Srbija i Kosovo: Zašto se baš sada govori o podeli
Septembar znači novi start i za pregovarače Srbije i Kosova, koji se pripremaju za ukrcavanje na let za Brisel i ponovo sedaju u (pregovaračke) klupe 7. septembra.
Ideja o podeli mirovala je nekoliko decenija, da bi ponovo postala glavna vest Ovo leto im je donelo ubedljivo najmanje odmora do sada, jer je „razgraničenje" svakog dana menjalo kurs i poziciju dveju strana, barem sudeći po izjavama u medijima. U fasciklama koje su predsednici Aleksandar Vučić i Hašim Tači poneli sa sobom u Brisel se neće naći ni ideja „sever Kosova za Bujanovac i Preševo", ali ni Zajednica srpskih opština, pišu i beogradski i kosovski mediji. Međunarodni stručnjaci se slažu da bi bilo najbolje da se ova koverta i ostavi u Beogradu, odnosno Prištini, ali krivce vide i u drugima. „Nedostatak jasnih uputstava omogućio je trenutnu raspravu o promenama granica", kaže za BBC Florijan Biber iz Centra za studije jugoistočne Evrope Univerziteta u Gracu. David Filips, Direktor Instituta za izgradnju mira i studije ljudskih prava na Univerzitetu Kolumbija kaže za BBC da „izjave Johanesa Hana o podeli predstavljaju neuspeh diplomatije." Ideje razgraničenja, podele i trampe i ranije su se javljale među nacionalistima - kadgod bi postojao pritisak za rešenjem. Da li je „ovo ta godina" za rešenje U centru pažnje sastanka Mogerini - Tači - Vučić biće „postizanje konačnog, pravno obavezujućeg sporazuma", saopšteno je iz kabineta Hašima Tačija. Sastanku će, najverovatnije, prisustvovati i pregovarački tim Vlade u Prištini, ukoliko Skupština Kosova završi nekoliko puta prekidanu sednicu na kojoj bi trebalo imenovati članove ove diplomatske ekipe. Opšte procene dala je i Visoka predstavnica za spoljnu politiku i bezbednost EU, Federika Mogerini. U saopštenju je rekla da će nastaviti razgovore sa dvojicom predsednika o sveobuhvatnoj normalizaciji, a u cilju postizanja „konkretnog progresa". Njena savetnica je na Tviteru prokomentarisala da je „ovo ta godina", kada su u pitanju dogovori između Srbije i Kosova. Demantovao ju je Evropski komesar Johanes Han, koji je dan kasnije rekao da je „ta godina", zapravo - 2019. „Treba razmišljati i izvan kutije", rekao je Johanes Han za Radio Slobodna Evropa, po pitanju eventualne razmene teritorija. Ipak, podvukao je i da to razmišljanje ima rok, a to je sredina naredne godine. Subotom uvek na Kosovu Predsednik Srbije će, po svemu sudeći, pravo iz Brisela za Prištinu. Jer, u Belgiji će pregovarati u petak, a već u subotu je najavio odlazak na Kosovo. Priština je izdala dozvolu za posetu predsednika Srbije, ali navodi da ta odluka, u slučaju destabilizacije, može biti i promenjena. Od prethodne Vučićeve posete Kosovu prošlo je devet meseci, a i tada je dolazio - subotom. Razlog posete je bilo ubistvo Olivera Ivanovića, koje se dogodilo samo četiri dana ranije. Tada je izjavio čuvenu rečenicu - „Bolje da ja razgovaram sa Tačijem, da ne znam ko razgovara milion puta sa Haradinajem, nego da i jedan metak bude ispaljen bilo gde". Srbija i Kosovo: Karte na stolu Tri prepreke na putu ka normalizaciji odnosa Beograda i Prištine Zašto sada da se delimo „Ideja razgraničenja, odnosno razmene teritorija, je kroz istoriju po pravilu izbor nacionalista", kaže za BBC Jovo Bakić, profesor na Filozofskom fakultetu u Beogradu. „Oni veruju da mogu da se nađu na pola puta i da bi to i za jedne i za druge bila najmanje loša varijanta." Kosovski ministar spoljnih poslova Redžet Pacoli bi da se priključi pregovorima u Briselu Za Bakića je problem „što je ovo rešenje jednostavno međunarodno neprihvatljivo, a može da ima za posledicu i menjanje granica u regionu". „Na tasu bi mogao da bude položaj Srba u Bosni, ali i albansko pitanje u Makedoniji." Gde je sve postajala razmena i predaja teritorija (ili ideja o tome): „Mogućnost da se podelimo i tako jednom zauvek rešimo probleme" - smislio je Dobrica Ćosić pre skoro tri decenije. On je tada, objašnjava Bakić, imao ideju da „sačuva tradiciju, ali i kosovsku privredu - za Srbe". „Ćosićeva ideja je bila da se sa Albancima razgraničimo tako da Srbi dobiju deo teritorije gde su manastiri, ali i rudnici. Po njegovoj podeli, Srbiji bi pripala celokupna Trepča." Pre nego što je Kosovo izglasalo nezavisnost, Srbija je u Trepči posedovala 60 odsto od svog ukupnog rudnog bogatstva. Naknadno je ideju podele pominjao i Slobodan Milošević, da bi se poslednju deceniju vezivala isključivo za njegovog naslednika - Ivicu Dačića. Do ovog leta. Dačić je u avgustu ove godine tvrdio da je ključni razlog što je Srbija usvojila ideju o podeli - promena stava Sjedinjenih Američkih Država. Bedžet Pacoli za BBC: „Rekao sam Dačiću: Ja gradim - ti rušiš" „Komunikacija Beograda i Prištine nikad nije prekidana" Tokom letnjeg odmora - niko se nije odmarao Šta misle stručnjaci Da li će ideja o razmeni teritorija nastaviti da živi i za pregovaračkim stolom u Briselu? Florijan Biber, Centar za studije jugoistočne Evrope Univerziteta u Gracu Biće teško ignorisati izjave o razgraničenju. Postavlja se i pitanje trenutnog formata razgovora koji nije dovodio do opipljivih rezultata. Nedostatak jasnih uputstava omogućio je trenutnu raspravu o promenama granica. Ključno pitanje je sada - da li će Mogerini prihvatiti dalju diskusiju o promenama granica u okviru zvaničnih pregovora i ako hoće, koji su parametri. Ne vidim da je ideja o podeli Kosova obećavajuća. Pored reperkusija na druge granice u regionu, postoje i brojne druge opasnosti: David Filips, Direktor Instituta za izgradnju mira i studije ljudskih prava na Univerzitetu Kolumbija Prilagođavanje granica bi bilo opasno i moglo bi da destabilizuje region. Ideja Slobodana Miloševića je uvek bila podela Kosova. Nepostojanje sporazuma o progresu u pregovorima sa EU koristi se za opravdanje nove pregovaračke taktike fokusirane na podelu. Izjave Johanesa Hana o podeli predstavljaju neuspeh diplomatije. Korekcija granice bi nagradila nasilje. To bi označilo smrt multikulturnih i multietničkih država za koje je toliko ljudi umrlo 1990-ih. Podela Indije i Pakistana je dovela je do velikog raseljavanja i krvoprolića. Sa druge strane, Čehoslovačka je podeljena bez nasilja, ali jeste ozbiljnih sporova o imovini i podele obaveza. Ernesto Verdeja, profesor političkih nauka, Krok Institut za međunarodne mirovne studije Univerziteta u Notr Damu Razdvajanje države u cilju postizanja etničke dominacije je uvek opasno. U većini slučajeva to treba izbegavati ili, u najmanju ruku, pažljivo razmotriti. Plan treba da bude da se napreduje na formalizaciji razdvajanja između Kosova i Srbije i da se pronađe minimalno prihvatljivo rešenje za granice. Ovo je najviše čemu možemo da se nadamo u ovom slučaju. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk