Trampovo obraćanje naciji: Pet najvažnijih stvari
Donald Tramp je trenutno na polovini mandata i tokom jednog sata juče predsednik je imao pažnju cele nacije. Iako je najavljeno da će govor biti ujedinjiteljski, ispod ispeglane retorike i dalje stoji oštar jaz među dve partije.
Tramp je na polovini mandata Evo četiri najvažnije stvari koje je Tramp izgovorio, plus analiza odgovora Demokratske stranke. Novi govor, isti sukob Najbolji trenutak jučerašnjeg obraćanja naciji Donalda Trampa dogodio se kada je predsednik spomenuo da trenutno u američkom Kongresu sedi najveći broj žena od kada postoji ta institucija, zbog čega je govor prekinut aplauzom. Tramp je naravno svestan da većinu ljudi koji su pljeskali čine pripadnici Demokratske stranke, koji su pobedili na srednjoročnim izborima tako što su se suprotstavili njegovim političkim idejama. Oni sigurno nisu pljeskali tokom nastavka predsednikovog govora. Skamenjenog izraza lica, pratili su dok je Tramp pričao o imigraciji, kada je pozvao Kongres da usvoji zakon koji ograničava abortus. Mnogi su glasno negodovali, kad je Tramp spomenuo „sulude istrage" svoje administracije koje će ugroziti „privredno čudo" koje se trenutno odvija u SAD. Iako je pobrao aplauze zbog počasti koju je odao veteranima Drugog svetskog rata, deci koja boluju od raka i preživelima Holokausta, oštre podele u američkoj politici su bile vrlo vidljive. „Bog je želeo da Tramp bude predsednik" Tramp „moralno nepodoban da bude predsednik“ Tramp nije dozvolio Nensi Pelosi da se obrati Kongresu Obraćanje je počelo sa primetnim omalovažavanjem. Predsednik je započeo govor, pre zvaničnog uvoda predsedavajuće Predstavničkog doma, Nensi Pelosi, iz redova Demokratske stranke, što nije u skladu s tradicijom. Kancelarija Nensi Pelosi je na ovo kršenje protokola odgovorila tvitom dok je predsednik govorio, a njen aplauz nije delovao kao odobravanje - već kao žestoka kritika. Dve sukobljene strane započele su godinu u žestokom partijskom klinču, sudeći po ovom obraćanju naciji, sukobu se ne nazire kraj. Nema popuštanja u imigracionoj polici Najveći problem u ovom obraćanju je trenutni sukob između demokrata i republikanaca u vezi sa imigracionom politikom i Trampovim predlogom za izgradnju zida. Taj sukob je doveo do nedavne blokade federalne vlasti i, ako se ne postigne kompromis, moguća je nova blokada. Predsednik, kome je glavno usmerenje u predizbornoj kampanji bila izgradnja zida, odustao je od izgradnje takve konstrukcije duž cele američko-meksičke granice. On više ne pominje da će napraviti betonsku strukturu, već opisuje zid kao „pametnu, providnu, čeličnu barijeru". Nije pomenuto ni da će Meksiko platiti izgradnju zida. Tramp se obratio naciji: „Za sve su krive demokrate" Foke zauzele plažu usled blokade američke vlade Ipak, predsednik je insistirao na tome da zidovi „funkcionišu i čuvaju živote". Demokrate nisu pokazale spremnost da će odobriti finansiranje izgradnje bilo kakve barijere. Neko će ipak morati da popusti. Tramp nije nagovestio kako će ovaj problem biti rešen. Nije pretio da će objaviti „vanredno stanje", koje bi mu omogućilo da angažuje vojsku da izgradi zid bez odobrenja Kongresa. Priprema za kampanju reizbora I dok se demokratski kandidati, a mnogi od njih sede u Kongresu, spremaju da stanu na crtu Trampu na sledećim izborima, ovo obraćanje se takođe može posmatrati kao predsednikov prvi veliki govor u kampanji za reizbor. Prvo je naveo postignuća svoje administracije. Govorio je o „neviđenom ekonomskom prosperitetu", pohvalio se porastom dnevnica, otvaranjem 5,3 miliona novih radnih mesta, od čega su 600.000 pozicija u proizvodnji, kao i niskom stopom nezaposlenosti. Tramp smatra da su za to zaslužne poreske olakšice i smanjenje regulativa. Takođe, po prvi put od 1955. godine, Amerika izvozi energiju, za što je takođe preuzeo zasluge (iako je ovaj trend započet tokom Obamine vladavine). Ako privreda bude u dobrom stanju, to će biti glavna tema tokom kampanje za reizbor. Međutim, kampanja ne služi samo da se hvalite svojim uspesima, morate da ubedite glasače da je alternativa potpuno pogrešna. Nekoliko stvari koje je Tramp izgovorio nagovestile su šta će biti njegovo usmerenje u budućnosti. Nakon što je pričao o „brutalnosti" venecuelaske vlade Nikolasa Madura, Tramp je pokrenuo napad na političke protivnike. Senator Berni Senders nije bio impresioniran Trampovim napadom na „socijaliste" u američkoj politici „Uznemiravaju nas pozivi za više socijalizma u našoj zemlji", rekao je. „Amerika je zasnovana na vrednostima slobode i nezavisnosti, ne prisili izvršne vlasti, dominaciji i kontroli". Nedavno objavljena istraživanja pokazuju da veći broj demokrata prihvata „pozitivnije strane socijalizma" u odnosu na kapitalizam, iako se to odnosi na evropski socijalizam, a ne venecuelansku diktaturu. Ostatak govora Tramp se najviše bavio spoljnom politikom u ostatku govora. Pomenuo je mogućnost povlačenja iz nuklearnog sporazuma koji je potpisan s Rusijom i upozorio da u slučaju da novi dogovor ne bude postignut, Amerika će „potrošiti rekordne sume novca kako bi omogućila najmodernije oružje" u odnosu na ostale nuklearne sile. Pohvalio se napretkom u odnosima sa Severnom Korejom, pomenuo novi samit sa Kim Džong Unom sledećeg meseca. Pomenuo je i povlačenje iz „ratova bez kraja", kao što je sukob u Siriji i najavio da će postići mir u Avganistanu. Nije pomenuo nikakve rokove za ove poteze. Što se tiče spoljne politike, predsednik ima široka ovlašćenja. Ako bi Tramp ignorisao kritike, koje čak dolaze iz redova njegove administracije, mogao bi da ostvari neke od svojih ciljeva. Odgovor demokrata Demokratama je teško da pronađu glas u partiji, koji takođe ne gaji, javno ili tajno, predsedničke ambicije. Umesto da podrže potencijalnog kandidata za Belu kuću, demokrate su se okrenule nekome ko nije uspeo na nedavnim izborima - Stejsi Ejbrams iz države Džordžija. Iako ona trenutno nema funkciju, kampanja koju je vodila za mesto guvernera Džordžije pokazuje kako danas izgleda Demokratska stranka - etnički šarolika i politički progresivna. Predsednik se nije puno bavio novim političkim predlozima, tako je Ejbrams kritikovala labavu kontrolu nošenja oružja, troškove visokog obrazovanja, politiku za sprečavanje klimatskih promena i ograničavanje mogućnosti glasanja nekim građanima SAD. Novoizabrane predstavnice u Kongresu potiču iz Demokratske stranke Kritikovala je republikance zbog blokade federalne vlade, takođe je izjavila da je poreska reforma „uperena protiv radnika" i govorila je o doprinosu imigranata američkom društvu. U Demokratskoj stranici postoje neslaganja oko univerzalne zdravstvene zaštite i niske cene univerzitetskog obrazovanja, načina za zaustavljanje rastuće nejednakosti i sprečavanja rasizma. Ne postoji jedinstven stav o spoljnoj politici, mnoge demokrate su aplaudirale kad je Tramp pomenuo povlačenje iz beskrajnih ratnih sukoba.