Izbori u Britaniji 2019: Boris Džonson dočekuje nove poslanike u parlamentu
Premijer Boris Džonson će se obratiti novim poslanicima iz Konzervativne stranke kada stignu u Vestministersku palatu i zauzmu mesta u parlamentu.
Mnogi od 109 novih poslanika dolaze iz izbornih jedinica koje su do izlaska birača na glasanje prošlog četvrtka tradicionalno predstavljale uporišta laburista. Prvi zadatak poslanika će biti glasanje o Predlogu zakona o povlačenju iz EU, a premijer želi da on bude usvojen pre Božića. Očekuje se i da će Džonson osvežiti sastav sopstvenog kabineta. Mora da popuni upražnjene pozicije onih koji su pre izbora odstupili sa funkcije, uključujući sekretare za kulturu i Vels. Izbori u Velikoj Britaniji: Ovo je poseban način na koji Velika Britanija bira premijera Kraljica će formalno otvoriti parlament u četvrtak, kada će izneti vladin zakonodavni program. Smatra se da bi Predlog zakona o izlasku iz EU mogao da bude pred članovima parlamenta već u petak. Pre Džonsonovog privatnog obraćanja novim članovima parlamenta, izvor iz vlade je rekao: „Premijer je vrlo jasno stavio do znanja da smo odgovorni za bolju budućnost zemlje i da moramo da vratimo poverenje javnosti tako što ćemo završiti Bregzit". „Zato će prvi zakon o kojem će novi poslanici odlučivati biti Predlog zakona o povlačenju". Zbog većine koju Džonson ima, očekuje se da će predlog zakona proći u parlamentu na vreme da se ispuni Džonsonovo obećanje da Velika Britanija napusti EU do 31. januara. Džonson onda mora da pregovara o novom sporazumu o trgovini sa EU, a parlament da ga ratifikuje pre završetka post-Brezgit prelaznog perioda koji se završava 31. decembra 2020. U više navrata je izjavio da se prelazni period neće produžavati. Očekuje se da će kraljičin govor uključiti zakone povezane sa obećanjima datim tokom predizborne kampanje - naročito garancije o finansiranju Nacionalne zdravstvene službe. Očekuju se i koraci za ponovno uspostavljanje vlade Severne Irske u Stormontu, a razgovori se nastavljaju u ponedeljak. Velika Britanija: Mladi Britanci poreklom iz Srbije o važnosti izbora U međuvremenu, u redovima laburista najviše se priča o unutarstranačkim promenama. Generalni sekretar Laburista kaže da će se partijski zvaničnici verovatno sastati početkom sledeće godine kako bi se dogovorili o koracima za smenu lidera Džeremija Korbina. Korbin želi da proces počne „brzo", rekla je Dženi Formbi, tako da njegov naslednik može biti postavljen do kraja marta. I Korbin i Džon Mekdonel izjavili su u nedelju da su krivi za „katastrofalni" poraz laburista na izborima u četvrtak. Čelnici laburista se ne slažu oko razloga poraza. Mekdonel je rekao da su glavni problem Bregzit i „medijski prikaz" Korbina. U međuvremenu, poslanik Stiven Kinok rekao je za BBC Jutarnji program da su glavni problemi „slabo i nesposobno rukovodstvo", kao i odluka da se podrži još jedan referendum o Bregzitu i manifest o „božićnoj listi želja". Nadmetanje za njihove funkcije je počelo, a poslanica iz Vigana Lisa Nendi je prvi put rekla da je „ozbiljno razmišljala" o kandidaturi. Ostali mogući kandidati su sekretar za Bregzit vlade u senci, Ser Kir Starmer, sekretarka za biznis u senci Rebekaa Long-Bejli, sekretarka za obrazovanje u senci Angela Rejner, Džes Filips, koja je otvorena kritičarka Džeremija Korbina, i ministarka spoljnih poslova u senci Emili Tornberi. U utorak će i novih 47 poslanika Škotske nacionalne partije zauzeti mesta u parlamentu. Liderka Nikola Sterdžon je insistirala da joj izborni rezultat daje mandat za drugi referendum o nezavisnosti Škotske - čemu se premijer, kako joj je rekao, i dalje protivi. Ona je rekla da su konzervativci, koji su izgubili sedam od prethodnih 13 mandata u Škotskoj, „doživeli potpuni poraz", a da će novi poslanici nastaviti da se zalažu za nezavisnost. Šta će se dešavati ove nedelje? Utorak Zasedanja počinju kada se poslanici okupe za prvi zadatak: da izaberu predsedavajućeg Donjeg doma parlamenta, Ser Lindzija Hojla, koji je zamenio Džona Berkoua u novembru. Tehnički, poslanici mogu da glasaju o ovom predlogu ali se to nikada nije desilo u praksi. Kasnije tokom dana, predsedavajući će započeti proces polaganja zakletvi posla. Onima koji govore ili glasaju, a da to nisu učinili, biće uskraćeno mesto „kao da su mrtvi" prema Zakonu o zakletvi parlamenta iz 1866. Obično se izdvaja dva do tri dana za ovaj proces. Četvrtak Državno otvaranje parlamenta. Kraljičin govor je glavni deo ovog događaja, a ona će pročitati tekst koji su napisali ministri iznoseći vladin program. Nekoliko sati nakon njenog govora, poslanici će početi raspravu o njegovom sadržaju - proces koji obično traje danima. Petak U zavisnosti od toga koliko brzo Boris Džonson želi da deluje, rasprava o kraljičinom govoru bi mogla da se nastavi i u petak. Može doći do prekida zbog druge rasprave o Predlogu zakona o povlačenju. Poslanici u prethodnom parlamentu su podržali Džonsonov predlog zakona u njegovoj prvoj fazi, ali su odbili plan da ovaj zakon bude usvojen u parlamentu po ubrzanoj proceduri kako bi Britanija napustila EU do 31. oktobra. Nakon završetka rasprave o kraljičinom govoru, poslanici će glasati o tome da li da ga odobre. Kraljičin govor u vladi nije odbijen još od 1924. godine. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk