Kakva je veza između metana i života na Marsu
Evropski svemirski brod potvrdio je da na površini Marsa ima metana.
Metan je otkriven 2013. NASA je prva saopštila da je njen rover Curiosity zabeležio pojavu metana na površini crvene planete, a sada je to potvrdio i brod Mars ekspres. O prirodi i obimu metana u atmosferi Marsa intenzivno se raspravlja. Ovaj gas je interesantan jer mogu da ga stvore oblici života, kao i geološki procesi. Životni vek metana u atmosferi Marsa je vrlo kratak što znači da je otkriveni metan nastao nedavno. Rover Curiosity ga je izmerio 15. juna 2013. godine. Postojanje metana na Marsu potvrdili su i podaci koje je sledećeg dana izmerio Planetary Fourier Spectrometer na brodu Mars ekspres. Rezultati dve studije objavljeni su u časopisuNature Geoscience. „Generalno, nismo otkrili nikakav metan, osim jedne definitivne detekcije od oko 15 delova po milijardi zapremine metana u atmosferi, dan nakon što je Kjurioziti objavio da je otkrio oko šest delova na milijardu", kaže Marko Điurani, glavni istraživač Planetary Fourier Spectrometera. „Iako delovi na milijardu znače relativno malu količinu, ovo je prilično značajno za Mars - merenje odgovara proseku od oko 46 tona metana koji je bio prisutan na području od 49.000 kvadratnih kilometara posmatrano iz naše orbite." U vreme otkrića, smatralo se da je metan možda nastao severno od rovera - zato što su preovlađujući vetrovi bili na jugu - i da je oslobađanje došlo iz unutrašnjosti kratera Gejl, gde se Curiosityspustio. Tim je uradio dve nezavisne analize kako bi došao do potencijalnih izvora metana, podelivši široki region oko Gejl kratera na rešetke od oko 250 do 250 kvadratnih kilometara. Biologija ili geologija? Kjurioziti je prvi otkrio metan na Marsu Postoji niz načina na koji je metan mogao da nastane na Marsu. Ukoliko mikrobi i dalje postoje, oni su jedan mogući izvor. Metan koji su proizveli mikroorganizmi u dalekoj prošlosti takođe bi mogao biti zarobljen u ledu. Kada se led otopi, on bi tada mogao da oslobodi drevni metan u atmosferu. Ali i neki geološki procesi mogu da proizvedu metan i ne zahtevaju biološke uslove. To uključuje serpentinizaciju - proces promene minerala u kori koji uključuje toplotu i vodu. Metan može nastati kao proizvod serpentinizacije. Marko Điurani sumnja da metan ne potiče iz kratera Gejl. Naučnici su detaljno ispitali region oko kratera zbog karakteristika u kojima se očekuje prodiranje gasa. Ovaj proces se na Zemlji odvija duž tektonskih rascepa i na poljima prirodnog gasa. Orbiter ExoMars Trace Gas, koji je osmišljen da napravi detaljan popis Marsove atmosfere, pokrenut je 2016. godine. Međutim, još nije objavio rezultate svojih naučnih istraživanja.