Godišnjica misije Apolo 8: „Slanje astronauta na Mars bilo bi glupo“
Jedan od prvih ljudi u orbiti Meseca rekao je za BBC Radio 5 rekao da je „glupo" planirati ljudsku misiju na Mars.
Bil Anders u Apolu 8 Bil Anders, pilot u misiji Apolo 8, prvom svemirskom letu sa ljudskom posadom koji je napustio Zemljinu orbitu, rekao je da je slanje posade na Mars bilo „skoro smešno". NASA trenutno radi na pripremanju nove ljudske misije na Mesec. Takođe se radi na prikupljanju novih veština i razvijanju tehnologija koje bi omogućile buduća iskrcavanja ljudi na Mars. Bil Anders danas ima 85 godina, a pre 50 je bio u misiji Apolo 8 Anders, koji ima 85 godina, kaže da je „u potpounosti podržava" bespilotne programe , „uglavnom zato što su mnogo jeftiniji". Međutim, on tvrdi da ne postoji dovoljno snažna javna podrška da bi se finansirale mnogo skuplje ljudske misije. „Šta je imperativ? Šta nas tera da idemo na Mars?", zapitao je dodavši: „Ne mislim da je javnost za to zainteresovana". U međuvremenu, roboti i dalje istražuju Mars. Prošlog meseca se na stanicu uspešno spustio Insajt lender koji treba da istraži unutrašnjost planete. NASA je saopštila da radi na „prvom održivom povratku na Mesec, što će nam pomoći da pripremimo astronaute za Mars". Članovi posade Apolo 8 „To uključuje i komercijalne i međunarodne partnere uz koje bi se proširilo ljudsko prisustvo u svemiru i donela nova znanja i mogućnosti." U decembru 1968. godine, Anders je sa članovima posade Frankom Bormanom i Džimom Lovelom, poleteo sa Kejp Kanaverala na Floridi u raketama Saturn 5. Ova posada je deset puta obišla mesečevu orbitu. Posada Apola 8 provela je 20 sati u orbiti pre povratka na Zemlju. Spustili su se u Pacifik 27. decembra. Pokupio ih je nosač aviona USS Jorktaun. Ova posada je otišla najdalje do tada - i predstavljala je ključni korak na putu ka istorijskom letu Apola 11 samo sedam meseci kasnije. NASA planira sletanja na Mesec Međutim, bivši astronaut je oštar kada govori kako je NASA evoluirala od dana kada je predsednik Džon Kenedi obećavao da će čovek na Mesec sleteti do kraja 1960-tih. „NASA danas ne može da dođe do Meseca. Tako su okoštali... NASA se pretvorila u program za zapošljavanje... mnogi centri su uglavnom zainteresovani da budu uposleni, a vi ne vidite podršku javnosti osim da plate radnike i da njihovi kongresmeni budu reizabrani." Anders je takođe kritičan prema odluci o usmeravanju na istraživanje bliske Zemljine orbite nakon završetka Apolo programa 1970-tih. „Mislim da je svemirski šatl bio ozbiljna greška. Nije doneo ništa osim što je lansiranje bilo uzbudljivo, ali nikada nije ispunio obećanja", kaže on. „Svemirska stanica je tamo samo zato što je postojao šatl, i obrnuto. NASA je zaista pogrešno upravljala programom sa ljudskom posadom posle prvog sletanja." Njegovo mišljenje možda iznenađuje pošto ga izgovara ponosni patriota i pripadnik američke vojske, koji se i danas rado seća svog puta u svemir. Međutim, čini se da Anders i nije baš u dobrim odnosima s nekim iz svemirske zajednice. „Mislim da NASA ima sreće što ima sve što poseduje - što i dalje, po mom mišljenju, teško može da opravda. Nisam baš popularan u NASA-i zato što to kažem, ali to je ono što mislim", objasnio je. Posada Apola 8 lansirana je pre 50 godina Njegov nekadašnji kolega u posadi Frenk Borman, koji je upravljao misijom Apolo 8 i u Zemljinoj orbiti proveo dve nedelje tokom programa Džemini, je nešto entuzijastičniji. „Nisam kritičan kao što je Bil", rekao je za 5 uživo. „Čvrsto verujem da su nam potrebna robotska istraživanja Solarnog sistema i mislim da je čovek deo toga." Kada su ga pitali za planove Ilona Maska i Džefa Bezosa, koji planiraju lansiranje privatnih raketa sa ljudskom posadom na Mars, Borman je manje laskav. „Mislim da je mnogo toga o Marsu besmisleno. Mask i Bezos govore o kolonijalizaciji Marsa, to su besmislice." Apolovo nasleđe Fotografija Izlazak Zemlje nastala tokom misije Borman opisuje Apolo 8 kao „ogroman napor" i saglasan je da je ta misija pobednica svemirske trke. Anders je rekao da mu se čini da bi trajno nasleđe misije mogla da bude fotografija Izlazak Zemlje koju je posada napravila i na kojoj se vidi planeta iznad lunarnog horizonta. Govoreći za BBC Radio 4, kolega iz posade Džim Lovel takođe se prisetio tog momenta. „Kada sam pogledao samu Zemlju... počeo sam da se pitam zašto sam ovde, kakva je moja svrha ovde... nekako mi se razjasnilo", rekao je. „Moja perspektiva je da je Bog dao čovečanstvu pozornicu na kojoj igra. Od nas zavisi kako ta igra izgleda."