Koliko je rasprostranjena ekstremna desnica
Napad u El Pasu i Dejtonu u kojima je ubijena 31 osoba, samo su poslednji u nizu masovnih ubistava u 2019. godini koje policija istražuje kao moguće zločine iz mržnje.
Snimak napadača sa sigurnosnih kamera Za napad u El Pasu osumnjičen je Patrik Krusijus. On je u tekstu koji je objavio na internetu napisao da je „ovaj napad odgovor na latinoameričku invaziju na Teksas". U martu 2019. godine, dogodio se napad na džamije na Novom Zelandu u kojem je ubijeno 50 osoba, a više desetina ranjeno. Glavni osumnjičeni za napade je Brenton Tarant koji je napad prenosio uživo na Fejsbuku. On je u manifestu naveo da je napadima želeo da „stvori atmosferu straha" i „podstakne nasilja" prema muslimanima. Ovi napadi otvorili su brojna pitanja o ekstremnim desničarima. Jedno od njih je i zašto se širi nasilni ekstremizam? Novozelandska premijerka Džasinca Ardern u poseti džamiji Kilbirni Australija i Novi Zeland Pre napada u Krajsčerču, zvaničnici Novog Zelanda i Australije saopštili su da je glavni bezbednosni rizik u ovim zemljama - islamski terorizam. U poslednjem godišnjem izveštaju novozelandske obaveštajne službe uopšte se ne pominje desničarski ekstremizam. Samo jedna osoba bila je optužena za ekstremni desničarski terorizam 2016. godine, a u izveštaju se navodi da na Novom Zelandu postoji nizak opšti nivo kriminala. U izveštaju iz 2017. se ne odbacuje mogućnost napada, ali se navodi da bi potencijalne mete ekstremnih desničara mogla biti „muslimanska zajednica ili levičarske organizacije." Takođe, ističe se da bi potencijalni napadač pre mogao da bude neki pojedinac i manja grupa. Evropska ekstremna desnica Evropol je otkrio pet zavera ekstremnih desničara koji su planirali terorističke napade tokom 2017 godine. Svi su bili usmereni na teritoriju Velike Britanije. U Evropi je te godine bilo 205 potencijalnih ili izvršenih napada. Od toga su 137 organizovali „separatisti", 24 „levičari", a 33 „džihadisti". Uhapšeno je 1.219 osumnjičenih. Od toga su 20 bili ekstremni desničari, a „džihadista" je bilo 705. Globalni indeks terorizma, godišnji izveštaj koji sastavljaju stručnjaci sa univerziteta Merilend, takođe se bavi ekstremnom desnicom u Evropi. U ovom izveštaju ima nešto više zabeleženih incidenata ekstremnih desničara. Razlika u broju je posledica drugačijih definicija terorizma koje svaka zemlja ima. U ovom izveštaju se navodi da je u zapadnoj Evropi tokom 2017. bilo 28 incidenata čiji su počinioci ekstremni desničari. Poređenja radi, 2007. godine je zabeležen samo jedan takav incident. Ujedinjeno Kraljevstvo Sara Kan, britanska komesarka za anti-terorizam, rekla je za Obzerver da su ekstremni desničari u toj zemlji „organizovani, profesionalni i aktivno pokušavaju da regrutuju nove pristalice". Od 18 napada koje su bezbednosne službe osujetile nakon marta 2017. godine, četiri su pokušali da organizuju ekstremni desničari. Podaci programa za borbu protiv ekstremizma britanske Vlade pokazuju porast ovih grupa. U periodu između 2017. i 2018. godine, 7.318 osoba dovođeno je u vezu sa nekom vrstom ekstremizma, a njih 1.312 su označeni kao desničari. Broj ekstremnih desničara se utrostručio od 2012. godine, a islamskih ekstremista se povećao za 80 odsto. Nemačka i Holandija U Nemačkoj je 2017. godine bilo 39.505 „politički motivisanih" prekršaja i krivičnih dela. Polovina je pripisana desničarima, a oko 1.130 dela je bilo nasilno. Desničari su počinili 300 napada na izbegličke centre u 2017, što je za dve trećine manje nego godinu dana ranije. Iz holandskog ministarstva unutrašnjih poslova saopšteno je da su do sada ekstremni desničari uglavnom organizovali nenasilne akcije i izazivali samo manje incidente. „Iako postoji ograničen broj desničarskih ekstremista, oni su spremni da pribegnu nasilju, mada ih retko napadaju". Uprkos tome, Fondacija Ana Frank koja zajedno sa ministarstvom sprovodi istraživanja, saopštila je da je zabeležen porast broja aktivnih članova ekstremno desničarskih grupa. Godine 2011. takvih članova je bilo 90, a na kraju 2016. ih je zabeleženo 250. Sjedinjene Američke Države U periodu od 2002. do 2017. godine, zabeleženo je 86 incidenata koje su izazvali ekstremni desničari, a čak 62 osobe su stradale u njima, navodi se u Globalnom indeksu terorizma. Većina umrlih je stradala u napadima koji su se dogodili u poslednje tri godine. U oružanom napadu na afričku metodističku crkvu u Čarlstonu, 2015. godine je ubijeno devet osoba. Prošle godine u napadu na sinagogu u Pitsburgu je stradalo 11 osoba. Američko ministarstvo za unutrašnju bezbednost je 2011. godine donelo nacionalnu strategiju za borbu protiv ekstremizma, a u tu svrhu je obezbeđen i budžet od deset miliona dolara. Jedna od grupa koje je finansirana tim novcem je organizacija Život posle mržnje koja tvrdi da je pomogla da se „deradikalizuju stotine, a možda i hiljade pristalica belog rasističkog pokreta". Američki policajac patrolira ispred džamije u Pitsburgu Ova strategija je ukinuta krajem 2018. godine, samo 11 dana posle masakra u Pitsburgu. Pronalaženje ekstremnih desničara Istorijski gledano, u zapadnim zemljama je teže definisati desničarski ekstremizam zbog njegove rasprostranjenosti, rekao je Rafaelo Pantući, direktor međunarodnih studija na Kraljevskom institutu za odbranu i bezbednost. On tvrdi da ekstremni desničari u Evropi uglavnom deluju sami, retko se kod njih uočava promena ponašanja i ne razgovaraju o planovima sa prijateljima ili porodicom, za razliku od islamskih ekstremista. Kada su u pitanju konkretne brojke, Kraljevski institut navodi da bezbednosne službe slučajno pronađu oko 40 odsto ekstremnih desničara „slobodnih strelaca", dok je kod islamskih ekstremista ta brojka 12. „Sve češće se pojedinci povezuju putem interneta i prave onlajn zajednice. Ali, bezbednosne službe i dalje smatraju da ekstremna desnica predstavlja manju pretnju od islamskih ekstremista".