Texas
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan osavaltion väkiluku oli 25145561. Latinoja väestöstä oli 9460921. [27] Näistä 3450500 (15,6 %) on ulkomaalaissyntyisiä. Lisäksi osavaltiossa arvioidaan olevan 1,2 miljoonaa laitonta siirtolaista. Väkiluku kasvoi 4,3 miljoonaa vuodesta 2000 vuoteen 2010 (20,6 %).
Yhdysvaltain väestö
Yhdysvaltain asukasluvun kehitystä on kuvailtu hitaaksi, poikkeuksena toisen maailmansodan jälkeen syntyneet suuret ikäluokat. Yhdysvaltain asukasluku ylitti 300 miljoonan rajan vuonna 2006, 200 miljoonaan rajan 1967 ja sadan miljoonan rajan vuonna 1915 . Yhdysvaltain väkiluku yli kolminkertaistui 1900-luvulla, väestökasvun ollessa noin 1,3 prosenttia vuodessa. Yhdysvaltain väkiluvun ennustettiin ylittäneen 300 miljoonan rajan 17. lokakuuta 2006. Kansas
Kansas on keskilännessä sijaitseva Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 34. osavaltiona 29. tammikuuta, 1861. Nimi Kansas tulee Sioux-heimon kielen sanasta kansa, mikä tarkoittaa "eteläisen tuulen ihmiset".[1] Kansasin postilyhenne on KS. Sen rajanaapureita ovat Nebraska pohjoisessa, Missouri idässä, Oklahoma etelässä ja Colorado lännessä. Osavaltion pääkaupunki on Topeka. Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli noin 2,9 miljoonaa. Suomi 1980-luvulla
Suomen väkiluku kasvoi 1980-luvulla maltillisesti, runsaat neljä prosenttia. Väestönkasvu oli melko tasaista. Vuoden 1979 lopussa Suomen väkiluku oli 4771000[1] ja vuoden 1989 lopussa 4974000.[2] Texasin keltaruusu
Texasin keltaruusu (, tunnetaan suomeksi myös nimillä "Keltaruusu", "Preerian keltaruusu" ja "Preerian keltainen ruusu") on yhdys­valtalainen kansan­laulu, joka on peräisin Yhdys­valtain-Meksikon sodan ajoilta (1846–1848). Laulussa nimellä Keltaruusu tarkoitetaan ilmeisesti Emily West -nimistä mulatti­naista, vapautettua orjaa, joka oli ollut Meksikon presidentti Santa Annan rakastajatar, mutta joka toimitti Sam Houstonille tiedon tulossa olleesta hyökkäyksestä vaikuttaen täten osaltaan Yhdys­valtojen voittoon. Texasin yliopisto, San Antonio
Texasin yliopisto, San Antonio (engl. The University of Texas at San Antonio, käytetään lyhenteitä UT San Antonio tai UTSA) on osavaltiollinen julkinen yliopisto San Antoniossa Texasissa. Se kuuluu laajempaan niin kutsuttuun University of Texas Systemiin. Yliopisto on perustettu 5. kesäkuuta 1969 ja siellä on lähes 30 000 opiskelijaa. San Antonio (Texas)
San Antonio on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Siellä oli 1 327 407 asukasta vuonna 2010, ja se oli Yhdysvaltain seitsemänneksi suurin kaupunki. San Antonio sijaitsee Texasin eteläisissä keskiosissa, ja sen pinta-ala on 1 208,83 neliökilometriä. Kaupunki on Bexarin piirikunnan pääkaupunki, ja sitä ympäröi yli kahden miljoonan asukkaan metropolialue. Fallsin piirikunta
Fallsin piirikunta () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 17 866 vuonna 2010 ja sen pinta-ala on 2 005 neliökilometriä. Fallsin suurin kaupunki Marlin on myös piirikunnan hallintokeskus. Amerikan Samoa
Amerikan Samoan väkiluku on 54719. Asukkaista 91,6 prosenttia on alkuperäistä Tyynenmeren saarten väestöä. Aasialaisia on 2,8 prosenttia, valkoisia 1,1 ja sekoittuneita 4,2 prosenttia (2000).[4] Suurin osa valkoisista on amerikkalaisia. Amerikkalaisia on aina ollut vähän, mutta he ovat hoitaneet merkittäviä virkoja virastoissa ja kouluissa. Ristiinnaimista amerikkalaisten ja samoalaisten välillä on ollut jonkin verran. Pidempään territoriossa asuvat amerikkalaiset tapaavat omaksua samoalaisen kulttuurin.[6] Amerikan Samoan väestöstä 90,6 prosentin äidinkieli on samoa, 2,9:n englanti ja 2,4:n tonga. Muita austronesialaisia kieliä puhuu 2,1% ja muita kieliä 2%.[4] Useimmat ovat kaksikielisiä: samoa on kotikieli, mutta englantia osataan laajasti.[4][6] Sitä opetetaan kouluissa varhaisilta luokilta asti.[6] Puolet väestöstä on vapaakirkollisia ja viidennes katolisia, 30 prosenttia protestantteja ja muita.[4] Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskenta
Väestönlaskennan mukaan Yhdysvalloissa oli vuonna 2010 308 645 588 asukasta eli 9,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2000. Estado de México
Estado de México eli Méxicon (osa)valtio on osavaltio Meksikossa. Se rajoittuu pohjoisessa Hidalgoon, idässä Tlaxcalaan ja Pueblaan, etelässä Morelosiin ja Guerreroon sekä lännessä Michoacániin. Sen itäinen osa ympäröi liittovaltion pääkaupunki Méxicoa kolmelta puolelta.
Osavaltion pinta-ala on 22 357 neliökilometriä ja asukasluku noin 16,6 miljoonaa (2014). Estado de México on Meksikon väkirikkain osavaltio. Sen pääkaupunki on Toluca. Houston (Alaska)
Houston on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 1 202 ja vuoden 2004 1 422.  Wyoming
Vuonna 2014 Wyomingissa oli asukkaita 584153.[14] Vuonna 2004 osavaltion keski-ikä oli 38,4 vuotta. Asukastiheydeltään Wyoming on Yhdysvaltojen toiseksi harvimmin asutettu osavaltio Alaskan jälkeen. Asukkaita on vain kaksi neliökilometriä kohden. Osavaltion suurimmat kaupungit ovat Cheyenne, Casper ja Laramie. Niistä kaikissa asuu kuitenkin alle 100000 asukasta.[3] Austin
Orjuus ja muut poliittiset kysymykset jakoivat Yhdysvaltoja voimakkaasti etenkin 1850-luvulta lähtien. Yhdysvaltain sisällissodan syttyessä alueella oli sekä Etelävaltioiden, että Pohjoisvaltioiden kannattajia. Osa kannatti myös uutta itsenäistä tasavaltaa. Travisin piirikunnan asukkaat äänestivät pysyvänsä osana unionia, mutta Texas muuten asettui Etelävaltioiden puolelle. Sodan aikana Austinissa muodostettiin sotilasyksiköitä, kuten Austin City Light Infantry ja Terry’s Texas Rangers. Kaupungissa tuotettiin myös aseita ja ammuksia. Kaupunki hyötyi sisällissodan jälkeisestä ns. rekonstruktiosta ja vuonna 1871 kaupunkiin vedettiin Houston & Texas Central Railroad-rautatie. Samassa yhteydessä rakennettiin Coloradojoen ylittänyt silta, joka kuitenkin tuhoutui laajaa muutakin tuhoa aiheuttaneiden tulvien aikana vuonna 1900. Tulvimisen jälkeen joen vesivoimaa alettiin hyödyntää, mikä vaikutti osaltaan kaupungin teollistumiseen Nykyinen Texas State Capitol rakennettiin vuonna 1888 aiemman tulipalossa tuhoutuneen rakennuksen tilalle. Texasin yliopisto aloitti toimintansa vuonna 1883. Yliopisto omisti suuret maa-alueet, joilta löydettiin maaöljyä vuonna 1924. Austin kasvoi erityisen nopeasti 1990-luvulla eri korkean teknologian yritysten vauhdittamana. Kolumbia
Vuonna 2010 Kolumbian väkiluvuksi arvioitiin 44 205 293. Kolumbia on Latinalaisen Amerikan kolmanneksi väkirikkain valtio Meksikon ja Brasilian jälkeen, ja Brasilian jälkeen Etelä-Amerikan toiseksi väkirikkain valtio. Maalta on tapahtunut merkittävää kaupunkeihin kohdistuvaa muuttoliikettä. Vuoden 1951 noin 57 % kaupunkilaisväestön taso nousi noin 75 % vuoteen 2005 mennessä. Kolumbiassa on noin 30 yli 100 000 asukkaan kaupunkia. Yhdeksässä itäisimmässä departementissa, jotka kattavat yli puolet maasta, asuu ainoastaan 3 % väestöstä. Arviolta 1,2 miljoonaa kolumbialaista lähti maasta vuosien 2000–2005 välillä turvallisuusongelmien ja työttömyyden vuoksi, pääasiassa Ecuadoriin, Venezuelaan ja Yhdysvaltoihin. Arviolta 3,3 miljoonaa kolumbialaista eli ulkomailla vuoden 2005 väestönlaskun mukaan. Toisten arvioiden mukaan luku saattaa olla jopa yli neljä miljoonaa, eli noin 10 % maan väkiluvusta. Keskilänsi
Keskilänsi ( tai "Midwest" tai "Middle West") on Yhdysvaltain väestönlaskennasta vastaavan Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston käyttämä nimitys osavaltioille, jotka sijaitsevat Yhdysvaltojen keski- ja pohjoisosassa. Keskilänteen lasketaan tavallisesti kuuluvaksi Etelä-Dakota, Illinois, Indiana, Iowa, Kansas, Michigan, Minnesota, Missouri, Ohio, Nebraska, Pohjois-Dakota ja Wisconsin. Vuoden 2006 väestönlaskenta arvioi asukasluvuksi 66 miljoonaa. Keskiosan osavaltiot ovat Suurten tasankojen aluetta ja pohjoisosan osavaltiot Suurten järvien aluetta.  Turun väestö
Turun väestö koostuu Turun asukkaista, joiden määrä, eli Turun väkiluku 2018 kesäkuussa, oli 189 729 asukasta. Turku on asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurin kaupunki, ja Turun seutu on kolmanneksi suurin kaupunkiseutu. Kaupungin väkiluku kasvoi jatkuvasti 1970-luvun puoleen väliin asti, minkä jälkeen se alkoi laskea hitaasti. Väkiluvun kasvu on taas jatkunut 1990-luvun alusta.  Grapevine (Texas)
Grapevine on kaupunki Texasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se on osa Dallasin/Fort Worthin suurkaupunkialuetta. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 46 334. Grapevine kuuluu pääosin Tarrentin piirikunnassa. Pieni osa kaupungista kuuluu myös Dallasin- ja Dentonin piirikuntiin. Satakunnan maakunta
Aikaisemmin muuttovoitosta nauttineen Satakunnan väkiluku on 1980-luvun puolivälistä laskenut noin 15 000 hengellä. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen jälkipuoliskolta lähtien väestönlasku on tasaantunut ja joinakin vuosina on ollut jopa väestönkasvua.[5] Vuoden 2018 elokuussa Satakunnassa oli 219 337 asukasta eli 4,2% koko maan väestöstä. Satakunta on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin maakunta.[6] Suurimmat kunnat ovat Pori (84585 asukasta), Rauma (39 492), Ulvila (13 156) ja Eura (11 880). Porin keskustaajama on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin taajama. Tampere
Tampere () on Suomen kaupunki ja Pirkanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee Näsijärven ja Pyhäjärven rannoilla. Tampere on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin kunta ja lähikuntineen Suomen toiseksi suurin kaupunkialue. Tampere on myös asukasmäärältään Pohjoismaiden suurin sisämaakaupunki. Tampereen kaupungin väkiluku on [1] ja Tampereen keskustaajaman 330 711 asukasta.[2] Hidalgon piirikunta (Texas)
Hidalgon piirikunta () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 774 769 vuonna 2010 ja sen pinta-ala on 4 100 neliökilometriä. Hidalgon suurin kaupunki on McAllen ja sen hallintokeskus on Edinburg. Brownsville (Texas)
Brownsville on kaupunki Texasissa Yhdysvalloissa aivan Meksikon rajalla Rio Granden varrella. Se on Cameronin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungissa asui 175 023 ihmistä vuonna 2010. Texas
Ensimmäiset asukkaat saapuivat Texasiin 11000–8000 vuotta sitten.[8] Texasin alueella asuneisiin intiaaniheimoihin kuuluivat apassit, atakapan-, bidai-, caddo-, comanche-, cherokee-, kiowa-, tonkawa- ja wichitaheimot. Álvar Núñez Cabeza de Vacan retkikunta haaksirikkoitui 1528 Galvestonin lähelle ja sen jälkeen tutki ensimmäisenä eurooppalaisena osavaltion sisämaita.[9] Yhdysvaltain väestö
Vuoden 2000 väestönlaskennassa 97,6 prosenttia ilmoitti olevansa vain yhtä rotua. 75,1 % ilmoitti olevansa valkoinen, 12,3 % musta ("black") tai afroamerikkalainen, 0,9 % intiaani tai eskimo, 3,6 % aasialainen, 0,1 % Tyynenmeren alkuasukas ja 5,5 prosenttia ilmoitti olevansa ”jotakin muuta rotua”. Samassa väestönlaskennassa 15,2 prosenttia arvioi sukujuurensa saksalaisiksi (amerikansaksalaiset), 12,9 % afroamerikkalaisiksi, 10,9 % irlantilaisiksi (amerikanirlantilaiset), 8,7 % englantilaisiksi, 7,3 % meksikolaisiksi, 5,6 % italialaisiksi (amerikanitalialaiset), 3,9 % arvioi sukujuurensa ranskalaislähtöisiksi (ranskalaiset, cajunit ja kanadanranskalaiset), 3,6 % arvioi olevansa latinoja (näihin eivät kuulu ne, jotka ilmoittivat erikseen jonkin tietyn latinalaisen Amerikan maan), 3,2 % arvioi sukujuurensa puolalaisiksi, 1,7 % skotlantilaisiksi, 1,6 % alankomaalaisiksi, 1,6 % norjalaisiksi (amerikannorjalaiset) ja 1,5 % skotlantilais-irlantilaisiksi. Intiaaneiksi itsensä määritteli 1,5 %. Corpus Christi
Corpus Christi (), yleiskielessä Corpus) on 305 215 asukkaan rannikkokaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on osavaltion kahdeksanneksi suurin. Corpus Christissä on kaupungin keskustan kattava langaton internetyhteys. Kaupungin lähellä sijaitsee Corpus Christin kansainvälinen lentoasema. George W. Bush
Kuvernöörinä Bush lisäsi varoja koulutukseen ja uudisti rikosoikeusjärjestelmää. Hänen aikanaan Texasissa teloitettiin 152 rikollista – enemmän kuin kenenkään muun nykyaikaisen kuvernöörin aikana.[26] Ainoa jonka kuolemantuomio muutettiin elinkautiseksi oli sarjamurhaaja Henry Lee Lucas[27]. Bush hyödynsi budjettiylijäämää leikaten veroja kolmen miljardin dollarin edestä, mikä oli suurin veronleikkaus Texasin historiassa.[28] Vuonna 1998 Bush valittiin toiselle perättäiselle nelivuotiskaudelle ensimmäisenä Texasin kuvernöörinä (kausi pidennettiin nelivuotiseksi 1975).[25] Hän sai äänistä lähes 69 prosenttia. Yhdysvaltain vuoden 2000 väestönlaskenta
Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Yhdysvalloissa oli asukkaita 281 421 906. Määrä oli 13,2 % suurempi kuin vuonna 1990, jolloin asukkaita oli 248 709 873.1990–2000 välisenä aikana Itä-Yhdysvaltojen asukasluku kasvoi 14 790 890 asukkaalla ja Länsi-Yhdysvaltojen taas 10 411 850 asukkaalla. Koillis-Yhdysvaltojen väkiluku kasvoi 2 785 149 asukkaalla, kun keskilännellä kasvua oli 4 724 144 asukasta. Census Bureaun laskema Yhdysvaltain väestön pääpiste () oli Missourin osavaltiossa Phelpsin piirikunnassa. Vuoden 2009 influenssapandemia maittain
10. toukokuuta 2009 tautia on ainakin 2 432 ihmisellä USA:ssa, ja tautiin on kuollut 3, joista yksi meksikolainen. Ensimmäinen Meksikon ulkopuolella tapahtunut ihmistartuntaan liittyvä kuolema tapahtui Teksasissa, missä menehtyi 23 kuukauden ikäinen meksikolainen lapsi 27. huhtikuuta aamuyöllä paikallista aikaa. Tauti levisi Yhdysvalloissa voimakkaasti toukokuussa, ja oli 6. kesäkuuta mennessä tartuttanut virallisten tietojen mukaan noin 12 000 ihmistä ja tappanut 35, enimmäkseen vanhoja ja sairaita ihmisiä. Näin ollen tauti on käyttäytynyt yhdysvalloissa normaalin kausi-influenssan tavoin, ollen ehkä tätä voimakkaampi. Vertailun vuoksi vuotuinen influenssa tappaa Yhdysvalloissa laskelmien mukaan noin 30 000 ihmistä. Oaxaca
Oaxaca on Meksikon osavaltio. Se rajoittuu lännessä Guerreroon, luoteessa Pueblaan, pohjoisessa Veracruziin ja idässä Chiapasiin. Oaxacasta etelään sijaitsee Tyynimeri. Osavaltion pinta-ala on 93 793 neliökilometriä, joten se on Meksikon viidenneksi suurin osavaltio. Asukkaita Oaxacassa on lähes neljä miljoonaa (2013). Osavaltion pääkaupungin nimi on Oaxaca de Juárez. El Paso
El Paso on kaupunki Texasissa Yhdysvalloissa Meksikon rajalla Rio Granden varrella. Kaupungissa asui 679 036 ihmistä vuonna 2014. Vastapäätä kaupunkia Rio Granden varrella sijaitsee Meksikon Ciudad Juárez, ja kaupungit muodostavat yhdessä 2,2 miljoonan asukkaan metropolialueen. Waco
Waco on kaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa. Se on McLennanin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungissa asui 124 805 ihmistä vuonna 2010. Texas
Texasin osavaltion ilmasto on vaihteleva sen suuren koon vuoksi. Samana talvipäivänä voi Rio Granden suulla olla 30 astetta lämmintä ja Texas Panhandlen alueella lumimyrsky.[3] Ilmasto on pääsääntöisesti lämmin ja kuiva. Vuotuiset keskimääräiset sademäärät ovat suurimpia Meksikonlahden rannalla ja osavaltion itäosassa. Sademäärät vähenevät länteen päin mentäessä. Itäosassa ilmasto on melko kostea ja länsiosassa ilmasto on hyvin kuiva. Lämpötilat ovat Texasissa kesäaikaan korkeita (yli 30 celsiusastetta) ja kesä on kestoltaan pitkä. Talvet ovat lämpimiä, lämpötila voi pysytellä yli 15 celsiusasteen keskitalvella. New York (osavaltio)
New York oli 1960-luvulle asti Yhdysvaltojen kärjessä niin väkiluvun, talouden kuin kulttuurinkin mittareilla. Länsirannikon nopea kasvu vei Kalifornian sen ohi 1960-luvun puolivälissä, ja Texas ohitti New Yorkin väkiluvussa 2000-luvulla. Florida nousi New Yorkin ohi väkiluvussa vuonna 2014. Hurrikaani Ike
Iken läpimitta oli 12. elokuuta 2008 Texasiin saapuessa liki tuhat kilometriä. Myrskyn arvioitiin katkaisseen sähköt 2,6 miljoonalta asukkaalta Texasissa ja Louisianassa. Noin 100 000 texasilaista jäi alueelle viranomaisten evakuointimääräyksistä huolimatta. Tonkawat
Tonkawat (wichita-intiaanien kielellä "yhdessä pysyvät") olivat historiallisella aikakaudella yksi Texasin etnisistä ryhmistä. Tonkawain omakielinen nimi oli "tiskan watish", ja he jakaantuivat vähintään kymmeneen erilliseen ja täysin itsenäiseen heimoon. Alkuperäiseksi väkiluvuksi on arvioitu noin 5 000 intiaania. Tonkawain elinkeinot perustuivat metsästykseen ja keräilyyn maanviljelyn jäädessä selvästi vähäisempään asemaan. Ensimmäiset tonkawain kanssa kosketuksiin joutuneet eurooppalaiset olivat mahdollisesti löytöretkeilijät Cabeza de Vaca ja Hernando de Soto, jotka kohtasivat 1500-luvun alkupuolella monia Pohjois-Amerikan eteläisiä intiaanikansoja. Intiaanit
Arviot intiaanien määrästä ennen Kolumbusta eroavat toisistaan paljon, ja varhaisten tutkijoiden luvut ovat hyvin summittaisia. Vasta vuonna 1928 saatiin ensimmäinen tarkka arvio. Tuolloin Smithsonian-instituutin etnografi James Mooney kävi läpi siirtomaiden aikaisia asiakirjoja ja tuli siihen lopputulokseen, että Pohjois-Amerikassa asui vuonna 1491 noin 1,15 miljoonaa intiaania. Myöhemmät tutkijat ovat kuitenkin arvioineet, että yksinomaan Keski-Meksikossa ja asteekkien valtakunnassa asui noin 25 miljoonaa intiaania Kolumbuksen aikoihin. Tämän väitteen mukaan Keski-Meksiko oli maailman tiheimmin asuttu alue. Brasilian alueella uskotaan eläneen noin 5–12 miljoonaa intiaania samalla aikakaudella. Indiana
Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli . Vuoden 2000 väestönlaskentatietojen mukaan noin Indianan asukkaista on valkoihoisia, mustia on hiukan yli kahdeksan ja hispaanoja .[29] Garland (Texas)
Garland on kaupunki ja osa Dallasin/Fort Worthin suurkaupunkialuetta Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 226 876 vuonna 2010. Houston
Vuoden 1900 alussa Houstonissa oli 45 000 asukasta, joka teki siitä Yhdysvaltojen 85. suurimman kaupungin. Öljylähteen löytyminen vuonna 1901 Houstonin alueelta, loi pohjan Houstonin öljyteollisuudelle ja oli osasyynä Houstonin kasvulle. Myös puuvillan rinnalle merkittäväksi maataloustuotteeksi noussut riisi tarvitsi sopivan vientisataman. Syyskuun 1900 tuhoisa Galvestonin hurrikaani vaikutti merkittävästi. Suurkatastrofissa menehtyi 8 000 henkeä, mistä syystä tapahtuma on yhä amerikkalaistilastojen tuhoisin luonnonkatastrofi. Hurrikaani pyyhki maan tasalle aiemman Galvestonin kaupungin ja sen tuolloin Yhdysvaltain toiseksi suurimman kauppasataman. Tuhoutuneen sataman korvaaminen toteutettiin paljolti ruoppaamalla syväväylä Houstoniin ja rakentamalla suojaisempaa Houstonin satamaa. Houstoniin johtava syväväylä avattiin 1914.
Vuonna 1930 Houstonin kasvu jatkui vain. Siitä tuli yhä suurempi kaupunki, mutta kasvamisella oli rajansa. Esimerkiksi Houstonin lentoliikennekapasiteetti oli aivan liian pieni kasvavan kaupungin tarpeisiin. Vuonna 1939 Houston oli Texasin suosituin kaupunki. Laivojen rakentaminen toisen maailmansodan aikoihin edisti Houstonin kasvua, ja osaltaan myös NASA:n perustaminen Houstoniin.
Vuonna 1970 Houstonin öljyteollisuus kasvoi edelleen. Ihmiset muuttivat teollisuuden perässä alueelle ja väkiluku kasvoi. Öljynhinnan romahtaminen vuonna 1980 aiheutti vaikeuksia Houstonin taloudelle. Tämän seurauksena Houston pyrki vähentämään riippuvuuttaan öljyteollisuudesta ja kasvattamaan kaupan, bioteknologian ja avaruusteknologian osuutta talouselämästään.  Washington (DC)
Washingtonin asukasluku on 601 723 (2010). Kaupungin suurimpia väestöryhmiä ovat mustat (noin 50,7% väestöstä) ja valkoiset (noin 38,7%). Aasialaisia kaupungin väestöstä on noin 3,5% ja Amerikan alkuperäiskansoja 0,3%. Vuonna 2010 kaupungissa oli yhteensä 266707 kotitaloutta, joista noin 42,3% oli perheitä. Washingtonin asukkaiden mediaani-ikä oli vuonna 2010 33,8 vuotta. Kaupungin väestöstä noin 11,4% oli tuolloin yli 65-vuotiaita.[10] Abilene
Abilene on 117 000 asukkaan kaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa. Kaupunki perustettiin 1881 Texas-Pacific rautatielinjan pääteasemaksi. Sen elinkeinoelämä keskittyy karjankasvatuksen ja öljynjalostuksen ympärille. Abilenen vaikutuspiirissä elää kaikkiaan noin kolmesataa tuhatta ihmistä. Pohjois-Amerikan intiaanit
Seuraavina vuosituhansina intiaanien lukumäärä kasvoi varsinkin maanviljelyn alun jälkeen. Pohjois-Amerikan nykyisen Meksikon pohjoispuolella eläneiden intiaanien määräksi noin vuonna 1500 on arvioitu 1–16 miljoonaa[9]. Alhaisimman arvion mukaan 750000 asui nykyisten Yhdysvaltain alueella ja noin 250000 Kanadassa, ja lisäksi jonkun verran Alaskassa[10]. Erään arvion mukaan intiaaneja olisi ollut 1500-luvun alussa yli kaksi miljoonaa ja määrä olisi pudonnut nopeasti tautien takia 1,5 miljoonaan[11]. Näiden arvioiden mukaan usein esitetyt noin 6–8 miljoonaa intiaania olisivat vaatineet kokonaan toisenlaisen yhteiskunnan muun muassa Pohjois-Amerikan kaakkoisosiin. Väestö oli tiheintä maanviljelysalueilla sekä rannoilla, järvien lähellä ja jokilaaksoissa.[10] Yhdysvaltain maantiede
Vuoden 2012 arvioitujen väkilukujen mukaan Yhdysvalloissa on yhdeksän yli miljoonan asukkaan kaupunkia. Monet kaupungit ovat kasvaneet rajojensa ulkopuolelle ja muodostaneet laajoja suurkaupunkialueita. Maantieteilijä Jean Gottmann otti vuonna 1961 käyttöön termin megalopoli, kun hän oli tutkinut Yhdysvaltain itärannikon suurta kaupunkien yhteenkasvua New Hampshiren eteläosista Washingtoniin. Alueella, joka kattaa noin 1,5 prosenttia Yhdysvaltain pinta-alasta, asuu noin viidennes maan asukkaista. Muita suuria kaupunkikeskittymiä on Suurten järvien alueella, jossa on kolme konurbaatiota. Niistä yksi sijaitsee Chicagon ja yksi Detroitin ympärillä. Kolmas keskittymä ulottuu Buffalosta Clevelandin kautta Pittsburghiin. Nämä kolme aluetta saattavat pian kasvaa kokonaan yhteen ja yhdistyä myös rannikon megalopolin kanssa. Muita konurbaatioita on eteläisessä Kaliforniassa, jossa on tiheää asutusta Los Angelesin ympärillä Santa Barbaraan ja Meksikon rajalle, ja esimerkiksi Floridan itärannikolla Jacksonvillestä Miamiin. Meksiko
Meksikon tilastokeskuksen mukaan vuonna 2015 maassa oli .[45] Se on maailman suurin espanjankielinen valtio.[11] Vuonna 2011 Meksikon väkiluku kasvoi 1,102prosenttia vuodessa, mikä on maailman valtioista 105.sijalla.[30] Odessa (Texas)
Odessa on kaupunki Ectorin ja Midlandin piirikunnissa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 118 918, ja sen on arvioitu olevan Yhdysvaltain kolmanneksi nopein kasvava kaupunki. Odessa on Texasin 29. suurin kaupunki. Suomi
Suomessa asuu noin 5,5 miljoonaa ihmistä. Väkiluku ylitti neljän miljoonan rajan vuonna 1950, viiden miljoonan rajan vuonna 1991 ja viiden ja puolen miljoonan rajan vuonna 2016.[126] Suomen asukastiheys on suhteellisen alhainen, keskimäärin runsaat 18 ihmistä neliökilometrillä. Yli kolmannes Suomen alueesta on pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, mutta suurin osa väestöstä asuu etelässä. Yli miljoonan asukkaan pääkaupunkiseutu on Suomen merkittävin kasvukeskus, ja myös Tampereen, Turun ja Oulun seudut ovat kasvaneet voimakkaasti. Vuonna 2015 Suomessa oli 749 taajamaa, joissa asui 85 prosenttia väestöstä, mutta taajamien pinta-ala oli vain reilut 2 prosenttia Suomen maapinta-alasta.[127] Vuonna 2012 Suomen väestöllinen keskipiste eli Weberin piste sijaitsi Hämeenlinnan Hauholla (koordinaatissa 61,17 astetta pohjoista leveyttä ja 24,67 astetta itäistä pituutta).[128] Phoenix
Phoenixin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 445 632 ja vuoden 2017 arvion mukaan 1 626 078. Sen suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 4 192 887. Kaupungin asukkaista 72,6 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 44,4 %), 6,8 % afroamerikkalaisia, 2 % intiaaneja, 41,8 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,5 % aasialaisia. 37,1 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 19,8 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Texas
Texas sijaitsee Suurten tasankojen eteläpäässä, Meksikonlahden rannalla. Osavaltio rajoittuu lännessä New Mexicon osavaltioon ja Rio Grande -jokeen, joka on samalla Yhdysvaltojen ja Meksikon välinen raja. Pohjoisessa Texasiin kuuluu ns. Texas Panhandle, joka sijaitsee Suurilla tasangoilla. Texasin pohjoispuolella sijaitsee Oklahoman osavaltio. Idässä Texas sen sijaan rajoittuu Arkansasin ja Louisianan osavaltioihin. Texasin pinta-ala on 695622 neliökilometriä ja se on Alaskan jälkeen Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio.[3] Merkittäviä kaupunkeja ovat Dallas, Fort Worth, Houston, San Antonio, Austin ja Plano. Tallahassee
Tallahasseen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 181 376 ja vuoden 2017 arvion mukaan 191 049. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 367 413. Kaupungin asukkaista 57 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 51,8 %), 35,3 % afroamerikkalaisia, 0,2 % intiaaneja, 6,9 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 4,1 % aasialaisia. 12,3 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 8,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa
Yhdysvallat on ainoa länsimaa, jossa on kuolemanrangaistus käytössä.[3] Vuonna 2007 tehdyn mielipidemittauksen mukaan 69 prosenttia maan asukkaista kannatti rangaistusta. 1900-luvun keskivaiheilla kannatus putosi jopa alle 50 prosenttiin, mutta alkoi taas nousta, kun rangaistuksia jatkettiin 1970-luvun puolivälissä.[4] Eniten kuolemanrangaistuksia määrätään etelävaltioissa ja niistä varsinkin Texasissa.[5] Suomen väestö
Suomen väestö koostuu Suomen asukkaista, joiden määrä, eli Suomen väkiluku 30. syyskuuta 2018 oli 5520535 henkeä.[1] Suomi on yksi Euroopan harvimmin asutuista maista; väestötiheys on suhteellisen alhainen, noin 18 ihmistä neliökilometrillä. Väestö on jakaantunut maantieteellisesti hyvin epätasaisesti – suurin osa suomalaisista elää rannikon tuntumassa, maan etelä- ja lounaisosissa. Yli miljoona asuu pääkaupunkiseudulla. Lapissa asuu vain kaksi ihmistä neliökilometrillä. Texas
Commonwealth Fundin vuoden 2007 tutkimus listasi Texasin terveydenhuollon Yhdysvaltain kolmanneksi huonoimmaksi, ja vain Mississippin ja Oklahoman terveydenhuolto arvioitiin huonommaksi. Erityisen huonoksi Texasin terveydenhuollon teki se, että vain seitsemällä kymmenestä aikuisesta oli sairausvakuutus.[28] Guatemala
Guatemalan tasavalta eli Guatemala on noin 16,2 miljoonan asukkaan maa Väli-Amerikassa. Se on asukasluvultaan Keski-Amerikan suurin valtio. Sen rajanaapureita ovat Meksiko, Belize, Honduras ja El Salvador. Guatemalan nimi tarkoittaa ”puiden maata”. Noin puolet Guatemalan maa-alasta onkin edelleen metsien peitossa.[1] Texas
Texas on rodeon keskus, ja siellä järjestetään vuosittain lukuisia rodeotapahtumia, joista Houston Livestock Show and Rodeo on maailman suurin.[33] Asteekit
Hernán Cortésin vuosina 1519–1521 johtama espanjalaisten sotaretki hävitti asteekkivaltakunnan ja teki alueesta Espanjan siirtomaan.[15] Taudeista ja teloituksista hengissä selvinneet intiaanit, myös espanjalaisten liittolaiset tlaxcalteekit, päätyivät maaorjuutta muistuttavaan asemaan. Texcoco-järvi kuivatettiin, ja Tenochtitlánin paikalle nousi aikaa myöten Méxicon kaupunki. Eurooppalaisten mukanaan tuomat kulkutaudit, kuten isorokko ja tuhkarokko, tappoivat monia,[16] mahdollisesti jopa 90 prosenttia väestöstä.[17] Vuonna 1545 alkaneessa epidemiassa kuoli 15 miljoonaa ihmistä, noin 80 prosenttia väestöstä. Vuonna 2017 vanhoista luurangoista otetuissa DNA-testeissä syyksi tähän joukkokuolemaan näyttäisi paljastuvan Salmonella-sukuun kuuluva bakteeri Salmonella enterica.[18] Philadelphia
Philadelphian asukasluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 1526006. Edelliseen väestönlaskuun verrattuna Philadelphian asukasluku oli kasvanut 0,6 prosenttia. Edellisen kerran kaupungin asukasluku oli kasvanut vuoden 1950 väestönlaskennassa.[37] Philadelphia onkin Yhdysvaltain viidenneksi suurin kaupunki.[38] Philadelphian metropolialueella oli vuonna 2010 Yhdysvaltain viidenneksi suurin, ja siellä oli kaikkiaan 5965343 asukasta.[39] Tucson
Tucsonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 520 116 ja vuoden 2017 arvion mukaan 535 677. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 980 263. Kaupungin asukkaista 73,5 % oli taustaltaan valkoisia, 5 % afroamerikkalaisia, 2,9 % intiaaneja, 42,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3 % aasialaisia. 34,1 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 15,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Tucsonissa on merkittävä espanjankielinen vähemmistö. Anson (Texas)
Anson (aiemmin Jones City) on kaupunki Jonesin piirikunnassa, Texasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 2 430. Nykyisen nimen kaupunki sai Texasin tasavallan viimeisen presidentin, Anson Jonesin mukaan. San Francisco
San Francisco on Yhdysvaltain Kalifornian osavaltiossa sijaitseva kaupunki ja piirikunta. Kaupunki sijaitsee San Franciscon niemimaan kärjessä, ja sitä ympäröi lännestä Tyynimeri ja idästä San Franciscon lahti. Itse kaupunki on mäkistä maastoa ja sijaitsee maanjäristysalueella. San Franciscon arvioitu väkiluku vuonna 2014 oli 852469.[1] San Franciscon lahden ympäristön metropolialue (San Francisco Bay Area) on noin 8,6 miljoonalla asukkaalla maan viidenneksi suurin suurkaupunkialue.[2] Yhdysvallat
Useimmissa Yhdysvaltain osavaltioissa käytetään yhä kuolemanrangaistusta. Yhdysvallat on ainoita länsimaita, joissa yhä teloitetaan ihmisiä. Eniten kuolemanrangaistuksia määrätään etelävaltioissa, varsinkin Texasissa. Kuolemantuomion käyttö ei Yhdysvalloissa ole kuitenkaan väkilukuun suhteutettuna erityisen yleistä: vuosien 1976–2010 välillä Yhdysvalloissa toimeenpantiin 1 268 teloitusta, ja vuonna 2010 teloitettiin yhteensä 46 tuomittua. Tequila (kaupunki)
Vuoden 2010 väestönlaskennassa Tequilan kunnassa oli noin 40 000 asukasta, joista 29 000 asui sen kaupunkimaisessa keskustassa. Bismarck (Pohjois-Dakota)
Bismarckin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 61 272 ja vuoden 2017 arvion mukaan 72 865. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 108 779. Kaupungin asukkaista 91,1 % oli taustaltaan valkoisia, 1,6 % afroamerikkalaisia, 3,9 % intiaaneja, 2,2 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 1 % aasialaisia. 4,9 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 2,5 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Bolivia
Bolivian asukasluvuksi arvioitiin heinäkuussa 2014 noin 10,6 miljoonaa. The World Factbookin mukaan etnisesti bolivialaisista 69prosenttia on mestitsejä, 30prosenttia alkuperäiskansoihin kuuluvia, viisiprosenttia valkoisia, kaksiprosenttia choloja ja yksiprosentti mustia. Noin 44prosenttia bolivialaisista liittää itsensä johonkin maan alkuperäiskansoista, pääasiassa ketšuoihin tai aimaroihin. Etnisten ryhmien suhteelliset määrät vaihtelevat eri väestönlaskentojen kysymyksenasettelun mukaan.[2] Alkuperäiskansojen oikeudet maassa ovat parantuneet hitaasti. Esimerkiksi äänioikeus niille myönnettiin vasta 1950-luvulla. 7. helmikuuta 2009 voimaan astuneen uuden perustuslain on tarkoitus vahvistaa köyhän intiaanienemmistön asemaa muun muassa lupaamalla alkuperäiskansoille oikeuden kulttuurinsa säilyttämiseen ja hajauttamalla valtaa paikalliselle tasolle. Perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä, jossa se sai yli 60 prosentin kannatuksen.[7][22][13] Bolivia
Maan väkiluku oli vuonna 2010 yhteensä 9947418.[2] Bolivialla on matala väestötiheys, ainoastaan noin yhdeksän asukasta per neliökilometri. 2000-luvun alussa noin 42prosenttia maan asukkaista asui Altiplanon alueella maan länsiosassa, 30 prosenttia itäosan alangolla ja 29 prosenttia maan keskiosan laaksoissa. Kaupungistuminen on vielä vähäistä, mutta se on kasvussa. Vuonna 2004 noin 62prosenttia maan asukkaista asui kaupungeissa, joista 40prosenttia yli 200000 asukkaan kaupungeissa.[14] Maan suurimmat kaupungit olivat vuonna 2010 Santa Cruz (1616000), El Alto (953000) ja La Paz (835000).[16] Texas
Ennen vuotta 1821 Texas kuului Espanjan Uuden-Espanjan siirtokuntaan. Kun Meksiko itsenäistyi, Texas jäi sen osaksi. Vuonna 1823 kolmesataa perhettä asettui Stephen F. Austinin johdolla Brazosjoen varsille. Siirtolaisia ärsyttivät Meksikon hallituksen orjuuden kielto, uudisasukkaiden riisuminen aseista ja laittomien siirtolaisten karkottaminen takaisin Yhdysvaltoihin. Texas
Muita huomattavia terveydenhoidon ja lääketieteellisen tutkimuksen keskuksia osavaltiossa ovat South Texas Medical Center, San Antoniossa, ja UT Southwestern Medical Center, Dallasissa. Texas
Vihamielisyydet Meksikon ja Texasin välillä alkoivat lokakuussa 1835 San Antonion kaupungin lähettyvillä. Meksikolainen kenraali Martín Perfecto de Cos antautui kapinallisille taistelussa lähellä La Bahían kaupunkia, ja tästä suuttuneena Meksikon armeijan komentaja Antonio López de Santa Anna lähti 6100 miehen armeijansa kanssa kohti San Antoniota. Hänellä oli tarkoituksenaan vangita koko Texasin johto, ja 23. helmikuuta 1836 hän hyökkäsi San Antonioon. Kaupunkia ja sen puolustusta oli johtamassa eversti William Barret Travis 189-miehisen, pääosin vapaaehtoisista koostuvan joukkonsa kanssa. Tuossa joukossa oli taistelijoita 28 eri osavaltiosta ja maasta. Heistä kuuluisimpia olivat Jim Bowie ja David Crockett. Erään ratkaisutaistelun näyttämönä toimi Alamon lähetysasema San Antoniossa. Siellä Meksikon armeija menetti kaatuneina noin 400 miestä kaikkiaan 1600 taisteluun osallistuneesta sotilaastaan. Texasilaisten tappiot olivat noin 300 miestä. Taistelu kesti 13 päivää texasilaisten kieltäytyessä antautumasta. Valloitettuaan Alamon meksikolaiset teloittivat kaikki henkiin jääneet miespuoliset puolustajat, joidenkin tietojen mukaan myös Bowien ja Crockettin. Texas A&amp;M University
Texas A&M University on julkinen yliopisto College Stationissa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1871, ja syksyllä 2012 siellä opiskeli yli 53 000 opiskelijaa. San Antonio (Texas)
San Antonion kaupungissa oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 327 407 asukasta. Väestö oli kasvanut vuoden 2000 väestönlaskentaan verrattuna 16 prosenttia. San Antonio on asukasluvultaan Yhdysvaltain seitsemänneksi suurin kaupunki, ja se kasvoi 2000-luvulla nopeampaa kuin mikään muu Yhdysvaltain 15 suurimmasta kaupungista. San Antonion asukkaista valkoihoisia oli 72,6 prosenttia ja tummaihoisia 6,9 prosenttia. Latinoja asukkaista oli peräti 63,2 prosenttia, ja valkoihoisia, jotka eivät olleet latinotaustaisia, oli vain 26,6 prosenttia. San Antonioita ympäröivä San Antonion–New Braunfelsin metropolialueella on 2 142 508 asukasta, ja se oli vuonna 2010 Yhdysvaltain 25:nneksi suurin metropolialue. Austin
Austinin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 790 390 ja vuoden 2017 arvion mukaan 950 715. Sen suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 716 289. Kaupungin asukkaista 75,9 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 48,9 %), 7,6 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 34,5 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 6,8 % aasialaisia. 32,4 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 18,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Tennessee
Tennessee on osavaltio Yhdysvaltain itäosissa. Se luetaan etelävaltioihin. Osavaltion pinta-ala on 109412 km² ja väkiluku vuonna 2014 oli 6549352[1] Tennesseen pääkaupunki on Nashville ja suurin kaupunki Memphis[2]. Tennessee
Tennesseen 6,3 miljoonasta asukkaasta 79,3% on valkoisia, 95,5% on syntynyt Yhdysvalloissa, 93,4% puhuu englantia kotonaan. Nämä osuudet ovat suurempia kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (tiedot vuosilta 2008–2012).[15][16] Denton (Texas)
Denton on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Kaupungissa asui 113 383 ihmistä vuonna 2010. Yhdysvaltain senaatti
Texas San José (Kalifornia)
San José on Kalifornian kolmanneksi ja Yhdysvaltain kymmenenneksi suurin kaupunki. Siellä asui Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 945 942 asukasta. Niistä 42,8 prosenttia oli valkoihoisia ja 3,2 prosenttia tummaihoisia. Aasialaisia oli peräti 32 prosenttia, kun aasialaisten osuus koko Yhdysvaltain väestöstä oli 13 prosenttia. San Joséssa on enemmän vietnamilaisia kuin missään muussa kaupungissa Vietnamin ulkopuolella. Väestönkasvu vuoden 2000 väestönlaskentaan oli 5,7 prosenttia. San José kuuluu San Franciscon lahden ympäristön metropolialueeseen, jonka merkittävimmät kaupungit San Josén lisäksi ovat San Francisco ja Oakland. Alueella on 7 468 390 asukasta, ja se on Yhdysvaltain kuudenneksi suurin metropolialue. New Mexico
Vuonna 2007 New Mexicon bruttokansantuote oli $76 178 miljardia (alustava summa).[8] Henkilökohtainen tulo asukasta kohti oli $31 474.[9] Vuonna 2005 köyhyysrajan alapuolella väestöstä oli 18,4 %.[10] Tammikuussa 2010 osavaltion työttömyysprosentti oli 8,5 %.[11] Vuodesta 2008 alkaen New Mexicon henkilökohtainen tulovero vaihtelee 1,7 % ja 4,9 % välillä.[12] Vuodesta 2007 asti armeijan palkat on vapautettu osavaltion tuloveroista.[13] Texas
Texas julistautui itsenäiseksi tasavallaksi 3. maaliskuuta 1836. Sam Houstonin johtama 910-miehinen Texasin armeija hyökkäsi 21. huhtikuuta San Jacinton taistelussa 1250 miehen vahvuisen Meksikon armeijan kimppuun.[10] Taistelussa noin 600 meksikolaista sai surmansa ja 650 vangittiin, ja joukkoja johtanut kenraali ja Meksikon presidentti Antonio López de Santa Anna saatiin vangiksi seuraavana päivänä. Hän oli pukeutunut vangittaessa tavallisen sotilaan univormuun, ilmeisesti pelätessään kostoa Alamon tapahtumista. Meksikon armeijan komentajat Vicente Filisola ja José de Urrea määräsivät joukot vetäytymään Rio Grande -joen eteläpuolelle. Antonio López de Santa Anna vapautettiin itsenäisyystunnustusta vastaan. Yhdysvallat
Yhdysvalloissa arvioitiin tammikuussa 2015 olevan noin 320,2 miljoonaa asukasta. Väestönkasvu oli 0,71 % vuonna 2013. Asukasluvun kehitystä on kuvailtu hitaaksi, mutta poikkeuksen muodostavat toisen maailmansodan jälkeen syntyneet suuret ikäluokat. Yhdysvaltain väkiluku ylitti sadan miljoonan rajan vuonna 1915. Kahden sadan miljoonan raja ylittyi 1967 ja kolmen sadan miljoonan raja lokakuussa 2006. Yhdysvaltain väkiluku yli kolminkertaistui 1900-luvulla. Kalifornia ohitti New Yorkin runsasväkisimpänä osavaltiona 1960-luvulla.  New Mexico
Vuonna 2013 6,7 % New Mexicon väestöstä oli alle 5-vuotiaita, 24,3% alle 18-vuotiaita, 14,7% oli 65-vuotiaita tai sitä vanhempia. Koko väestöstä noin 50,4% oli naisia ja ulkomaalaissyntyisiä oli 9,8%.[22] Pearland
Pearland on kaupunki Texasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se on osa Houston–The Woodlands–Sugar Landin suurkaupunkialuetta. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 91 252. Pearland kuuluu pääosin Brazorian piirikunnassa. Pieni osa kaupungista kuuluu myös Fort Bendin- ja Harrisin piirikuntiin. Vuonna 2015 väkiluku oli 108 821. Comanchet
Comanchet eli "komanssit" ovat Pohjois-Amerikan alkuperäiskansa, jonka historialliseen asuinalueeseen kuuluvat itäinen New Mexico, eteläinen Colorado, eteläinen Kansas, koko Oklahoma sekä suuri osa Texasia. Aikoinaan comancheheimon suuruus saattoi olla jopa noin 20 000 henkeä. Nykyään heitä arvioidaan olevan noin 10 000, joista noin puolet asuu Oklahomassa ja loput New Mexicon, Texasin ja Kalifornian osavaltioissa. Texasin yliopisto, Austin
Texasin yliopisto, Austin (, "UT Austin") on julkinen tutkimusyliopisto Austinissa Texasissa Yhdysvalloissa. Se on Texasin suurin ja koko maan viidenneksi suurin yliopisto. Se on yksi kahdeksasta alkuperäisestä Public Ivy -yliopistosta. Texas
Texasin osavaltion perustuslain mukaan osavaltio noudattaa liittovaltion perustuslakia.[18] Texasin laissa ei kuitenkaan sanota, että osavaltio olisi alisteinen Yhdysvaltain presidentille, kongressille tai muiden osavaltioiden tahdolle.[18] Kun Rasmussen-tutkimuslaitos kysyi 2009 texasilaisten mielipidettä siitä, mitä heidän mielestään osavaltion perustuslaki todella tarkoittaa, katsoi 31% vastaajista, että sen mukaan Texasilla on oikeus ryhtyä itsenäiseksi. Mikäli tutkitut olisivat saaneet äänestää asiasta, olisi 18 prosenttia eronnut Yhdysvalloista ja 75 prosenttia jatkanut liittovaltiossa.[18] Texasin kuvernööri Rick Perry kommentoi tulosta todeten, että Texas on ainutlaatuinen alue ja sen väki varsin itsenäistä.[18] Kreikka
Heinäkuussa 2016 arvioitiin, että Kreikassa on asukasta.[2] Edellisessä virallisessa väestönlaskennassa vuonna 2011 väkiluku oli .[3] Syntyvyys on alhainen, vaikka maan kulttuuri onkin lapsirakas.[29] Vuosittainen väestönkasvu oli vuonna 2016 noin –0,03%.[2] Väestötiheys on 81 asukasta/km². Kaupungeissa asuu 78% väestöstä.[2] Columbus (Ohio)
Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Columbuksessa oli 787 033. Asukasluku oli kasvanut kymmenessä vuodessa 10,6 prosenttia. Columbus oli asukasluvulla mitattuna Yhdysvaltojen 15:nneksi suurin ja Ohion suurin kaupunki. Columbusta ympäröi kymmenen piirikunnan alueelle levittäytyvä suurkaupunkialue, jossa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa noin 1,837 miljoonaa asukasta. Harrisin piirikunta (Texas)
Harrisin piirikunta () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan väkiluku oli 4 652 980 vuonna 2010 ja sen pinta-ala on 4 602 neliökilometriä. Harrisin suurin kaupunki Houston on myös piirikunnan hallintokeskus. Turkki
Vuonna 2014 Turkin väkiluku oli noin 81,6 miljoonaa ja väestönkasvu 1,12 prosenttia vuodessa.[87] Turkin väestö on suhteellisen nuorta, sillä 25,5 prosenttia kuuluu 0–14-vuotiaiden ikäryhmään.[94] Hallituksen vuonna 2005 julkaisemien tilastojen mukaan elinajanodote on miehille 68,9 vuotta, naisille 73,8 vuotta ja molemmille sukupuolille keskimäärin 71,3 vuotta.[95] Lewisin ja Clarkin tutkimusretki
Kun Thomas Jefferson nousi Yhdysvaltain kolmanneksi presidentiksi maaliskuussa 1801, Yhdysvaltain asukasluku oli hieman yli 5 miljoonaa. Vaikka maan rajat ylettyivät Atlantin rannikolta Mississippijokeen ja Suurilta järviltä Meksikonlahteen, niin verrattain pieni ala mantereesta oli uudisasutettu. Koko Mississippin ja Tyynenmeren välinen alue oli edelleen mantereen alkuperäisväestön hallussa.[2] Belton
Belton on kaupunki Texasissa, Yhdysvalloista. Sen väkiluku vuonna 2000 oli 14 623. Kaupungin pinta-ala on 34,1 neliökilometriä. Suurin osa kaupungin asukkaista on valkoisia, mutta kaupungissa on myös latinoja 12,5 prosenttia. San Antonio (Texas)
San Antoniosta tuli osa Meksikoa Meksikon itsenäisyyssodan jälkeen. Meksikolaiset pyysivät angloamerikkalaisia uudisasukkaita muuttamaan Texasin alueelle, sillä espanjalaiset eivät suostuneet muuttamaan sinne intiaanien takia. Antonio López de Santa Anna kumosi 1835 Meksikon perustuslain ja julisti itsensä presidentiksi. Texasilaiset eivät tunnustaneet presidentin valtaa, ja kapina huipentui vuoden 1836 Alamon taisteluun, jossa 189 texasilaista pitivät Alamoa hallussaan 13 päivän ajan 4 000 meksikolaista vastaan. Vaikka meksikolaiset onnistuivatkin voittamaan taistelun, se muistetaan edelleen sotahuudosta ”Muistakaa Alamo!”. Taistelu rohkaisi myös muita texasilaisia, ja lopulta San Jacinton taistelussa meksikolaiset kukistuivat ja Texas julistautui itsenäiseksi tasavallaksi, joka liittyi Yhdysvaltoihin kuitenkin jo 1845.
San Antonio kasvoi, kun sinne muutti saksalaisia siirtolaisia, ja vuonna 1850 eurooppalaisia olikin enemmän kuin yhdysvaltalaisia. Sisällissota pysäytti kasvun, mutta se jatkui jälleen sodan jälkeen ja kiihtyi, kun rautatie saapui kaupunkiin 1877. San Antoniosta kehittyi paikallisen karjatalouden keskus. Lisäksi siitä tuli merkittävä asevoimien keskus. Vuonna 1876 valmistunutta Fort Sam Houstonia laajennettiin, ja vuosina 1917–1941 kaupunkiin valmistui neljä lentotukikohtaa. Ensimmäisessä maailmansodassa kaupungissa koulutettiin 1917–1918 noin 70 000 sotilasta ja toisessa maailmansodassa Lacklandin lentotukikohdassa koulutettiin yli kolmannes sodan lentokadeteista. Sotien välisenä aikana saksalaisten vaikutus kaupungissa väheni ja latinot alkoivat muuttaa kaupunkiin. Vuonna 1920 San Antoniossa oli 161 000 asukasta, ja se oli Texasin suurin kaupunki. Yhdysvaltain väestö
Rotu on suurelta osin poliittinen ja sosiaalinen kysymys, ja sen määritelmät ja erilaiset rotuluokittelut eroavat eri maissa. Yhdysvaltain hallinto on määritellyt joukon "rotuja", joita käytetään väestönlaskennassa ja tilastoissa. Nämä rotuluokat ovat sosiaalipoliittisia eivätkä tieteellisiä tai antropologisia käsitteitä. Luokittelussa on sekä etnisyyteen että henkilön alkuperämaahan perustuvia luokkia. Yhdysvaltain väestönlaskennan yhteydessä maassa vakituisesti asuvat arvioivat itse etnisyytensä. Väestönlaskentavirasto luokittelee ihmiset heidän ilmoitustensa perusteella kuuteen eri rotuun ("race"): valkoiset (tähän ryhmään kuuluvat ne, joiden alkuperä on Euroopassa, Lähi-idässä tai Pohjois-Afrikassa), mustat ja afroamerikkalaiset, intiaanit ja Alaskan alkuperäisasukkaat, aasialaiset (henkilöt, joiden sukujuuret ovat Itä-Aasiassa, Kaakkois-Aasiaassa tai Etelä-Aasiassa), Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaat ja viimeisenä luokkana ”jokin muu rotu”. Latinoihin ("Hispanic") luetaan rotuun katsomatta henkilöt, jotka kuuluvat espanjankieliseen kulttuuriin tai joiden juuret ovat espanjankielisessä kulttuurissa. Bastrop (Texas)
Bastrop on kaupunki Texasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 7 218. Bastrop on Bastropin piirikunnan hallintokeskus. Oselotti
Oselotit ovat uhanalaisia eläimiä. Ennen niitä salametsästettiin niiden kauniin turkin takia, ja nykyään oselotteja onkin Texasissa jäljellä enää vain noin 120. Turkiskaupan säännöstely on kuitenkin elvyyttänyt kantaa. Maailmanlaajuinen oselottikanta arvioidaan nykyään 800 000–3 000 000 yksilön kokoiseksi.  Yhdysvaltain historia
Yhdysvaltojen asukasluku kasvoi 1800-luvun ajan voimakkaasti siirtolaisuuden seurauksena, ja maa oli koko tuona aikana maailman tärkein siirtolaisten vastaanottaja. Vuonna 1800 asukasluku oli vain viisi miljoonaa, mutta 1920 jo 106 miljoonaa. 1820-luvulta 1880-luvulle tulijat olivat etupäässä länsierooppalaisia kuten englantilaisia, irlantilaisia, saksalaisia ja skandinaaveja. Vuosisadan lopulla maahan alkoi tulla paljon italialaisia ja itäeurooppalaisia siirtolaisia. Suomesta Yhdysvaltoihin muutti 350 000 siirtolaista. Siirtolaisia vetivät Yhdysvaltoihin etenkin maatalousmaan hyvä saatavuus, työmahdollisuudet sekä poliittinen ja uskonnollinen vapaus.[28] Kaliforniaan tuli hiukan siirtolaisia myös Japanista ja Kiinasta.[29] Tokio
Tokion prefektuurin väkiluku oli 1. lokakuuta 2009 yhteensä noin 12989000. Prefektuurissa asuu kymmenesosa koko Japanin väestöstä. Prefektuuri onkin väkiluvultaan suurin ja myös tiheimmin asutettu: sen väestötiheys on 5937 henkeä neliökilometriä kohden. Kaksi kolmasosaa prefektuurin väestöstä asuu 23 erillisalueen rajojen sisäpuolella, yhteensä 8802000 henkeä. Kolmasosa väestöstä asuu Taman alueella erillisalueiden itäpuolella, yhteensä 4159000 henkeä. Ulkosaarilla asukkaita on vain vähän, noin 28000.[2] New York (osavaltio)
New York on väkiluvultaan Kalifornian, Texasin ja hiljattain kolmanneksi nousseen Floridan jälkeen Yhdysvaltain neljänneksi suurin osavaltio. Vuonna 2005 sen väkiluku 19 254 630, mikä on 0,1 % kasvua edellisvuodesta ja 1,5 % vuodesta 2000. Väestö kasvaa osavaltiossa melko hitaasti työpaikkojen vähäisyyden ja elämisen kalleuden vuoksi. Milwaukee
Milwaukeen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 594833 ja vuoden 2017 arvion mukaan 595351.[4] Sen suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1555908.[1] Kaupungin asukkaista 46% oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 36%), 39,2% afroamerikkalaisia, 0,6% intiaaneja, 18,2% latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,8% aasialaisia. 19,4% kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 9,7% kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.[4] Edinburg (Texas)
Edinburg on alueensa hallinnollinen pääkaupunki. Kaupungin kokonaispinta-ala on 96,9 neliökilometriä ja väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa 74 569. Aluksi nimellä Chapin tunnettu kaupunki perustettiin 10. lokakuuta 1908. Nykyisin voimassa oleva perustuskirja on vuodelta 1949.  Texas
Vuonna 1845 Texas hyväksyttiin Yhdysvaltain jäseneksi, mikä johti Meksikon–Yhdysvaltain sotaan 1846–1848. Sodan seurauksena Yhdysvallat sai haltuunsa New Mexicon sekä Kalifornian ja Texasin länsiraja laajeni El Pasoon asti. Sisällissodan aikana Texas erosi unionista, mutta hyväksyttiin jälleen jäseneksi 1870.[11] Texasin tasavalta
Texasin tasavalta () oli itsenäinen valtio Pohjois-Amerikassa Yhdysvaltojen ja Meksikon välissä vuodesta 1836 vuoteen 1845. Tasavalta itsenäistyi Meksikon hallinnasta vuonna 1836. Vuonna 1845 Texas liittyi Yhdysvaltoihin sen 28. osavaltiona. Tulsa
Tulsan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 391 906 ja vuoden 2017 arvion mukaan 401 800. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 937 478. Kaupungin asukkaista 64 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 54,9 %), 15,1 % afroamerikkalaisia, 4,3 % intiaaneja, 15,8 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,3 % aasialaisia. 17,6 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 10,9 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.