Korona virus: Možete li da se zarazite od preminule osobe
Širom sveta, Kovid-19 nam priređuje sumorne scene mrtvih pacijenata bez voljenih u blizini koji bi ih oplakali.
Uz aktuelne mere, da li je moguće oprostiti se od umrlih na dostojanstven način I te slike ne samo da izazivaju strah od smrti, već i od samih mrtvih. Strah od bolesti koja se širi posle smrti i mogućnosti dobijanja virusa od zaraženih leševa. Mogu li mrtva tela zaraženih da prenesu Kovid-19? Je li bezbedno održati sahranu? I treba li žrtve da budu pokopane ili kremirane? Evo šta znamo. Mogu li mrtva tela da prenesu Kovid-19? SZO kaže da oni koji nose sanduk moraju da nose zaštitnu opremu i obavezno operu ruke Prema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji (SZO), dok god su preduzete sve neophodne mere opreza, nema razloga za strahovanje da će se Kovid-19 raširiti preko mrtvih tela. Virus Sars-CoV-2, koji je odgovoran za ovu bolest, prenosi se uglavnom preko kapljica koje ispuštaju ljudi, na primer, kada govore, kijaju ili kašlju. Međutim, on može da preživi i do nekoliko dana na određenim čvrstim površinama. „Do dana današnjeg nema dokaza da su mrtva tela prenosila ovo stanje živima", izjavio je Vilijam Adu-Krou, portparol Panameričke zdravstvene organizacije (PAZO/SZO), na konferenciji za štampu početkom ovog meseca. Može li virus da preživi u mrtvim telima? Mere predustrožnosti su neophodne „E sad, uprkos tome, ovo ne znači da kad kažemo da oni nisu zarazni, treba toliko da volite mrtve da poželite da ih ljubite ili tome slično", dodao je ovaj ekspert. „I dalje moramo da se držimo prevencije i kontrole." Preporuke Svetske zdravstvene organizacije objavljene u martu navode da „sem u slučaju hemoragijske groznice (kao što su ebola i marburg) i kolere, mrtva tela generalno gledano nisu zarazna. „Samo pluća pacijenata sa pandemijskom influencom, ukoliko se ne rukuje njima pravilno tokom autopsije, mogu biti zarazna. Inače, leševi ne prenose bolesti." Ali leševi ljudi koji preminu od akutnog respiratornog sindroma i dalje u plućima i drugim organima mogu da sadrže žive viruse. Oni mogu da se otpuste tokom autopsije, u kojoj se koriste medicinski alati, ili tokom unutrašnjeg pranja. Rođaci ili prijatelji žrtve Kovida-19 moraju da budu sigurni da su za ukop ili kremaciju telo spremili adekvatno obučeni i zaštićeni profesionalci, kao što su radnici pogrebnog preduzeća. Može li da se održi sahrana? Sahrane su zabranjene ili ograničene širom sveta Na nekim mestima, prost broj smrti izazvanih Kovidom-19 doveo je do krize u pogrebnoj profesiji. I u sklopu smernica o socijalnom distanciranju, u nekoliko zemalja sahrane su zabranjene. Druge ih i dalje dozvoljavaju, ali uz strogo ograničeno prisustvo ožalošćenih. SZO kaže da porodica i prijatelji preminulog mogu da vide telo tokom sahrane, dok god se pridržavaju određenih ograničenja. „Ne smeju da dodiruju ili ljube telo i moraju da peru ruke temeljeno sapunom i vodom posle gledanja tela; mere fizičkog distanciranja moraju strogo da se primenjuju (najmanje jedan metar između ljudi)", kaže se u smernicama. Ljudi sa respiratornim simptomima ne treba da idu na sahranu ili makar moraju da nose masku na licu da bi sprečili širenje infekcije, dodaje se. A deca, ljudi stariji od 60 i osobe na imunosupresivima ne smeju da imaju bilo kakav direktan kontakt sa mrtvim telom. Mogu li tela da se ukopaju ili moraju da se kremiraju? Pogled iz vazduha na groblje u brazilskom gradu Manausu, koji je jako pogođen pandemijom korona virusa. SZO takođe kaže da su i ukopi i kremacije podjednako prihvatljivi. „Rasprostranjen je mit da osobe koje su umrle od zaraznih bolesti moraju da se kremiraju, ali to nije istina. Kremacija je pitanje kulturološkog izbora i dostupnih resursa", dodaje ona. Oni čije je zaduženje da rukuju telima - na primer, da ih polože u grob - moraju da nose rukavice i da temeljno operu ruke pre i posle te radnje, bacivši rukavice koje su koristili. Nema potrebe za ubrzanim odlaganjem tela žrtava Kovida-19, dodaje SZO. Takođe nije neophodno spaljivati stvari pokojnika, ali njima se mora rukovati u rukavicama i temeljeno ih dezinfikovati deterdžentom, 70-procentnim rastvorom etanola ili varikinom. Odeća može da se opere ili u mašini sa deterdžentom za veš na visokim temperaturama (60−90°C) ili potopljena u vrelu vodu i sapun u velikom bubnju, mešajući ih uz pomoć štapa i izbegavajući prskanje. Sačuvati dostojanstvo U Ekvadoru, u gradu Gvajakil, tela su ostavljana na ulicama, kako su mrtvačnice prepune SZO kaže da „dostojanstvo pokojnika, njihove kulturološke i verske tradicije i njihove porodice, moraju da se poštuju i štite tokom čitavog procesa." Ali kako se panika širi, to se u nekim delovima sveta pokazalo izuzetno teškim. Mervin Teran, šef ekvadorskog udruženja pogrebnih preduzeća, rekao je za BBC Mundo da se situacija „potpuno otrgla kontroli" u pokrajini Gajas, gde su za samo nekoliko nedelja smrti od Kovida-19 premašile brojku od 10.000. Ekvador je druga najpogođenija zemlja u Latinskoj Americi, odmah posle Brazila. Zdravstveni sistem nije uspeo da izdrži pritisak; kovčezi i tela ostajali su danima na ulici kad bi se prepunile mrtvačnice. Bolnice su slale tela u skladišta bez klimatizacije ili adekvatne infrastrukture za čuvanje leševa. „Čak i za nas, koji smo naviknuti da stalno viđamo realnost smrti, bilo je veoma teško ulaziti u skladišta kako bismo identifikovali tela. Leševi su se nadimali i prštali od tečnosti posle svega 24 časa", kaže Teran. Žrtve korona virusa se sahranjuju u Istanbulu. SZO kaže da i dalje moramo odavati počast preminulima Na drugim mesta, slike masovnih grobnica u Njujorku, brazilskom gradu Manausu ili Istanbulu završavale bi u svetskim vestima. Ali surova realnost smrti u vreme virusa korona ne bi smela da spreči da se mrtvima pruži dostojanstven oproštaj, kaže SZO - i njihovim voljenima omogući prostor za ožalošćenost. „Vlasti bi trebalo da izlaze na kraj sa svakom situacijom od slučaja do slučaja, balansirajući prava porodica, potrebu za istragom uzroka smrti i rizik od izloženosti zarazi", kaže ova organizacija. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk