Erdogan u Srbiji - tri najvažnije tačke: „Diplomatija“, autoput i turski policajci
Tokom dva dana posete Beogradu turski predsednik imao je prilično gust raspored. Mnogo toga je rečeno i najavljeno - između ostalog, da će Turska učestvovati u izgradnji auto-puta od Beograda do Sarajeva.
Erdoganu je ovo druga poseta Srbiji u tri godine Potpisan je i niz sporazuma, uz obeležavanje godišnjice uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Turske. Od potpisanih dokumenata, posebnu pažnju javnosti izazvao je Sporazum o razumevanju o zajedničkim policijskim patrolama. Otkrivena je i spomen ploča nekadašnjem turskom ambasadoru u Jugoslaviji Galipu Balkaru, koga su 1983. u Beogradu ubila dvojica pripadnika jermenske militante organizacije. Ovo su tri najzanimljivije tačke Erdoganove posete. Diplomatski odnosi Vučić i Erdogan, povodom obeležavanja 140 godina diplomatskih odnosa Srbije i Turske, razmenili su i posebna izdanja poštanskih markica. „Mi imamo 600 godina, kakvih 140 godina", rekao je tu Vučić uz osmeh, dok su on i turski predsednik držali veliki ram u kojem su bile markice. Dakle, koliko se dugo zaista Srbija i Turska poznaju? Poseta turskog predsednika: Erdogan opet u Beogradu „Reč je o 140 godina moderne srpske istorije, od kako je Srbija stekla nezavisnost od Osmanskog carstva", kaže za BBC istoričar Dušan Fundić sa Balkanološkog instituta. „Naravno da su ti odnosi dosta kompleksniji i da mogu da se posmatraju kroz više vekova, ali sve zavisi od tačke koju uzimate kao polaznu", dodaje on. Usred svega toga živi snažan mit o „500 godina ropstva pod Turcima". „Neki istoričari će o Osmanskom carstvu pričati kao multikulturnom raju, što ono nije bilo, ali sa druge strane, ne možete govoriti o konstantnom progonu", navodi Fundić. „Uvek sve mora da se stavi u kontekst - Osmansko carstvo se tokom vekova menjalo i nije bilo isto u 16. i 17. veku. Tako se i položaj Srba i svih ostalih naroda unutar carstva menjao, iako su muslimani uvek bili daleko nadmoćniji", kaže on. Ipak, narod pamti samo janjičare i danak u krvi, a Fundić kaže da takve stvari često ostanu u kulturi sećanja. „Danak u krvi je bio vrsta imperijalne politike koja je ukinuta početkom 17. veka, jer su janjičari tada već postali gospodari gospodara. „A kada vidite o čemu se radilo, logično je zašto je to ostalo u sećanju". Međutim, kako kaže, to sećanje je oblikovano tek kasnije, u trenutku kada je Srbija sticala nezavisnost. „Uvek imate te stvari za koje će se ljudi držati, naročito u trenutku kada oblikujete državu", ističe Fundić. „Nije to srpski slučaj, sve nacije imaju nekoga u odnosu na kog su gradili identitet... U ovom slučaju je to Osmansko carstvo". Šefovi diplomatija Srbije i Turske - Ivica Dačić i Mevlut Čavašoglu - otkrili su spomen ploču ubijenom turskom ambasadoru u Jugoslaviji Stižu turski policajci Prvog dana Erdoganove posete razmenjeno je devet memoranduma i sporazuma iz različitih oblasti. Među njima se izdvaja Sporazum o razumevanju o zajedničkim policijskim patrolama, koji su razmenili ministri Nebojša Stefanović i Hulusi Alkar. Na osnovu njega biće uređene zajedničke patrole srpske i turske policije, navodi se na sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova. „Biće isto kao sa kineskim policijskim patrolama", kaže za BBC na srpskom Saša Đorđević iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku. „Kao i kineski policajci, oni neće imati policijska ovlašćenja, oružje i sredstvo prinude - samo će nositi uniformu", dodaje on. Od nedavno ulicama Beograda, Novog Sada i Smedereva - uz srpske - patroliraju i kineski policajci, a sve zbog lakše komunikacije sa velikim brojem kineskih turista. Iz MUP-a nisu odgovorili na pitanje kada se tačno može očekivati da turski policajci budu na ulicama u Srbiji. Trilateralnom sastanku prisustvovali su članovi Predsedništva BiH - Milorad Dodik, Željko Komšić i Šafik Džaferović Autoput Vučić i Erdogan će drugog dana posete prisustvovati polaganju čuvenog „kamena temeljca" za auto-put od Beograda do Sarajeva. Zašto bi Turska uopšte bila deo toga? „Izgradnja auto-puta jakoj turskoj ekonomiji nije preveliki teret, a može da ima veliki i simbolički i privredni značaj", kaže za BBC Aleksandar Popov iz Centra za regionalizam. Kako navodi, to ima dva lica - jedno je infrastrukturno, a drugo političko. „Nekadašnja imperija želi da označi prisustvo na teritoriji kojom je nekada vladala i iskoristi to što se Evropska unija u dobroj meri povukla sa Balkana", ističe Popov. Jedan od razloga za to su Bošnjaci, muslimani u Srbiji, pa i određeni broj onih koji smatraju da je Turska njihova matična država, dodaje. „Turska želi da bude prisutna u nadmetanju Rusije, Amerike i Kine na ovim prostorima", smatra on. Inače, takvih situacija je bilo i ranije, ističe Popov. Slavlje u Istanbulu „Setimo se da je u Tadićevo vreme tadašnji predsednik Abdulah Gul bio posrednik u razgovorima Beograda i Sarajeva. „Ovaj put su ambicije Erdogana daleko veće, iako se i on sada pojavljuje kao neka vrsta posrednika na razgovorima sa liderima Bosne i Hercegovine". Drugog dana posete Erdogan i Vučić domaćini su Trilateralnog samita Srbije, Turske i BiH, na kojem prisustvuju tri člana Predsedništva BiH - Željko Komšić, Milorad Dodik i Šefik Džaferović. „Erdogan želi da pokaže prisustvo i učestvuje u unapređivanju odnosa, što će se simbolički manifestovati izgradnjom autoputa", ističe Popov. Međutim, on ističe da to pre svega zavisi od lidera Hrvata, Srba i Bošnjaka u BiH. „Sve može da padne u vodu ukoliko kod njih ne postoji dobra volja da unaprede odnose bez redovnih varničenja i pretnji. „Sam autoput neće dovesti do unapređenja odnosa, iako omogućava građanima da bolje komuniciraju, pa će biti teže manipulisati njima". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk