Turska optužuje Ameriku da joj je „zabola nož u leđa"
Pokušaji se da se olakšaju ekonomski jadi u Turskoj nisu uspeli da zaustave ekonomski krah dok se jaz između Turske i Sjedinjenih Država produbljuje.
Predsednik Turske Redžap Erdogan izjavio je da su Sjedinjene Države „zabole nož u leđa" Turskoj. Sjedinjene Države su prošle nedelje uvele sankcije Turskoj nakon što su turske vlasti odbile da isporuče američkog sveštenika. Sankcije su izazvale haos na tržištu. Centralna banka je pokušala na razne načine da smiri tenzije, ali bez pozitivnih rezultata. „Sa jedna strane su nam strateški partneri, a sa druge pucaju u nogu strateškom pertneru", rekao je Erdogan na konferenciji za medije uz Ankari. „Zajedno smo u NATO-u i onda su strateškom partneru zabili nož u leđa", dodao je. Situacija na turskom tržištu se pogoršala krajem prošle nedelje kada je vrednost lire opala, a turska berze zabeležila nagli pad. Erdogan je rekao da je pad vrednosti nacionale valute rezultat zavere, a ne trenutnih ekonomskih uslova. Tursko ministarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je da istražuje 346 naloga na društvenim mrežama čiji su vlasnici komentarisali o padu vrednosti lire na "veoma provokativan način". Šta se dešava sa lirom? Najgori dan za tursku nacionalnu valutu bio je petak kada je predsednik SAD Donald Tramp odobrio duplo povećanje taksi na uvoz turskog čelika i aluminijuma. Povećanje taksi došlo je nakon što je Turska odbila da isporuči američkog sveštenika koji se nalazi u zatvoru već dve godine. Stručnjaci za pad lire krive strah da Turska tone u ekonomsku krizu. Indeksi na turskoj berzi pali su za 17 odsto, a inflacija je dostigla 15 odsto. Investitori su zabrinuti da bi turske kompanije koje su pozajmljivale novac kako bi ulagale mogle da imaju problem za vraćanjem pozajmica u dolarima i evrima - slaba lira znači veće dugove. Šta je preduzela turska vlast? Turska centralna banka saopštila je da će banke dobiti novac koji im je potreban. Međutim, banka nije podigla kametne stope, što bi pomoglo kontrolisanju inflacije i stabilizaciji vrednosti nacionalne valute. Nejasno je da li Erdogan stoji iza ove odluke - predsednik Turske je poznat po tome što je protivnik povećanja kamatnih stopa. Erdogan je ohrabrio Turke da prodaju dolare i kupuju lire kako bi pomogli privredu. Centralna banka Turske saopštila je da je spremna da „preduzme sve mere" kako bi osigurala finasijsku stabilnost nakon kolapsa nacionalne valute. Lira je dostigla je najniži kurs u odnosu na američki dolar u jeku diplomatskih razmirica sa Sjedinjenim Državama. Pad na berzama u Aziji rezultat je zabrinutosti investitora zbog turske krize. Erdogan je rekao je da neće dozvoliti da Turksa „padne na kolena". Tramp i Erdogan u Briselu Šta se dešava na tržištu? Indeks tokijske berze Nike 225 pao je za dva odsto i pre nego što je Tramp najavio nove mere. Reagovale su i berze u Hong Kongu i Šangaju, dok je indeks australijske berze niži za 0,5 odsto, a južnokorejski za 1,8. SAD uvele sankcije turskim ministrima Zašto Erdogan pravi miting u Sarajevu Zabrinuti ivestitori širom sveta počeli su da prodaju azijske akcije. Stručnjaci objašnjavaju da investitori sada traže "sigurne luke" poput američkog dolara i japanskog jena. Analaliza: Endru Voker, dopisnik Predsednik Erdogan probleme u Turskoj vidi kao posledicu zavere, a ne kao rezultat ekonomske situacije. Tu priču će možda prihavtiti deo javnog mnjenja u Turskoj, ali ona ni na koj način ne doprinosi poboljšanju situacije na tržištu. Turska ima probleme sa ogromnim deficitom, visokim nivoom dugovanja u stranim valutama u privatnom sektoru i stalan problem sa inflacijom. Trenutna situacija je rezultat pogoršanih odnosa sa Sjedinjenim Državama i visokim taksama na izvoz čelika i aluminijuma. Međutim, trenutna kriza je rezultat dubljih problema i činjenice da je Turska ekonomski ranjiva. Šta Turci misle o krizi? „Nije neobično videti kompanije koje propadaju kada se dogodi ovako iznenadni pad nacionalne valute. Ipak, ne mislim da će kriza smrviti privredu", kaže Kemal, biznismen iz Turske. Britanski turista Pol Forterhil u Turskoj letuje već 30 godina. „Od kada smo stigli prošle nedelje vrednost lire pada. Jako je tužno za ljude koji ovde žive, ali neverovatno povoljno za nas turiste". Najskuplji obrok koji je platio, iznosio je svega 15 evra. „Možete da zamislite koliko je jeftino. Najskuplji obrok za dve osobe, sa pićem, koštao je 15 evra", rekao je. Heter u Turskoj živi već 15 godina. „U proteklih godinu dana bilo je neverovatno povećanja cena. Cene osnovnih namirnica poput putera, sira, voća i povrća porasle su toliko da moraš da razmisliš nekoliko puta pre nego ih staviš u korpu", objašnjava. Ipak, plate nisu porasle. „Porasle su i cene benzina. Plate su ostale nepromenjene, tako da su svi zabrinuti kako će se sve ovo završiti. Situacija je možda dobra za ljude koji zarađuju u funtama, dolarima ili evrima, ali za većinu je problematična". Kakvi su odnosi Turske i Sjedinjenih Država? Turska odbija da isporuči američkog sveštenika Endrua Bransona koji je u zatvoru već skoro dve godine. Zatvoren je zbog optužbi da je bio povezan sa nelegalnom Partijskom kurdskih radnika i „gulenistima" koje Turska optužuje za neuspeli puč 2016. godine. Erdogan je ljut što Sjedinjene Države nisu preduzele više protiv pokreta gulenista. Sjedinjene Države su odbile da isporuče Fetulaha Gulena, koji živi u Pensilvaniji. Sveštenik Endru Bronson nalazi se u kućnom prtvoru zbog zdravstvenih problema Američka podrška kurdskim pobunjeničkim grupama koje se bore protiv Islamske države na severu Sirije dodatno otežava odnose. Erdogan je sve bliži Rusiji, iako Turska članica NATO, a SAD koriste vazdušnu bazu u Inčirliku u borbi protiv Islamske države. Turska preti da će zatvoriti tu bazu. Zašto se stručnjaci boje širenja krize? Investitori su zabrinuti da turske kompanije neće moći da vrate pozajmice u dolarima i evrima i da će dugovi nastaviti da rastu. Više od trećine zajmova turskih banaka je u stranim valutama, podaci su Rojtersa. Izveptaj Fajnenšl tajmsa u kome piše da je Evropska centralna banka zabrinuta zbog krize u Turskoj dodadno je podstakao strah da kriza može da se raširi. Fajnenšl tajms navodi primere španskih, italijanskih i framcuskih banaka koje posluju u Turskoj, a koje su izložene krahu turske valute.