Oskar i Zemlja meda: Kako je film iz Severne Makedonije ušao u istoriju svetskog filma
Film Zemlja meda nominovan je za najbolji dokumentarac i najbolji strani dugometražni film na 92. dodeli Oskara - čime se upisao u istoriju svetske kinematografije kao prvo ostvarenje, koje je dobilo ove dve nominacije.
Zemlja meda Dokumentarac prati život Atidže, skromne pčelarke iz Severne Makedonije koji govori o sve gorem odnosu savremenog čoveka prema prirodi. Ona živi s majkom, spašava pčele i vraća prirodu u ravnotežu. „Glavna ideja filma je da prikaže pripadnost čoveka prirodi, ali i kako se narušava ravnoteža u prirodi zbog načina na koji se koriste prirodni potencijali", kaže producent i montažer Atanas Georgiev. Film su režirali Tamara Kotevska i Ljubomir Stefanov, a Georgiev za BBC na srpskom kaže da je „ovo vreme dokumentarnog filma". Značaj prirode Filmska ekipa je pratila Atidže, ženu koja je bila jedno s prirodom i pokazala moć i veličinu čoveka. „Ovo je vreme u kome se iskrenost, jednostavnost i humanost bore da preživi bitku s materijalnim. „Skromnost je nešto što zaboravljamo zbog prestiža i lakomosti. Na tom putu možemo stići do ambisa, kako bi lekciju naučili", kaže Georgiev. On kaže da upravo o tome govori i glavna Atidžina poruka „pola uzmi- pola ostavi" - ove reči oslikavaju njen odnos prema medu, pčelama i prirodi. Kada su autori upoznali Atidže i snimili materijal, znali su da je u pitanju „ozbiljno dobar film". Ipak, nisu očekivali da će dokumentarac doći ovako blizu Oskara, kaže producent. Veliki uspeh U Severnoj Makedoniji oduševljeni su uspehom filma, a to je, kaže producent najveća nagrada za umetnika. Društvene mreže su nakon objave nominacija bile prepune čestitki. „Kako nas je učila Atidže... Dva Oskara, jedan da uzmemo, a drugi da im ostavimo zbog ravnoteže sa univerzumom", napisala je jedna osoba na Fejsbuku. Autorima je čestitao i doskorašnji premijer Severne Makedonije Zoran Zaev rečima da je ovo „istorijski uspeh za savremeni makedonski film". Kada je film osvojio tri nagrade na Sandens filmskom festivalu, koji je osnovao glumac i režiser Robert Redford, o njemu su pisali Gardijan, Njujork Tajms, Roling Stoun i Veniti fer. „Nakon Sandensa smo uvideli da će ovaj film imati dug put pred sobom", kaže Georgiev. Smatra da su dobre kritike i nagrade doprinele tome da bioskopske sale mesecima budu pune kada se prikazuje Zemlja meda. „To je stimulisalo publiku i na neki način je oteralo da pogleda film", kaže on. Limit samo u novcu Severna Makedonija je zemlja sa malom filmskom produkcijom, mnogo talentovanih umetnika i dobre priče mogu se naći na svakom koraku, kaže Georgiev. „Iako su finansijska sredstva limitirana, kapacitet autora nije", kaže on. On smatra da publika - ne samo makedonska, već i publika u svetu - mora da nauči da je dokumentarni film danas drugačiji od onoga na šta smo navikli da gledamo. „Dokumentarci nisu filmovi sa protagonistima koji sede i pričaju, već vešto prikazane slike iz realnog života." Od partizana do Oskara Muzička grupa Foltin iz Severne Makedonije radila je muziku za ovaj film, a i ranije su sarađivali sa ekipom koja je režirala Zemlju meda. Pece Trajkovski, jedan od muzičara koji je snimio muziku za film Zemlja meda, kaže za BBC na srpskom da su počeci izgledali „partizanski". „Radeći u Makedoniji i na Balkanu, mi smo se navikli", kaže Trajkovski za BBC na srpskom. Snimali su muziku za scene koje su već bile snimljene dok se još uvek radilo na drugim scenama. Ipak, svaki put kada bi se vratili sa snimanja, bili su jako uzbuđeni. Kaže da, kako se film menjao, tako se menjala i muzika. „Mnogo muzike smo snimili i shvatili da ono što smo snimili na samom setu uživo je bilo dovoljno da ispriča priču koju su autori hteli da kažu". Dodaje da su i oni, uz ostatak ekipe, uspeli da nađu balans sa okruženjem u medenoj zemlji, poput Atidže. Grupa Foltin, pored brojnih studijskih albuma, dugogodišnje komponuje muziku i za pozorišne predstave. Nominacije za Oskara ni Trajkovski nije očekivao. „Pored svih priznanja, najbitnije je da ovo je film koji će se gledati svuda u svetu. Nadam se da će se neki od njih koji ga budu pogledali, probati da promene nešto u svojim životima, a time i život ove naše planete." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk