Korona virus: Naučnicima i dalje nedostaju delovi slagalice
Američki i britanski istraživači identifikovali su dosad stotine mutacija virusa koji izaziva bolest Kovid-19.
Istraživači posebnu pažnju posvećuju šiljcima virusa Ali još niko nije utvrdio šta to znači za širenje virusa u populaciji i koliko efikasna vakcina može biti. Virusi mutiraju - to im je posao. Pitanje je - koja od ovih mutacija u stvari na bilo koji način menja težinu ili zaraznost bolesti? Preliminarna istraživanja iz Sjedinjenih Američkih Država sugerišu da jedna određena mutacija - D614G - postaje dominantna i može učiniti bolest zaraznijom, a možda i težom. Ali, drugi naučnici ga još nisu pregledali i zvanično objavili. Istraživači, iz Nacionalne laboratorije Los Alamos u Novom Meksiku, pratili su promene u „špicu" virusa koji mu daje karakterističan oblik, koristeći bazu podataka nazvanu Globalna inicijativa za deljenje svih podataka o gripu (GISAID). Napominju da u ovoj konkretnoj mutaciji izgleda postoji nešto zbog čega ona brže raste - ali posledice toga još nisu jasne. Istraživački tim analizirao je podatke o pacijentima zaraženim korona virusom u Šefildu u Velikoj Britaniji. Iako su otkrili da ljudi sa tom određenom mutacijom virusa imaju veću količinu virusa u ispitivanim uzorcima, nisu pronašli jasne dokaze da su ti ljudi postali bolesniji ili da ostanu u bolnici duže. „Mutacije nisu loše" Druga studija sa Univerzitetskog koledža u Londonu (UCL) identifikovala je 198 mutacija virusa koje se ponavljaju. Jedan od autora, profesor Fransao Balu, kaže da mutacije virusa nisu same po sebi ni dobre ni loše. „Mutacije same po sebi nisu loša stvar i nema ništa što bi sugerisalo da SARS-CoV-2 mutira brže ili sporije nego što se očekivalo. „Za sada ne možemo reći da li ovaj tip korona virusa postaje manje ili više smrtonosan i zarazan", ističe Balu. Studija sa Univerziteta u Glazgovu, koja je takođe analizirala mutacije, saopštila je da ove promene ne predstavljaju različite sojeve virusa. Zaključili su da trenutno cirkuliše samo jedna vrsta virusa. Praćenje malih promena u strukturi virusa važno je za razumevanje i razvoj vakcina. Virus gripa, na primer, mutira tako brzo da se vakcina mora prilagođavati svake godine kako bi se nosila sa specifičnim sojem u cirkulaciji. Razvoj lekova Mnoge od vakcina protiv Kovida-19 koje su trenutno u povoju ciljaju karakteristične šiljke virusa - ideja je da će vam telo prepoznati jedinstveni element klina i pomoći da se izbori protiv celog virusa. Ali ako se taj špic promeni, ovako razvijena vakcina mogla bi postati manje efikasna. Trenutno je to sve teoretski. Naučnici još nemaju dovoljno informacija da kažu šta će značiti promene na genomu virusa. Doktorka Lusi van Dorp, koautorka studije UCL, rekla je da bi mogućnost analize velikog broja virusnih genoma mogla biti „neprocenjiva za razvoj lekova". „Volim genome, samo toliko mogu reći", ipak je dodala u izjavi za BBC. Pratite Rejčel na Tviteruon Twitter Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk