Svetski dan srca: U Srbiji više od 50.000 ljudi godišnje izgubi borbu sa kardiovaskularnim bolestima
Da li ste znali da je srce veličine šake i najjači mišić u telu? A da je danas njegov dan?
Kardiovaskularne bolesti jedan su od osnovnih uzroka smrtnosti u svetu, podaci su UN Iako je najjači mišić, nepravilnom ishranom, pušenjem, nedovoljnom fizičkom aktivnošću i stresom možemo ga oslabiti i izazvati brojne bolesti. Na Svetski dan srca stižu alarmantni podaci da je od kardiovaskularnih bolesti u Srbiji prošle godine umrlo 52.663 ljudi, starih između 30 i 70 godina. U svetu svakog dana od posledica neke od bolesti srca i krvnih sudova umre prosečno 49.000 ljudi. Kako nastaje infarkt Bolesti srca, vaskularne bolesti mozga i bolesti krvnih sudova godišnje odnesu 18 miliona života na svetu. Šta su kardiovaskularne bolesti? Kardiovaskularne bolesti vodeći su uzrok smrti globalno, a pušenje, nedovoljna fizička aktivnost, konzumiranje alkohola, nepravilna ishrana i stres neki su od faktora za njihov nastanak. Srce je najjači mišić u ljudskom telu. Usamljenost može da bude jako loša za vaše srce Osam meseci je starije od vas, pošto počinje da kuca u trećoj nedelji od začetka. Iako je snažno, nezdrava ishrana, pušenje, nedovoljna fizička aktivnost, stres i drugi faktori rizika mogu ga oslabiti i učiniti ga ranjivim za nastanak kardiovaskularnih bolesti. Kardiovaskularne bolesti, odnosno bolesti srca i krvnih sudova su: Kardiovaskularne bolesti uzročnik su trećine smrti na svetu. Od toga 85 odsto izazvani su srčanim i moždanim udarom. Srčani i moždani udari uglavnom nastaju blokadom koja sprečava dotok krvi u srce ili mozak. Najčešći razlog je nakupljanje masnih naslaga na unutrašnjim zidovima krvnih žila koje snabdevaju srce ili mozak. Moždani udar može da izazove i krvarenje iz krvnih žila u mozgu ili iz krvnih ugrušaka. Vodeći uzrok smrti u svetu su kardiovaskularne bolesti Uzrok srčanih i moždanih udara obično je kombinacija faktora rizika. Više od tri četvrtine smrtnih slučajeva od ovih bolesti dešava se u zemljama sa niskim i srednjim primanjima, navodi Svetska zdravstvena organizacija. Procenjuje se da će broj umrlih od ove grupe bolesti do 2030. godine dostići 23 miliona i postati prvi uzrok smrtnosti širom planete, navodi se na sajtu Instituta za javno zdravlje Srbije „Batut". Prevencija Da bi se na vreme otkrile kardiovaskularne bolesti radi se skrining kardiovaskularnog rizika. Gotovo 85 odsto prevremene smrtnosti i više od 50 odsto obolevanja od infarkta srca i moždanog udara može da se spreči merama primarne prevencije, navodi „Batut". Prestanak pušenja, redovna fizička aktivnost i pravilna ishrana mogu da pomognu u prevenciji. Svetska federacija za srce navodi da je potrebno da obećate sebi da ćete... Novo istraživanje tvrdi da je genetska mutacija koja se odigrala pre više miliona godina zaslužna za to što smo skloniji kardiovaskularnim bolestima od drugih životinja Saveti Svetske federacije za srce: Svetski dan srca obeležava se od 2000. godine nizom akcija širom sveta. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk