Tri stvari koje treba da znate o izborima na Kosovu
Četvrti put zaredom, građani Kosova izlaze na vanredne parlamentarne izbore.
Građani Kosova navikli su na vanredne parlamentarne izbore Poslednji put, izbori za poslanike Skupštine Kosova su u redovnom terminu održani 2007. godine, a onda su usledili prevremeni izbori 2010, 2014. i 2017. godine. Ovoga puta, pad vlade izazvan je podnošenjem ostavke premijera Ramuša Haradinaja jer je dobio poziv da se pojavi pred Specijalnim sudom za zločine na Kosovu. Predsednik Kosova Hašim Tači raspustio je parlament i za 6. oktobar zakazao vanredne parlamentarne izbore posle kojih će biti formirana nova Vlada Kosova. Biće to ukupno sedmi parlamentarni izbori na Kosovu posle okončanja ratnih sukoba 1999. godine. Sve priče BBC na srpskom o kosovskim izborima iz Prištine, Kosovske Mitrovice i Beograda možete pronaći i na našim društvenim mrežama obeleženim heštegom #kosovoizbori2019. Ko se takmiči? Za 120 poslaničkih mesta takmičiće se dvadeset stranaka, četiri koalicije i jedan nezavisni kandidat. Na 25 lista nalaze se imena 1060 kandidata za poslanike. Na glasačkom listiću sve stranke nose redne brojeve od 111 do 135 - tako je odlučila Centralna izborna komisija zbog činjenice da su liste mogle da predlože do 110 kandidata za poslanička mesta za koje se posebno glasa, pa se na ovaj način izbegavaju zabune oko brojeva. Među dvadeset stranaka koje na izbore izlaze samostalno, liste je podnelo pet albanskih, po tri srpske i goranske, po dve romske, aškalijske, bošnjačke i egipćanske i jedna turska partija. Od četiri koalicione liste, dve su albanske, a po jedna bošnjačka i srpska, dok nezavisni poslanik dolazi iz reda bošnjačke zajednice. Suzavac je bio čest „začin" sednica kosovskog parlamenta u prethodnom sazivu Samostalno će nastupiti Demokratski savez Kosova nekadašnjeg premijera Ise Mustafe, Samoopredeljenje Aljbina Kurtija, Demokratska partija Kosova Kadrija Veseljija. U koaliciji se takmiče Alijansa za budućnost Kosova Ramuša Haradinaja zajedno sa Socijaldemokratskom partijom Kosova Špenda Ahmetija, dok Nisma Fatmira Ljimaja nastupa zajedno sa Alijansom za novo Kosovo i Partijom pravde. Od ukupno 120 poslaničkih mesta, albanske partije takmiče se za sto mandata, deset je rezervisano za srpsku zajednicu, a deset za ostale zajednice koje žive na Kosovu - četiri za Rome, Aškalije i Egipćane, tri za Bošnjake, dva za Turke i jedan za Gorance. Ko i kako glasa? Pravo glasa na izborima na Kosovu ima 1.937.868 birača - i to ne bi bilo ništa neuobičajeno, da Centralna izborna komisija nije odlučila da za ove izbore štampa manje glasačkih listića nego što je birača. Odštampano je više od 130 hiljada listića manje od broja ljudi u biračkom spisku. Oni koji se opredele da glasaju, na listiću obeležavaju najpre listu koju podržavaju. Na drugom delu listića zaokružuju brojeve do pet predstavnika te liste kojima dodeljuju „preferencijalne" glasove kojim dodatno rangiraju poslanike u okviru samih lista. Nezadovoljstvo srpskih predstavnika izazvala je odluka Centralne izborne komisije (CIK) da na izborima neće biti moguće glasanje sa srpskim ličnim kartama. Na sajtu CIK-a navodi se da je glasanje moguće sa kosovskom ličnom kartom, vozačkom dozvolom ili pasošem, kao i sa važećom putnom ispravom - bez dodatnog preciziranja zemlje koja ih izdaje. Do dan pred izbore moguće je i glasanje poštom - iz inostranstva. Najviše prijava stiglo je iz Nemačke i Švajcarske, a iz centralne Srbije za glasanje se prijavilo 4.337 glasača. Ko predstavlja srpsku zajednicu? Oko 50.000 Srba glasalo je na takođe vanrednim parlamentarnim izborima na Kosovu pre dve godine. Procenjuje se da će ovaj put glasati nešto manje ljudi zbog odluke da nije moguće glasati sa srpskom ličnom kartom. Četiri liste koje čine Srbi učestvuju na izborima, a bore se za deset zagarantovanih mandata u parlamentu Kosova. To je Srpska lista, koja je u prethodnom sazivu imala devet mandata, a koja je povezana sa vlastima u Beogradu. Kampanju je obeležila i vest da sa ovom strankom na izborima učestvuje i građanska inicijativa „Sloboda, demokratija, pravda", stranka ubijenog Olivera Ivanovića. Poslanici Srpske liste su zimus izašli iz kosovske skupštine zbog uvođenja taksi za srpsku robu na Kosovu, ali su se vratili pod obrazloženjem da su hteli da im oduzmu mandate. Koaliciju „Sloboda" čine Progresivno demokratska stranka Nenada Rašića i Nova partija Kosova Dejana Mirića, a na listi kandidata za poslanike te koalicije nalaze se i predstavnici dve građanske inicijative, kao i nezavisni kandidati Rada Trajković i Slaviša Petković. Na izborima učestvuje i Samostalna liberalna stranka Slobodana Petrovića, a ovo je, pored Srpske liste, jedina parlamentarna partija kosovskih Srba koja je u poslednjem sazivu Skupštine Kosova imala poslanički mandat. Partiju kosovskih Srba predvodi Aleksandar Jablanović. Stranka je nastala kada je čitav pokrajinski odbor Pokreta socijalista Aleksandra Vulina „preleteo" u novu stranku sa Jablanovićem na čelu. Jedanest godina nakon proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo više od 100 zemalja. Ipak, tačan broj nije poznat. Priština navodi brojku od 116 zemalja, a u Beogradu kažu da ih je daleko manje. Među zemljama Evropske unije koje nisu priznale Kosovo su Španija, Slovačka, Kipar, Grčka i Rumunija, a kada je reč o svetskim silama, to su Rusija, Kina, Brazil i Indija. Kosovo je od 2008. godine postalo član nekoliko međunarodnih organizacija, kao što su MMF, Svetska banka i FIFA, ali ne i Ujedinjenih nacija. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk