Rembrant: Rajksmuzej emituje uživo restauraciju „Noćne straže“
Amsterdamski muzej počeo je sa najvećom restauracijom Rembrantove poznate slike „Noćna straža" i poziva ljude da je gledaju uživo.
Istorijska restauracije Rembrantove „Noćne straže“ Remek-delo, nastalo 1642. godine, postavljeno je unutar specijalno dizajniranog zida od stakla tako da svi zainteresovani mogu da gledaju sliku i dok traje proces restauracije. Ljubitelji umetnosti mogu radove da prate i onlajn. Ova poznata slika je poslednji put obnavljana pre više od 40 godina, kada je prorezana nožem. „Noćna straža" se smatra najambicioznijim delom Rembranta. Poručio ju je gradonačelnik i vođa građanske straže Amsterdama, Frans Vanink Kok, koji je želeo grupni portret milicije. Slika je visoka skoro četiri metra i široka oko 4,5 metra, dok teži 337 kilograma. Osim što je poznata po veličini, slika je čuvena po dramskom svetlu i pokretu. Ipak, stručnjaci iz amsterdamskog Rajksmuzeja su zabrinuti da se spoljašnost remek-dela menja, ukazujući na primer blanširanja figure malog psa. Iz muzeja navode da će ovaj multimilionski projekat restauracije pomoći zaposlenima da bolje razumeju u kom je slika stanju. „Neophodno je detaljno ispitivanje kako bi se utvrdio najbolji plan za obrađivanje, a to će podrazumevati tehnike snimanja, fotografije u visokoj rezoluciji i naprednu kompjutersku analizu", navode. „Korišćenjem ovih i drugih metoda, dobićemo veoma detaljno stanje slike - ne samo obojene površine, već svakog sloja posebno - od laka do platna". Ovaj projekat je, zapravo, prva velika restauracija ovog dela još od 1975. godine, kada se čovek naoružan kuhinjskim nožem borio sa radnikom obezbeđenja i prorezao sliku, rekavši očevicima da je „to uradio za Gospoda". Slika je nožem izgrebana i ranije - 1911. godine, dok je 1990. godine naprskana hemikalijom. U oba slučaja šteta je bila mala i relativno laka za uklanjanje. Generalni direktor muzeja Tako Dibits je rekao da je muzej odlučio da dopusti javnosti da posmatra projekat, nazvan „operacija Noćna straža", zato što slika „pripada svima nama". „Više od dva i po miliona ljudi dolazi da je vidi svake godine. Ona pripada svima koji žive u Holandiji i svetu. Zato smo mislili da javnost ima pravo da vidi šta se dešava sa tom slikom", kaže Dibits. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk