87)
Alus suojasi 12. toukokuuta saattuetta Sudanlahteen, josta se suojasi 15. toukokuuta SS Lossiebankin ja SS Niew Zeelandin Aleksandriaan. Alus määrättiin 20. toukokuuta tukemaan joukkojen taistelua ja mahdollisesti evakuoimaan ne Kreetalta. Se suojasi 23. toukokuuta Aleksandriaan palaavia aluksia. HMS Isikselle kuormattiin seuraavana päivänä Aleksandriassa joukkoja vietäväksi Kreetalle, mutta se ei kyennyt laskemaan niitä maihin. Alus palasi 25. toukokuuta Aleksandriaan.[1] Al-Nusran rintama
Huhtikuussa 2013 Irakin islamilaisen valtion (ISI) komentaja Abu Bakr al-Baghdadi ilmoitti, että al-Nusran rintama on Irakin al-Qaidan jäsen. Abu Bakr ilmoitti kahden ryhmän yhdistyvän ja muodostavan Isis-järjestön (Irakin ja Levantin/Suur-Syyrian islamilainen valtio). Sen johtaja Abu Mohammed al-Joulani kielsi yhdistymisen ja ilmoitti olevansa uskollinen al-Qaidan johtajalle Aiman al-Zawahrille. Aleppon taistelu 2012–2016
Isisin asejoukot toimivat Aleppossa viimeistään vuodesta 2013, mutta vain hajanaisesti. Muut kapinalliset ajoivat Isisin ulos itse kaupungista vuonna 2014. Abu Mus’ab al-Zarqawi
Hän ilmestyi julkisuuteen aluksi Tawhid- ja Jihad-sissiryhmien johdossa, jotka liitettiin vuoden 2004 lopulla al-Qaidaan. Vuonna 2004 Tawhid ja Jihad saivat kuuluisuutta amerikkalaisten panttivankien mestausvideoilla. Al-Zarqawi ei itse esiintynyt julkisuudessa toisin kuin Osama bin Laden, ja tiedot hänestä ovat hajanaisia. Ensi kerran hänet nähtiin videolla huhtikuussa 2006. Yhdysvallat väitti haavoittaneensa al-Zarqawia vuoden 2005 hyökkäyksessä ja tarjosi hänestä 25 miljoonan dollarin palkkion, saman verran kuin Osama bin Ladenista. Al-Zarqawin merkityksestä Irakin terrorismissa oli erilaisia näkemyksiä, ja Yhdysvaltojen on väitetty liioitelleen hänen asemaansa. Abu Omar al-Baghdadi
Abu Omar al-Baghdadi (syntyjään Hamid Dawud Mohamed Khalil al Zawi), ; 1959 – 18. huhtikuuta 2010 Tikrit, Irak) oli Irakin al-Qaidan Islamilaisen valtion (tunnetaan nykyisin nimellä Isis) johtaja vuodesta 2006 kuolemaansa saakka. Hänen jälkeensä järjestön johtajana on toiminut kalifi Abu Bakr al-Baghdadi, joka ei nimestään huolimatta ole sukua Abu Omarille. Michel Aflaq
Yhdistynyt arabitasavalta hajosi vuonna 1961, mikä oli Aflaqille helpotus. Syyriassa pidettiin jälleen vaalit ja Baath-puolue sai nyt 20 kansanedustajaa. Vuonna 1962 pidetyssä puoluekokouksessa nousi esiin ajatus vallankaappauksesta. Aflaq asettui ajatuksen kannattajaksi. 
Irakiin oli myös perustettu Baath-puolue. Se kaappasi maassa vallan helmikuussa 1963. Syyriassa valta kaapattiin 8. maaliskuuta 1963 ja siviilipresidentti Nazim al-Kudsi syrjäytettiin. Syyriassa uusi hallitus muodostettiin sekä Baath-puolueen että Nasserin kannattajista. Nasser piti vallankaappauksia itselleen uhkana ja hänen propagandakoneistonsa hyökkäsi Baath-puoluetta vastaan. Seurauksena oli välien lopullinen katkeaminen.  2017
1. lokakuuta – Ainakin 58 ihmistä kuoli ja yli 500 loukkaantui ampumavälikohtauksessa Las Vegasissa. 4. lokakuuta - 4 amerikkalaista ja 5 nigeriläistä sotilasta kuoli Isis-järjestön väijytyksessä Nigerissä. 14. lokakuuta – Rekkaan lastattu pommi tappoi ainakin 320 Mogadishussa Somaliassa. Maan turvallisuusviranomaiset syyttivä al-Shabaab-järjestöä. Presidentti Mohamed Abdullahi Mohamed julisti kolmen päivän maansurun.[30] 17. lokakuuta – Yhdysvaltain tukemat Syyrian demokraattiset joukot valtasivat Raqqan, joka oli ISISin de facto pääkaupunki. Yhdysvaltain ilmapommitusten sanotaan tuhonneen aiemman 200000asukkaan kaupungin maan tasalle.[31][32] 26. lokakuuta – Neljä ihmistä kuoli ja viisi loukkaantui henkilöjunan ja puolustusvoimien maastokuorma-auton törmäyksessä rautatien tasoristeyksessä Raaseporissa. Surmansa saaneista kolme oli varusmiehiä ja yksi junan matkustaja. 27. lokakuuta – Espanjan Katalonian maakunnan parlamentti julisti itsenäisyyden. Kataloniassa järjestettiin aiemmin kansanäänestys itsenäisyydestä, jossa äänesti 43 % äänioikeutetuista, ja äänestäneistä jopa 90 % kannatti itsenäisyyttä. Espanjan korkein oikeus tuomitsi äänestyksen laittomaksi.[33] 28. lokakuuta – Islannin ennenaikaiset parlamenttivaalit. Itsenäisyyspuolue säilyi suurimpana puolueena. Vilayat Khorasan
Afganistanin haara oli ensimmäinen kerta, kun Isis levittäytyi virallisesti arabimaailman ulkopuolelle. Vuoden 2015 alkupuoliskolla Isis levittäytyi suuriin osiin Nangarharin maakuntaa, josta tuli järjestön epävirallinen päätukikohta Afganistanissa. Järjestö levisi myös vähintään neljään muuhun maakuntaan, Helmandiin, Zabuliin, Farahiin ja Logariin. Pienempiä Isisin hallitsemia alueita on joidenkin tietojen mukaan myös Ghaznissa ja Afganistan pohjoisissa maakunnissa. Järjestö valtasi toisistaan erillisiä alueita, joilta se pyrki levittäytymään ympäröivälle alueelle. Isis (järjestö)
Marraskuussa 2015 kurdit valtasivat Isisiltä Yhdysvaltain ilmatuen turvin Sinjarin, jolloin Isisin huoltotie Mosulin ja Raqqan välillä katkesi.[41] Isis menetti joulukuun lopussa Ramadin kaupungin Irakissa.[39] Isis alensi Raqqassa olevien taistelijoidena palkkoja puolella.[42] Syyrian hallitus käänsi sotatoimensa helmikuussa enemmän Isisiä vastaan, minkä järjestö kosti pommi-iskuin.[43] Al-Qaida
Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat al-Qaidan perustaja Osama bin Ladenin 2. toukokuuta 2011 Pakistanin Abbottabadissa Islamabadin koillispuolella.[5] Kesäkuussa 2011 al-Qaida nimesi järjestön kakkosmiehenä toimineen egyptiläisen Aiman al-Zawahrin Osama bin Ladenin seuraajaksi.[6] Isis (järjestö)
Isis eroaa muista jihadistisuuntauksista myös siinä, että sen ideologiassa apokalypsilla on suuri merkitys.[67] Isis korostaa propagandassaan "päivien loppua", jossa "Rooma" marssittaa armeijansa tappiollisesti islamin armeijaa vastaan Syyrian Dabiqissa, minkä jälkeen muslimit valloittavat Istanbulin. Sen jälkeen Iranista saapunut anti-Messias Dajjal kuitenkin ahdistaa muslimiarmeijan rippeet islamin takaisin valloittamaan Jerusalemiin. Sinne profeetta Jeesus viime hetkellä saapuu johtamaan muslimit voittoon. Isis onkin valloittanut Dabiqin kaupungin ja sanoo propagandassaan nyt odottavansa siellä vihollistaan. Koska paavilla ei enää ole armeijaa, "Roomaksi" voidaan käsittää mikä tahansa vääräuskoisten armeija, kuten Yhdysvallat.[69] Arabian niemimaan al-Qaida
Nimitystä Arabian niemimaan al-Qaida käytti ensimmäisen kerran Saudi-Arabian al-Qaidan johtaja Yusef al-Ayeri. Järjestö toimi Osama Bin Ladenin 1990-luvulla antaman ulkomaalaisten Arabian niemimaalta karkottamista koskeneen fatwan innoittamana. Se teki ensimmäisen iskunsa länsimaalaisten asuinrakennuksia vastaan Riadissa vuonna 2003. Saudi-Arabian turvallisuusjoukot toteuttivat operaatioita järjestöä vastaan vuosina 2003-2006 ja suuri osa sen jäsenistä pakeni Jemenin puolelle, jossa heikompi keskushallinto mahdollisti johdon uudelleenjärjestelyt ja uusien jäsenten rekrytoimisen. Tammikuussa 2009 järjestö ilmoitti Saudi-Arabian ja Jemenin al-Qaidan alajärjestöjen yhteenliittämisestä. HMS Isis (D87)
HMS Isis upposi 20. heinäkuuta Normandian rannikolla osuttuaan joko miinaan tai jouduttuaan ilmahyökkäykseen. Aluksen miehistöstä viisitoista sai surmansa ja loputkin olivat pitkään vedessä ennen pelastumista. Seuraavana päivänä miinanraivaaja HMS Hound pelasti 21 miehistönjäsentä, joista yksi kuoli myöhemmin vammoihinsa. Osan miehistöstä pelasti Yhdysvaltain laivaston pelastuskutteri, joka kuljetti pelastuneet USS President Warfieldille ennen siirtoa kenttäsairaalaan.[1] Jihadismi
Jihadismi syntyi 1960-luvulla vallankumouksellisena islamismina, jonka tavoitteena oli syrjäyttää islamilaisten maiden epäislamilaisiksi katsotut hallinnot. Puolustussotana jihadia käyvän klassisen jihadismin kausi alkoi 1980-luvulla Afganistanin sodan yhteydessä. Osama bin Laden laajensi 1990-luvulla jihadin hyökkäyksen kohteena olevalta alueelta kaikkialle, myös vihollisen omalle alueelle kuten Yhdysvaltoihin ja muualle länsimaihin, mistä seurasi useita näyttäviä terroritekoja. 2010-luvulla johtava jihadistinen liike on ollut kalifaattinsa Irakin ja Syyrian alueelle perustanut Isis. Isis (järjestö)
Siinä missä al-Qaidan tavoite on ollut uskostaan luopuneiden muslimivaltioiden ja -yhteiskuntien palauttaminen ruotuun väkivallan avulla, wahhabistit ovat perinteisesti kannattaneet vääräuskoisten surmaamista. Isisin mukaan islamistijärjestöt kuten al-Qaida ja Hamas ovat liian maltillisia. Isisin mukaan Jumalan käskyt tulee toteuttaa välittömästi eikä pitkän ajan kuluessa. Isisin ideologian mukaan kaikki maallista tai vaaleilla valittua hallintoa tukevat islamistit ovat vääräuskoisia ja ansaitsevat kuoleman.[68] Iron Maiden
Vuoden 1993 syyskuussa laulaja Bruce Dickinson ilmoitti eroavansa Iron Maidenista ja siirtyvänsä soolouralle. Yhtyeen muut jäsenet, varsinkin Steve Harris, olivat masentuneita Dickinsonin lähdöstä. Ennen Dickinsonin lopullista eroa Iron Maiden taltioi viimeisen konserttinsa Dickinsonin kanssa konserttivideoksi "Raising Hell". Syyrian sisällissodan tapahtumat 2014–2015
Sodassa tapahtui uusi käänne maaliskuussa vuonna 2015. Äärisunnien taistelujärjestöt etenivät monin paikoin.
Muun muassa al-Nusran rintama valtasi Idlibin maaliskuun lopussa 2015. Kapinalliset etenivät Etelä-Syyriassa. Isis hyökkäsi Jarmukin pakolaisleiriin. Näin Isis-taistelijat etenivät pääsiäiseen mennessä noin 10 km:n päähän Damaskoksesta. Hallituksen hyökkäys Aleppossa pysähtyi, Isis valtasi Palmyran toukokuussa 2015, ja valvoi noin puolta Syyrian pinta-alasta ja koko Irakin ja Syyrian välistä rajaa. Huhtikuussa Syyria käytti ainakin yhdessä paikassa kemiallisia aseita ilman että länsivallat puuttuivat asiaan. Venäjä alkoi enemmän tukea Assadia, jonka hallitus uukasi kaatua. Terrorismin vastainen sota Jemenissä
Ensimmäiset viitteet Al-Qaidan toiminnasta Jemenissä oli USS Colen pommi-isku vuonna 2000 Adenissa. Jemenin heikko keskushallinto ja maan keskiosan syrjäiset vuoristoalueet mahdollistivat Al-Qaidan koulutusleirien ja tukikohtien perustamisen, ja sinne siirtyi järjestön jäseniä Afganistanista ja Pakistanista. Myöhemmin alueelle perustettiin Al-Qaidan oma alayksikkö Arabian niemimaan al-Qaida. Isisin historia
Isisiä vastustavat Syyrian kapinalliset hyökkäsivät marraskuun alussa kohti Isisin pääkaupunkinaan pitämää Raqqaa. Kesäkuussa Isis saarrettiin Raqqaan. SDF voitti Isisin kovien taistelujen jälkeen
Raqqassa 17. lokakuuta 2017. Taistelut raunioittivat kaupungin pahoin Al-Qaida
Al-Qaida (, 'perusta'[1]) on militantti ääri-islamistinen ja jihadistinen terroristijärjestö. Yhtä ja yhtenäistä al-Qaida-organisaatiota ei ole, vaan al-Qaida on useista toisistaan riippumattomista pienistä terroristijärjestöistä ja soluista käytetty yleisnimitys.[2] Kriittisimmät ovatkin esittäneet al-Qaida-käsitteen olevan lähinnä vain median ylläpitämä fiktio.[3] Suomalainen islamin tutkija Jaakko Hämeen-Anttila on esittänyt Yhdysvaltojen käyttävän käsitystä yhtenäisestä järjestöstä hyväksi sotapropagandassa.[4] Osama bin Laden
Vuonna 1988 Osama erosi MAKista ja perusti uuden al-Qaida-nimisen ryhmän, johon liittyi useita MAKin äärijäseniä. Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista 1989, ja Osamasta tuli Saudi-Arabiassa sankari. Persianlahden sodan aikoihin hän kuitenkin kritisoi Saudi-Arabian riippuvuutta Yhdysvaltain armeijasta ja vaati kaikkien ulkomaalaisten poistumista maasta. Hän arvosteli kuningaskuntaa ja joutui lopulta pakenemaan Sudaniin 1991, jossa hän aloitti uudet operaatiot. Elokuussa 1998 hän organisoi terroristi-iskut Yhdysvaltain Kenian ja Tansanian suurlähetystöihin. Iskuissa kuoli yli 200 ihmistä. Tämä isku toi Osaman länsimaiden tietoisuuteen. Varsinaisesti lehtien etusivuille Osama nousi syyskuun 11. päivän iskuissa 2001. Irakin kriisi
Isis menetti Tikritin 1. huhtikuuta 2015. Irakilaiset valtasivat kesäkuun alussa Baijin jo toistamiseen vuoden sisällä. Syyskuussa 2015 liittouma hääti Isisin pois Hadithan padolta. Raqqan taistelu (2016–2017)
10. joulukuuta SDF aloitti toisen hyökkäysvaiheen Raqqan koillispuolella. Siinä SDF eteni lopulta
Assad-järven rannoille 19. joulukuuta mennessä. 21. joulukuuta SDF valtasi Qalat al-Jabarin kylän. Isis valtasi sen pian takaisin, mutta SDF valtasi sen taas 23. joulukuuta. 25. joulukuuta SDF ajoi Isisin pois
Qalat al-Jabarin läheltä, ja eteni 5 km päähän Taqba Damista. 26. joulukuuta Isis yritti turhaan vallata Jabaria, ja Isisin joukkojen tekemän hyökkäyksen johtaja al-Kuwaiti kuoli Yhdysvaltain ilmaiskussa. SDF valtasi Mahmudlin kolmen päivän ankarien taistelujen jälkeen. Isis yritti 10. tammikuuta vallata Jabaria takaisin . 11 tammikuuta SDF saarsi suuren alueen, jonka valtasi seuravaana päivänä. 22. tammikuuta SDF valtasi Isisin vastahyökkäyksistä huolimatta Suwaydiya Kabiriin, joka on Raqqasta länteen.  Derna
Italian–Turkin sodassa vuonna 1911 sodan ensimmäisiin lukeutuvat yhteenotot käytiin Dernassa 30. syyskuuta, jolloin italialaiset pommittivat kaupunkia ja miehittivät sen 16. lokakuuta. Kaupungin asukasluku oli tuolloin noin 9 500. Ensimmäisen maailmansodanaikana kaupunki säilyi italialaisten käsissä ja toisessa maailmansodassase vaihtoi käsiä useaan otteeseen italialaisten, saksalaisten ja liittoutuneiden välillä. Britit miehittivät sen lopullisesti tammikuussa 1943. Kaupunki kärsi mittavia vahinkoja sodan aikana. Libya itsenäistyi kuningaskuntana joulukuussa 1951. Myöhemmin valtaan nousi eversti Muammar Gaddafi, joka kukistui sisällissodan aikana lokakuussa 2011. Libyan väkivaltaisuudet eivät kuitenkaan päättyneet Gaddafin kukistumiseen. Dernassa vallan otti Islamilaisen nuorison šuurakanslia, joka julisti lokakuussa 2014 Dernan liittyvän Isis-järjestön kalifaattiin. Isisin ajoi kaupungista al-Qaedan yhteyksissä oleva asejoukko huhtikuussa 2016. Nasir al Vahiši
Nasir Äbd al Karim al Vahiši (s. 1976 Mukaira, al-Baida, Pohjois-Jemen – 9. kesäkuuta 2015 al-Mukalla, Hadramautin maakunta, Jemen) oli jemeniläinen itsenäisyysliikkeen johtaja. Hän toimi Arabian niemimaan tukikohdan eli al-Qaidan johtajana vuodesta 2009 lähtien. Yhdysvaltain armeija murhasi hänet vuonna 2015. Al-Qaida
Egyptin suurlähettiläänä Irakissa toimiva Ihab al-Šarif kidnapattiin 3. heinäkuuta 2005. Sieppaajaksi ilmoittautui Irakin al-Qaida. Sieppaajien julkaisemaksi uskottu arabiankielinen viesti kertoo, että Britanniaa on varoitettu Irakin miehittämisestä ja että Tanskaa ja Italiaa vaaditaan vetämään joukkonsa Irakista. Ihab al-Šarifin on 7. heinäkuuta 2005 ilmoitettu kuolleen. Al-Qa’im
Kesäkuussa 2014 ääri-islamistisen Isisin taistelijat ottivat kaupungin hallintaansa. Muutamaa päivää aiemmin Syyrian puolelta tulleet Vapaan Syyrian armeija ja al-Nusran rintama olivat vallanneet kaupungin Irakin hallinnolta. Väkivaltaisuuksien johdosta monet seudun asukkaista ovat paenneet kotiseudultaan. Isisiä vastaan taistellessaan Yhdysvaltain johtamien Nato-maiden liittouma on tehnyt monia ilmaiskuja Qaimin seudulle. Irakin armeija uutisoi vallanneensa al-Qaimin 3. marraskuuta 2017. Kaupunki oli viimeinen Isisin hallitsema Syyrian ja Irakin välinen rajanylityspaikka. Jihadismi
Isisin perustaman kalifaatin kulta-aika kesti kesästä vuoden 2015 loppuun. Menestyksensä aikana sille vannoivat uskollisuudenvalansa monet muutkin jihadistiset järjestöt kuten Nigerian Boko Haram. Vuoden 2016 alussa Isisiä vastaan käyneet Yhdysvaltain, Irakin, kurdien ja muiden armeijat alkoivat ajaa sitä ahtaalle, ja kalifaatti kukistui lopullisesti lokakuussa 2017.[13] Raqqan taistelu (2016–2017)
Yhdysvallat tuki SDF:ää ilmaiskuin ja pienin maassa toimivin sotilasosastoin.
Huolimatta massiivisesta ilma- ja tulituesta SDF eteni kaupungissa malko hitaasti,
Isis teki jatkuvasti vastahyökkäyksiä, joisa osa menestyi tilapäisesti. Esimerkiksi 30. kesäkuuta Isis ajoi pakoon 350 FSA:n sotilasta. Raskaat taistelut tuhosivat rakennuksia ja ajoivat suurimman osan siviileistä pakoon.
10. heinäkuuta Yhdysvallat teki ilmaiskuja Vanhaa kaupunkia ympäröivään al Rafiqan muuriin, ja SDF pääsi niistä etenemään.
19. heinäkuuta Isis hallitsi yhä noin 5 km läpimittaista aluetta Raqqan keskustassa..
28. heinäkuuta SDF valvoi 50%:a Raqqasta.
Syyskuun alussa Isis valvoi kaupungin keskustaa ja pohjoisosia.
Syyskuun loppuun menessä SDF oli vallannut 80% Raqqasta. Taistelut olivat raunioittaneet kaupungin pahoin. Suurin osa siviileistä oli paossa. Kaupungissa oli enää noin 400 Isisin taistelijaa. Jäljelle jääneet siviilit jäivät taistelujen jalkoihin, ja satoja siviilejä kuoli.
He olivat suuressa vaarassa Isisin, ilmapommitusten ja taistelujen takia. Sairaanhoito ei toiminut. Isis pyrki pitämään siviilejä ihmiskilpinä. 
Kurdijohtoinen SDF valtasi iimeiset ISISin hallussa olleet kaupunginosat 17. lokakuuta. Kaupunki valtauksen jälkeen laajalti asuinkelvoton. Lisäksi siellä oli miinoja ja yhä yksittäisiä Isisin taistelijoita. Irakin sisällissota
Al-Qaidasta irtaantui jihadistiryhmä jota kutsutaan Islamilaiseksi valtioksi. Se jakaa enimmäkseen globaalin jihadismin ideologiaa, ja näkee ryhmän muslimien uskonyhteisön taistelevana etujoukkona sekä jihadiliikkeen johtajana. Yhdysvallat on luokitellut Islamilaisen valtion terroristijärjestöksi, ja myös keskeiset ulkovallat näkevät toiminnan uhkana. Isis (järjestö)
Isisin toiseksi nimekkäin henkilö, päätiedottaja Abu Muhammed al-Adnani surmattiin Aleppossa Syyriassa elokuun lopussa 2016. Hänen surmaamisestaan ilmoittivat olevansa vastuussa sekä Yhdysvallat että Venäjä.[54] Fallujan taistelu
Falluja tunnettiin Irakin sodan aikana vuodesta 2003 lähtien kapinakaupunkina, ja siellä käytiin vuonna 2004 edellinen Fallujan taistelu. Irakin joukot hajottivat 30. joulukuuta sunnien vastalauseleirin. Se vihastutti kaupunkilaisia, ja asemiehet hyökkäilivät armeijan partioiden kimppuun. Ensin al-Qaida saapui kaupunkiin. 2. tammikuuta 2014 Isis kaappasi suuren osan Fallujasta ja myös Ramadin. Isis hyökkäsi Fallujassa poliisiasemille ja sotilastukikohtiin. Viisi päivää taistelleet turvajoukot jättivät kaupungin seuraavana päivänä. Irakin armeija piti jonkin aikaa yhä esikaupunkeja hallussaan ja tulitti kaupunkia tykeillään, mutta vetäytyi sitten. Irakin armeija eteni maalis-huhtikuussa 2015 al-Karmahin lähelle ja eteni hieman itse kaupungissa. Isis (järjestö)
