Predsednički izbori u Americi 2020: Koliko je Kanje Vest dobio glasova i hoćemo li ga videti u Vašingtonu
Kanje Vest, četrdesettrogodišnji reper, priznao je da je njegova Rođendanska stranka dobila svega 60.000 od ukupno 160 miliona glasova Amerikanaca na predsedničkim izborima.
Hoćemo li videti predsednika Vesta? Drugi nezavisni kandidat libertarijanka Džo Džorgensen postigla je mnogo bolji rezultat - tvrdi da je dobila milion i po glasova. Ali politička karijera Kanjea Vesta možda još nije gotova. Na Tviteru je ove nedelje napisao Kanje 2024, nagovestivši da će se možda ponovo nadmetati. U prvom predsedničkom pokušaju Vestovo prezime našlo se na glasačkom listiću u 12 država, jer je u mnogim drugim zakasnio za predaju kandidature. Najviše glasova prikupio je u Tenesiju, državi koja redovno daje prednosti republikancima. Kada je u julu najavio kandidaturu, Vest je rekao da se njegova politička platforma zasniva na modelu Vakande, izmišljenog kraljevstva Crnog pantera. Prioritet mu je bio da se okonča policijska brutalnost, rekao je za Forbs, kao i čišćenje hemikalija „iz naših dezodoranasa i pasti za zube", a u centru pažnje mu je da zaštiti „veliku vojsku Amerike". Zašto je partiju nazvao rođendanskom? „Zato što kad pobedimo to će biti svačija rođendanska žurka", rekao je. Vestova kandidatura nije izazvala samo kritike, već i zabrinutost zbog njegovog zdravstvenog stanja. Na mitingu u Čarlstonu, gde je formalno započeo kampanju, imao je nekoliko izjava nalik buncanju. U jednom momentu izjavio je da borkinja za prava crnaca Herijet Tabman tokom 19. veka nije „nikad zapravo oslobodila robove, već ih je samo poslala da rade kod drugih belaca". Kasnije je počeo da plače kad je govorio o abortusu, navodeći da ga roditelji zamalo nisu abortirali, a da je i on želeo da njegova partnerka abortira njihovu ćerku. Reper je prošle godine izjavio da ima bipolarni poremećej i njegova žena Kim Kardašijan Vest preko društvenih mreža je tražila „razumevanje i saosećanje" od ljudi, jer Vestove „reči nekad nisu u saglasju sa njegovim namerama". Postovi na Tviteru u kojima Vest traži da njegovi pratioci ispišu njegovo ime na glasačkim listićima bili su na meti kritičara, koji su to razumeli kao oduzimanje glasova legitimnim kandidatima. Gospođa Džorgensen, s druge strane, vodila je klasičniju kampanju, organizovala skupove, tražila podršku i zastupala libertarijansku politiku - slabe vlade i jakih sloboda za pojedince. Džorgensen je bila prva žena kandidat za predsednicu ispred Libertarijanske partije Ona ima 63 godine i predaje psihologiju na Univerzitetu Klemson. Bila je prva kandidatkinja Libertarijanske partije u istoriji, navodi agencija Asošijejted pres „Broj glasača Libertarijanske partije nastaviće da raste. Republikanci i demokrate mogu to usporiti samo ako usvoje naše principe", rekla je u saopštenju. Libertarijanska partija osnovana je tokom sedamdesetih godina u Americi. Od ostalih nezavisnih kandidata, Zelena partija i njen kandidat Haui Hokins na drugom mestu je iza Džorgensen sa osvojenih više od 339.000 glasova širom zemlje. Ovo troje nisu jedini protivkandidati Donaldu Trampu i Džozefu Bajdenu - ni blizu. Ove godine je u trci za američkog predsednika učestvovalo više od 1.200 kandidata, prema podacima Federalne izborne komisije. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk