Srbija i Kosovo: Olako obećana brzina
Međunarodna zajednica je sve nestrpljivija da se problem Kosova što pre reši, ali pitanje je da li je održivo rešenje na pomolu.
Turneja visokog američkog diplomate Vesa Mičela po Balkanu predstavlja jasan signal da Vašington posle dužeg odsustva ponovo počinje da obraća pažnju na region. Kao pomoćnik državnog sekretara za Evropu i Aziju, Mičel je najviši predstavnik administracije predsednika Donalda Trampa otkad je ovaj stupio na dužnost koji je u poseti Balkanu. U Beogradu se uoči posete mnogo spekulisalo o sadržaju Mičelove diplomatske torbe. Pojedini mediji su, pozivajući se na neimenovane izvore, objavile da je u torbi novi američki plan za Kosovo, koji će u vidu ultimatuma biti uručen domaćinima. Ves Mičel - šta je u diplomatskoj torbi Ovo je odmah po sletanju u Prištinu demantovao sam Mičel, koji je rekao da je u pitanju „kreativno novinarstvo". „Nisam došao ovde da obelodanim bilo kakav specifičan plan, već da se angažujem sa Kosovom i Srbijom za njihovu zajedničku budućnost, kako bi razgovarali o dijalogu i o njihovom zajedničkom evropskom putu kao države Zapadnog Balkana", izjavio je on na konferenciji za novinare. Prevedeno sa diplomatskog jezika, to bi značilo da je Mičel tu da podseti Beograd i Prištinu na ranije preuzete obaveze sa čijim se ispunjavanjem kasni. Priština je odavno probila sve rokove kada je reč o jednom od ključnih delova Briselskog sporazuma - formiranju Zajednice srpskih opština - dok Beograd vuče noge kad je reč čitavom nizu stavki. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić obećao je nedavno sad već bivšem šefu nemačke diplomatije Zigmaru Gabrijelu da će Srbija već početkom aprila izaći sa svojim predlogom za „trajno i održivo" rešenje kosovskog pitanja. Čovek sa planom: Aleksandar Vučić i Angela Merkel „Vučić bi verovatno već sutra mogao da izađe sa svojim planom, ali pitanje koliko je on održiv", kaže za BBC (Bi-Bi-Si) Nemanja Štiplija iz ekspertske grupe „Evropski Zapadni Balkan". On ukazuje da se o tom planu dosad nije raspravljalo u okviru unutrašnjeg dijaloga o Kosovu koji traje već više meseci i da javno o tome nisu predočeni nikakvi detalji. „Sem toga, taj plan bi morao da bude prihvatljiv i za Prištinu i za međunarodnu zajednicu da bi uopšte mogao da se sprovede", kaže on. Štiplija upozorava da i Srbija i Kosovo već duže vreme koriste Briselski dijalog za sticanje poena kod kuće, bez iskrene namere da dogovore sprovedu. „Bez usaglašenog i usedsređenog pritiska Sjedinjenih Država i Evropske unije, a pre svega Nemačke, teško je očekivati da se kosovsko pitanje reši", smatra on. Imajući u vidu da su Vašington, Brisel i Berlin trenutno uglavnom obuzeti sopstvenim problemima, taj zec je još u šumi.