Yli sata ihmistä kuoli, kun Isisin joukot hyökkäsivät 1. heinäkuuta 2015 useita sotilaallisia tarkastusasemia ja poliisikohteita vastaan Egyptin Siinailla. Isisin egyptiläinen haara Siinain provinssi on ilmoittanut olevansa vastuussa iskuista.[35] Yli 60 islamistikapinallista kuoli Egyptin armeijan ilmaiskuissa ja maaoperaatioissa Pohjois-Siinailla 5. heinäkuuta 2015.[36] Syyrian Kurdistan
Syyrian Kurdistanin de facto itsehallinto syntyi Syyrian sisällissodan aikana heinäkuussa 2012, jolloin kurdien asuttamat maan pohjoisosat siirtyivät Syyrian hallituksen alaisuudesta YPG-joukkojen, Kurdien kansallisneuvoston KNC:n sekä Demokraattisen liittopuolueen PYD:n hallintaan. Suuri osa Syyrian Kurdistanin asumattomasta tai harvaanasutusta alueesta on kuitenkin ääri-islamilaisen Isis-järjestön valtaamaa. Lokakuussa 2014 kurdit hallitsivat itäosan Efrinin kantonia sekä koillisosan Ciziren kantonia. Alueen keskiosassa sijaitsevan Kobanên kantonin Isis valtasi kesän aikana ja syyskuussa se aloitti hyökkäyksen Kobanên kaupunkiin. Irakin kriisi
Irakin väestö on jakautunut pääosin kolmeen etniseen ryhmään, joita ovat sunnit, šiiat ja kurdit. Saddam Husseinin sunnienemmistöinen, mutta maallinen poliisivaltio kukisti raa'asti šiiojen ja kurdien kapinat. Kun Yhdysvallat kaatoi Saddam Husseinin diktatuurin, niin radikaalit šiia- ja sunnijärjestöt alkoivat kamppailla aseellisesti keskenään. Šiiat nousivat valtaan, ja radikaalit sunnijärjestöt taistelivat šiiajärjestöjä ja Irakin hallitusta sekä amerikkalaisia miehittäjiä vastaan. Sunneista tuli toisen luokan kansalaisia. Vuonna 2006 al-Qaida valtasi sunnialueesta merkittävän osan, mutta tämäkin kapina kukistettiin. Irakin hallintoa vastustava liike jäi kytemään. Al-Anbarin maakunta oli erityisen levotonta aluetta. Vuonna 2011 alkoivat arabikevään levottomuudet naapurimaassa Syyriassa ajaen maan sisällissotaan. Hallituksen ja kapinallisten välinen taistelu siellä muuttui ajan kuluessa yhä enemmän sunnien, šiiojen ja kurdien väliseksi etniseksi ja uskonsodaksi. Isis laajensi aluettaan merkittävästi Pohjois-Syyriassa ja irtautui al-Qaidasta. Tämä loi uudelleen levottomuuksia myös Pohjois-Irakiin. Isisin tavoite on luoda mahdollisimman suuri šaria-lain ohjaama valtio valtaamilleen alueille. Isisin historia
Uuden Islamilaisen valtion suhde al-Qaidaan oli aluksi epäselvä, eikä se maininnut emojärjestöään julkisuudessa. Järjestö ilmoitti, että Irakin al-Qaidaa ei enää ollut, vaan se oli osa Islamilaista valtiota. Koska Islamilaisen valtion julistukseen ei ollut kysytty lupaa al-Qaidalta, sen johtajat olivat vihaisia ja pitivät julistusta ennenaikaisena. Al-Qaidan johto ja muut jihadistit olivat myös huolissaan siitä, että Islamilaisella valtiolla ei ollut kansan tukea tai laillista valtaa hallitsemillaan alueilla. Julkisesti al-Qaida kuitenkin tuki Islamilaisen valtion perustamista.
Islamilainen valtio otti käyttöön oman lipun tammikuussa 2007. Se on profeetta Muhammadin musta lippu, jossa on muslimien uskontunnustus ja profeetan sinetti. Isis (järjestö)
Isis laajensi aluettaan Syyriassa merkittävästi vuonna 2013, ja valvoi vuoden 2014 puolivälissä suurta osaa Syyrian kapinallisalueista. Irakissa Isis on maahyökkäysten lisäksi tehnyt monia pommi-iskuja šiioja vastaan. Muutamasta sadasta koostuva ryhmä on kasvanut vuosien varrella melko nopeasti ja on kouluttanut monia ulkomaalaisia taistelijoiksi. Eri arvioiden mukaan Isisillä olisi ainakin 5000 ja ehkä jopa kymmeniä tuhansia taistelijoita. Vuoden 2014 Irakin kriisissä Isis pyrki kesäkuun alussa valtaamaan Bagdadin[27] ja saamaan Irakin valtansa alle. Isis saikin valvontaansa Karman kaupungin, taisteli Baqubassa ja toimi aivan Bagdadin laidoilla[28]. Isis (järjestö)
Järjestö alkoi toimia myös Syyriassa. Siellä se ajautui riitoihin paikallisen haaransa, al-Nusra-kapinallisryhmän kanssa.[18] Huhtikuussa 2013 järjestö otti nimekseen Irakin ja Levantin islamilainen valtio (ISIS) ja ilmoitti al-Nusran olevan osa sitä. Al-Nusra vannoi kuitenkin uskollisuutta al-Qaidalle, joka alkoi vaatia Islamilaista valtiota vetäytymään Syyriasta. Helmikuussa 2014 al-Qaida katkaisi julkisesti suhteensa Islamilaiseen valtioon.[19] Mosulin taistelu
Yhdysvaltain johtama liittouma alkoi taistella ilmasta käsin Isisiä vastaan vuonna 2014. Se surmasi Isisin johtajia ilmaiskuillaan. Isis alkoi vuonna 2015 kärsiä aluetappioita Irakissa ja Syyriassa. Irakin armeija käynnisti suuroperaation jihadisteja vastaan. Kurdit koettivat jo tammikuussa vuonna 2015 vallata Mosulin Yhdysvaltain tuella. Kurdien peshmergataistelijat etenivätkin melko lähelle kaupunkia, mutta eivät halunneet edetä kurdialueen ulkopuolelle. Taistelu Mosulin lähistön hallinnasta jatkui. Kurdien peshmergat torjuivat suurelta osin Isisin hyökkäykset Mosulin seuduilla. Heinäkuussa 2016 Isis menetti Fallujan, joka oli järjestön toiseksi tärkein tukikohta Irakissa. Tal Afarin taistelu
Isis miehitti Tal Afarin vuonna 2014. Hieman ennen vuotta 2014 kaupungissa oli noin 200 000 asukasta, joiden valtaosa on sunnalaisia turkmeeneja. Osa turkmeeneista oli šiialaisia ja vuoteen 2017 mennessä sen koko asukasluku oli arviolta 10 000–50 000. Islamilaisilla ääriliikkeillä oli historiaa Tal Afarissa myös jo ennen Isisin saapumista. Amerikkalaisten miehittäessä Irakia Irakin sodan aikana vuosien 2004 ja 2006 välillä kaupunkia hallitsi käytännössä Irakin al-Qaida, joka on nykyisen Isis-järjestön edeltäjä. Jotkin turvallisuuslähteet ovat myös katsoneen paikallisten liittyneen Isisin riveihin huomattavissa määrin ja sen suhteellisen pienestä asukasluvusta huolimatta monet talafarilaiset vaikuttivat Isisin johtoasemissa, tuomareina ja uskonnollisen poliisin jäseninä. Kaupungilla oli strateginen sijainti huoltoreitillä Isisin hallitsemasta Mosulista Irakissa Raqqaan Syyriaan, joka toimi pitkään Isisin pääkaupungin tapaan. Isis (järjestö)
Isis sinnitteli pitkään vanhassa kaupungissa, mutta kesällä 2017 puolustus luhistui sielläkin. Lokakuussa 2017 Irak valtasi läheisen Hawijan. Koska johtajat olivat hylänneet Isis-taistelijat ja heiltä ruoka lopussa, heitä antautui sadoittain[59]. Omar Nasiri
Omar Nasiri on 1960-luvulla syntyneen marokkolaisen vakoojan pseudonyymi. Hän soluttautui al-Qaidaan ja toimi tämän koulutusleireillä Afganistanissa välittäen tietoja Britannian ja Ranskan tiedustelupalveluille. Hän väitti BBC haastattelussa 16. marraskuuta 2006, että Britannian tiedustelupalvelua varoitettiin 1990-luvun puolessa välissä al-Qaidan uhasta, mutta britit eivät toimineet tarpeeksi nopeasti. Hän myös väittää leirillä tapaamansa Ibn al-Shaykh al-Libin antaneen tarkoituksella kuulusteluissa Yhdysvalloille virheellistä tietoa yllyttääkseen näitä syrjäyttämään Saddam Husseinin vallasta, jotta al-Qaida saisi Irakin jihadistiseksi tukikohdakseen. Osama bin Ladenin kuolema
Kaupunki oli ainakin yhden al-Qaidan johtajan koti ennen bin Ladenia. Raporttien mukaan sen toiminnallinen johtaja Abu Faraj al-Libi muutti perheensä Abbottabadiin vuoden 2003 keskivaiheilla.[36] Pakistanin sisäinen tiedustelupalvelu (Inter-Services Intelligence,ISI) teki taloon ratsian joulukuussa 2003, mutta ei löytänyt miestä.[37] Eräs kuriiri kertoi tutkijoille, että al-Libi käytti kolmea taloa Abbottabadissa. Pakistanin viranomaiset sanovat tiedottaneensa tuolloin amerikkalaisille, että kaupunki voisi olla myös al-Qaidan johtajien piilopaikka.[38] Vuonna 2009 viranomaiset alkoivat luovuttaa amerikkalaisille tietoa bin Ladenin talosta tietämättä kuka siellä asui.[37] Isisin historia
Järjestö alkoi toimia myös Syyriassa. Siellä se ajautui riitoihin paikallisen haaransa, al-Nusra-kapinallisryhmän kanssa. Huhtikuussa 2013 järjestö otti nimekseen Irakin ja Levantin islamilainen valtio (ISIS) ja ilmoitti al-Nusran olevan osa sitä. Al-Nusra vannoi kuitenkin uskollisuutta al-Qaidalle, joka alkoi vaatia Islamilaista valtiota vetäytymään Syyriasta. Helmikuussa 2014 al-Qaida katkaisi julkisesti suhteensa Islamilaiseen valtioon. Yhdysvaltain historia
George W. Bushin presidenttikautta 2001–2009 leimasi taistelu kansainvälistä terrorismia vastaan. Syyskuussa 2001 noin 3000 ihmistä kuoli syyskuun 11. päivän iskuissa New Yorkiin ja Washingtoniin. Iskujen seurauksena presidentti Bush julisti ”terrorisminvastaisen sodan”. Sen myötä Yhdysvallat alkoi jahdata iskujen pääsyyllistä Osama bin Ladenia, ja aloitti sodan al-Qaidaa sekä Afganistanissa islamistista Taliban-liikettä vastaan. Vuonna 2003 Yhdysvallat ja kansainvälinen liittouma syrjäyttivät Saddam Husseinin Irakin sodassa mutta eivät onnistuneet palauttamaan järjestystä ja rauhoittamaan useita keskenään sotivia ryhmittymiä. Irakin sodasta sekä yhdysvaltalaisjoukkojen pitkittyneestä ja uhreja vaativasta läsnäolosta maassa tulikin hyvin epäsuosittu.[70] Isisin historia
Yli sata ihmistä kuoli, kun Isisin joukot hyökkäsivät 1. heinäkuuta 2015 useita sotilaallisia tarkastusasemia ja poliisikohteita vastaan Egyptin Siinailla. Isisin egyptiläinen haara Siinain provinssi on ilmoittanut olevansa vastuussa iskuista. Yli 60 islamistikapinallista kuoli Egyptin armeijan ilmaiskuissa ja maaoperaatioissa Pohjois-Siinailla 5. heinäkuuta 2015. Isisin historia
Helmikuun alussa 2015 Yhdysvaltain johtama kansainvälinen liittouma oli onnistunut pysäyttämään Isisin laajenemisen. Järjestö on joutunut perääntymään osassa valtaamiaan alueita. Yhdysvaltain tietojen mukaan taisteluissa on surmattu elokuusta 2014 tammikuuhun 2015 mennessä yhteensä noin 6 000 Isisin jihadistia ja jopa puolet Isisin ylimmistä komentajista on kuollut. Irakin sisällissota
Ryhmä keskittyi islamilaisen lain hallinnoiman valtion, kalifaatin, perustamiseen hallitsemilleen alueille sekä sen laajentamiseen uusia alueita valloittamalla Itä-Syyriassa ja Länsi-Irakissa sodankäynnin ja terrorismin keinoin. Tavoitteena on myös islamilaisen maailman kattava kalifaatti. Islamilainen valtio on käynyt jo monta muotoa ja nimeä. Ryhmä perustettiin vuonna 1999 ja vuonna 2002 se siirtyi Irakiin. Siitä tuli vuonna 2004 al-Qaidan ensimmäinen paikallisjärjestö, joka vastusti Yhdysvaltain miehitystä maassa. Sisällissodan vuosina 2004–2006 ryhmä keskittyi pyrkimykseensä sytyttää sisällissota Irakin sunnien ja shiiojen välille. Islam
Jihadistit ovat aseellista jihadia hyökkäyssotana käyviä islamisteja. Jihadistien kampanjan viimeinen vaihe on islamilaisen valtion perustaminen. Jihadistien mukaan jihad on heidän uskonnollinen velvollisuutensa ja myös uskonnollisten kirjoitusten mukaista.[41] Nykyisin toimivia jihadistisia järjestöjä ovat esimerkiksi Isis Irakissa ja Syyriassa, Al-Qaida Arabiassa ja Pohjois-Afrikassa, Boko Haram Nigeriassa sekä Taliban Afganistanissa ja Pakistanissa.[42] Isis (järjestö)
Kesäkuun alussa 2016 Syyrian armeija, kurdit ja muut kapinalliset olivat etenemässä kohti Isisin pääkaupunki Raqqaa.[52] Isis oli joutunut tappiolle, mutta se oli yhä taistelukykyinen. Isis oli saarrettu Fallujassa,[44] joka oli ollut merkittävä sunnikapinakaupunki vuodesta 2003. Isis (järjestö)
Isisiin kytköksissä oleva egyptiläisryhmä on ilmoittanut tiputtaneensa 31. lokakuuta 2015 pudonneen Airbus A321-200 -koneen tölkkipommilla.[141] Huonomaisen Kolavia-lentoyhtiön kone lähti 5.58 Sharm el-Sheikhistä ja putosi Siinain autiomaan yllä. Kaikki koneen 224 matkustajaa, joista suurin osa oli venäläisiä, kuolivat turmassa.[142] Turmaa epäiltiin aluksi teknisistä ongelmista, mutta tutkinnan edettyä Venäjäkin joutui myöntämään koneen pudonneen pommi-iskun seurauksena.[142]