Predsednički izbori u Americi 2020: Kad ćemo znati rezultat i da li može biti osporen
Kada se na američkim predsedničkim izborima birališta zatvore, mogli bi da prođu dani ili čak čitave nedelje pre nego što se sazna da li je pobedio Donald Tramp ili Džo Bajden.
Očekuje se da će više miliona Amerikanaca glasati poštom zbog korona virusa. To znači da je više nego verovatno da će se prebrojavanje glasova odužiti. Kad obično dobijamo rezultate američkih izbora? Rezultati izbora obično se proglašavaju u noći izbornog dana, što je ove godine 3. novembra. Različite savezne države završavaju glasanje u različita vremena. Prva birališta zatvaraju se na Istočnoj američkoj obali u 19 časova po lokalnom vremenu (sat posle ponoći po srednjoevropskom). Do ukupnog broja glasova se stiže kada se glasovi prebroje svakoj državi posebno. Pobedu u nekoj saveznoj državi proglašavaju velike američke medijske kuće kad se smatra da je jedan kandidat stekao nedostižnu prednost. To je procena, a ne konačni rezultat. Ista stvar dešava se kad se neki kandidat proglasi pobednikom izbora. Pobednika američkih predsedničkih izbora ne odlučuje zbir glasova na nacionalnom nivou, već pobeda u dovoljnom broju saveznih država. Pobednik u svakoj državi osvaja određeni broj elektorskih glasova, zasnovan na broju stanovnika te savezne države. Da bi se ušlo u Belu kuću potrebno je 270 elektorskih glasova. Pre četiri godine trijumf Donalda Trampa na izborima proglašen je oko 2:30 po istočnoameričkom vremenu (8:30 po srednjoevropskom vremenu), kada je u Viskonsinu osvojio više od neophodnih 270 elektorskih glasova. Zašto bi glasanje poštom moglo da odloži proglašenje izbornog rezultata? Ranije je bilo uobičajeno da države ograniče glasanje poštom na određene ljude - kao što su stariji od 65 godina, bolesni ili odsutni iz države. Ali ova praksa u međuvremenu je dozvoljena svima u većini država. Na američkim predsedničkim izborima 2016. godine, gotovo jedna četvrtina glasova poslata je poštom. Ovaj put se procenjuje da će poštom glasati 80 miliona ljudi - dvostruko više nego 2016. godine - budući da države žele da spreče okupljanja ljudi, kako bi ograničili širenje korona virusa. Međutim, Američkoj poštanskoj službi, odgovorna za isporuku poštanskih glasačkih listića, trenutno se smanjuje budžet. Tramp je blokirao dodatno finansiranje. Vlada zabrinutost oko toga da li će služba biti sposobna da se izbori sa količinom glasačkih listića i da bi zato isporuka mnogih mogla da kasni. Kako se broje glasovi poštom? Glasovi poštom, kad stignu, zahtevaju više vremena za prebrojavanje. Različite savezne države imaju različita pravila oko toga kako i kad se oni broje. Većina država će uvažiti samo poštanske glasačke listiće koji stignu do vremena kad se zatvaraju birališta izbornog dana. Ali neke države, kao što je Kalifornija, prihvataju glasove dok god su oni poslati pre izbornog dana, čak i ako stignu nedeljama kasnije. Prebrojavanje poštanskih glasačkih listića traje duže zato što svaki glas mora da ima potpis koji se poklapa sa drugim potpisom na registarskoj kartici. Neke države, kao što je Florida, započeće prebrojavanje poštanskih glasova pre izbornog dana - ali većina država ne počinje da ih broji sve dok se birališta ne zatvore. Da bi se 2016. godine prebrojao ukupan broj glasova bilo je potrebno više od mesec dana. Kandidatkinja Demokratske stranke Hilari Klinton na kraju je imala još veći ukupan broj glasova širom zemlje, ali Tramp je već bio osvojio dovoljno država da osigura sebi predsedničku poziciju. Da li bi moglo da dođe do čekanja na glasačkim mestima? Stajanje u redu pred biralištem i dalje će biti najčešći način na koji će glasati američki glasači. Ali ti glasači bi mogli i da se suoče sa novim problemima zbog pandemije. Neke države su već započele glasanje ličnim prisustvom, a mediji javljaju da su redovi ogromni. Države poput Masačusetsa imaju postavljene sandučiće za rano glasanje poštom Većina ljudi će glasati 3. novembra i očekuje se da će biti otvoreno manje birališta nego inače, a izražena je i zabrinutost zbog nedovoljnog broja članova biračkih odbora. Poznati problemi kao pokvarene glasačke mašine takođe su mogući. Hoće li Tramp i Bajden prihvatiti izborni rezultat? Postoje šanse da onaj ko rano pređe u vođstvo neće biti pobednik te večeri - verovatnoću da se to desi povećava glasanje poštom. Bajden je izjavio da će prihvatiti konačne rezultate, ali je insistirao: „Prebrojte svaki glas." Hilari Klinton, koja se takmičila protiv Trampa 2016. godine, izjavila je da Bajden ne bi smeo da prizna poraz u izbornoj noći „ni pod kakvim okolnostima, zato što će se čitava stvar odužiti". Tramp je rekao da će novembarski izbori biti podložni „ogromnoj prevari" zbog glasanja poštom - uprkos tome što ima malo dokaza za to. Prvi put tokom kampanje, Tramp je 15. oktobra javno rekao da bi prihvatio mirnu primopredaju vlasti ako izgubi na izborima, iako je izrazio zabrinutost zbog mogućeg narušavanja integriteta glasanja. „I svi me pitaju - da li ću prihvatiti mirnu primopredaju vlasti. Odgovor je - da, hoću. Ali kao i svi ostali, želim da izbori budu pošteni", rekao je Tramp tokom druge predsedničke TV debate. Možda će vas zanimati video - Da li Isus može da odluči izbore? Nekoliko nedelja pre izbora oba kandidata su počela da obraćaju više pažnje na vernike. Šta se dešava ako izborni rezultat nije prihvaćen? Tramp je izjavio kako veruje da bi izborni rezultat mogao da završi na američkom Vrhovnom sudu. To se već desilo ranije. Na izborima 2000. godine, demokrata Al Gor tvrdio je da tanka margina kojom je izgubio na Floridi zahteva ponovno prebrojavanje glasova. Bilo je potrebno 36 dana da Vrhovni sud presudi protiv ponovnog prebrojavanja glasova da bi se spor razrešio u korist republikanca Džordža Buša. Ove godine bi mogla da se jave razna pravna osporavanja, praktično sva - od zahteva za identifikaciju prilikom glasanja poštom, sve do legalnosti izmena prilikom glasanja zbog Kovida. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk