EU: Kako do rešenja za migrantsku krizu
Skoro svi lideri Evropske unije okupili su se u nedelju u Briselu kako bi se suočili sa složenim problemom migranata bez dokumenata.
Italija je glavna destinacija za migrante spasene iz prebukiranih brodova Neformalni, na brzinu sazvani razgovori predstavljaju pripremu za EU samit koji će se održati 28. i 29. juna, a na kome će osim o izbeglicama biti reči i o Breksitu. Oko čega se ne slažu? Ključne reči u Briselu su „odgovornost" i „solidarnost", odnosno ravnoteža između to dvoje. Koliko se može očekivati od zemalja na prvoj liniji fronta kao što su Grčka i Italija, a koliki deo tereta treba da preuzmu susedne države? Zemlje članice i instiucije EU već više od dve godine pokušavaju da dođu do sporazuma kako bi im omogućio da reaguju efikasnije nego 2015, kada je migrantska kriza otpočela. Evropski lideri su planirali da se sporazum postigne do kraja juna. Migracije „ugrožavaju slobodan protok ljudi“ Sirijske izbeglice napuštaju Evropu Razgovore oppterećuju: U Evropi se mnogi pribojavaju da ovi problemi predstavljaju dugoročnu pretnju po opstanak Šengenskog sistema slobodnog kretanja, koji se smatra jednim od najvažnijih postignuća EU. Sem toga, ponašanje nekih članica po principu „svako po svome" ugrožava keoheziju EU. Šta je na stolu? Razgovor se vrti oko takozvanog Dablinskog pravilnika, koji kaže da izbeglice treba da traže azil u prvoj sigurnoj zemlji u koju uđu. Kako upostaviti sistem provera kojim bi se utvrdilo da li je neko izbeglica, pa ima pravo na azil jer mu je život u domovini ugrožen, ili ekonomski migrant, koji to pravo nema? Kako se suočiti sa „sekundarnim kretanjima", odnosno azilantima koji idu od zemlje do zemlje? Treba li uspostaviti sistem kvota kako bi se teret ravnomerno raspodelio? Za privremeni plan iz 2015. se uglavnom smatra da je propao. Mađarska ograda na granici napravljena je 2015. godine Evropska komisija je predložila permanentni mehanizam kojim bi se državama koje su prve na udaru obezbedila pomoć, dok bi one koje ne žele da prime izbeglice donirale finansijska sredstva. Treba utvrditi i ulogu humanitarnih i spasilačkih organizacija u svetlu spora oko Akvarijusa. Šta je dogovoreno? EU već ima svoju Obalsku stražu, a uskoro će imai i zajedničku Agenciju za azil. Proširuje se i zajednička baza otisaka prstiju, a na vidiku je i zajednički sistem pravila, procedura i uslova za obradu zahteva za azil. Čemu sastanak? Uslovi u kojima migranti žive u grčkim kampovima nisu idealni Sasanak uoči samita je sazvan na zahtev nemačke kancelarke Angele Merkel. Pošto se nisu odazvali šefovi svih 28 država i vlada, umesto predsednika Evropskog saveta Donalda Tuska, uloga domaćina pripala je predsedniku Komisije Žan-Klodu Junkeru. Neke zemlje predstavljaju premijeri, druge ministri. Da bi se održao administraivni integritet EU, skup je nazvan „neformalni radni sastanak", a ne samit ili mini samit. Poljska, Češka, Slovačka i Mađarska, koje čine takozvanu Višegradsku Četvorku, su odbile da učestvuju. One ne žele da prihvate nijednog izbeglicu iz prihvatnih centara u drugim državama. Hoće li biti prihvatnih centara van EU? O ovoj ideji, koja ima sve više pristalica, biće više reči na samitu. Lideri Danske i Austrije su se založili za izgradnju centara za migrante u evropskim zemljama koje nisu članice EU. Iz pripremnog dokumenta koji je procurio u javnost vidi se da će se na samitu raspravljati o „regionalnim platformama za iskrcavanje". Gomilaju se pitanja šta to u stvari znači: Zajednički spisak luka za brodove koji prevoze migrante? Ofšor centri? Sporazumi sa ne-članicama EU? I da li se akvi centri uklapaju u norme i vrednosti EU?