Može da vam skrati život i naškodi zdravlju: Šta je ultra-prerađena hrana
Umete li da razlikujete minimalno prerađenu od ultra-prerađene hrane? I da li to je važno?
„Prerađenu hranu" prati loša reputacija u poslednje vreme, nakon što su dve nove studije sprovedene u Francuskoj i Španiji povezale ovu hranu sa lošim zdravljem, pa čak i preranom smrću. Istraživanje je pokazalo da ljudi koji u periodu od deset godina jedu više od četiri porcije prerađene hrane dnevno, imaju 62 odsto veće šanse da umru ranije nego oni koji su jeli jednu porciju dnevno ili nisu jeli ultra-prerađenu hranu. Oni koji jedu ultra-prerađenu hranu imaju veće šanse da dožive srčani ili moždani udar. Ipak, u nekim zemljama, kao što je Velika Britanija, ljudi više od polovine kalorija unose preko ultra-prerađene hrane. Kako da prepoznamo najopasnije namirnice i popravimo našu ishranu? Kategorije Ponekad je teško znati šta je šta: namirnice kao što su sir i svež hleb smatraju se prerađevinama i mogu da predstavljaju isti rizik po zdravlje. Sistem klasifikacije hrane NOVA koju je osmislila Škola javnog zdravlja sa brazilskog Univerziteta u Sao Paolu, deli hranu koju kupujemo u četiri grupe. Kategorije variraju od neprerađene do ultra-prerađene hrane: Prva grupa: Neprerađena i minimalno prerađena hrana Ovo je hrana koja nije prerađena ili je minimalno prerađena pre nego što je unesena i koja je bogata hranljivim sastojcima kao što su vlakna, vitamini i minerali. U ovu kategoriju spadaju sveže voće, povrće, orašasti plodovi, semenje, žitarice, mahunarke, jestive semenke i prirodne životinjske namirnice kao što su jaja, riba i mleko. Minimalno prerađena hrana može biti sušena, mlevena, pečena, smrznuta, kuvana ili pasterizovana, ali ne sadrži dodate sastojke. Tu spada i smrznuto voće i povrće, smrznuta riba, pasterizovano mleko, stopostotni voćni sok, jogurt bez dodatog šećera, začini i sušeno bilje. Druga grupa: Prerađeni kulinarski sastojci Prerađeni kulinarski sastojci su ulja, masti kao što je puter, sirće, šećeri i so. Ova hrana ne treba da se jede sama ili u velikim količinama, već obično sa hranom iz prve grupe. Treća grupa: Prerađevine Prerađena hrana sastoji se od proizvoda obično napravljenih mešavinom sastojaka iz prve i druge grupe. Među njih spadaju dimljena i usoljena mesa, sirevi, svež hleb, slanina, zasoljeni ili zašećereni orašasti plodovi, konzervirano voće u sirupu, pivo i vino. Glavni cilj prerade je produžetak trajanja hrane ili poboljšanje njenog ukusa. Četvrta grupa: Ultra-prerađevine Da li znate šta jedete? Ultra-prerađena hrana obično sadrži sastojke koje ne biste dodavali kad kuvate hranu u domaćoj radinosti. Možda nećete prepoznati imena ovih sastojaka budući da su mahom hemikalije, veštačke boje, zaslađivači i konzervansi. Najčešće konzumirana ultra-prerađena hrana u uobičajenoj ishrani ljudi koji žive u razvijenom svetu su: Ume da bude nezgodno prepoznati hranu koja je ultra-prerađena. U nekim slučajevima ista vrsta hrane može biti minimalno prerađena, prerađena ili ultra-prerađena - u zavisnosti od toga kako je pravljena. Na primer: Kad je hrana prerađena, studije pokazuju da može da ima malu hranljivu vrednost kad stigne do stomaka, ali može da utiče na to kako telo kontroliše sitost - kapacitet za regulisanje osećanja gladi - i čak ima negativan efekat na nivoe šećera u krvi. To je zato što su svojstva biljaka ili životinjskih ćelija originalnih namirnica izmenjena. Problemi nastaju kad ultra-prerađena hrana počne u vašoj ishrani da zamenjuje neprerađenu ili minimalno prerađenu hranu koje sadrže vitalne hranljive sastojke. Na primer, u Velikoj Britaniji, neverovatnih 56 odsto kalorija koje pojede prosečna osoba potiče od ultra-prerađene hrane. Pet načina da prepoznate ultra-prerađenu hranu Ovaj članak preuzet je sa stranice BBC Hrana. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk