Klimatske promene: Pivo, kafa, čokolada, riba i krompir žrtve zagrevanja
Možda ćemo morati da se oprostimo od omiljene hrane i pića. Razlog - klimatske promene.
Porast temperature u proseku za jedan stepen dovodi do toga da bi jedna trećina žetve mogla da izumre. Dok se temperature i klimatski obrasci menjaju, može doći do problema sa rastom useva, a životinje i ribe mogle bi da izumru. Šta sve može da nestane sa vaših tanjira u budućnosti i zašto? Kafa i čaj Uzmite dobar gutljaj iz šoljice, jer bez obzira da li ste ljubitelj kafe ili čaja, prognoze ne deluju dobro. Usled globalnog zagrevanja, zemljište pogodno za uzgajanje kafe će se do 2050 verovatno prepoloviti. Očekuje se da će divlje vrste kafe potpuno izumreti do 2080. U Tanzaniji, jednom od najvećih izvoznika kafe, usevi su se već smanjili na pola u proteklih 50 godina. Ako mislite da možete da izbegnete krizu tako što ćete se prebaciti na čaj, naučnici u Indiji možda imaju loše vesti za vas. Monsuni koji „neguju" plantaže čaja postaju sve intenzivniji i počeli su da utiču na ukus useva. Stoga, pripremite nepca na manje ukusne, razvodnjene čajeve u bliskoj budućnosti. Čokolada Čokolada nije ključna namirnica, ali zavisi koga pitate. Čokolada je definitivno neočekivana žrtva globalnog zagrevanja. Mahune kakaa vole visoke temperature i veliku vlažnost. Ali ono što vole još više je stabilnost. Biljke kakaa su zahtevne baš kao i biljke kafe, a svaka promena u temperaturi, padavinama, kvalitetu zemljišta, suncu i brzini vetra može imati drastičan uticaj na žetvu. Uzgajivači u Indoneziji i Africi su već počeli da se prebaciju sa uzgajanja kakaa na stabilnije useve, kao što su palmino ulje ili drvo kaučuka. Za 40 godina, Gana i Obala Slonovače su očekivale porast prosečne temperature za dodatna dva stepena. Ove dve zemlje su zaslužne za dve trećine izvoza kafe u svetu. To će u praksi loše uticati na pristupačnu cenu čokolade. Riba i krompir Morska stvorenja su veoma osetljiva na temperaturne promene i očekuje se da će migrirati ka severu kako se okeani zagrevaju „Okej, ovo je loše", reći ćete možda, „ali šta je sa svakodnevnim i manje zahtevnim stvarima? Kao što su riba i krompir?" Pa, ribe su sve manje i manje. Jedan od razloga za to je sve niži nivo kiseonika u okeanima koji se zagrevaju. Ugljen dioksid takođe čini morsku vodu kiselijom, što znači da školjkama sve teže raste ljuska. Ozbiljni dokazi su u mreži - globalni ulov je već opao za pet posto. Oni koji love ribu u Severnom moru uočiće da im je ulov opao čak za trećinu. A šta je sa krompirima? Jeste da rastu pod zemljom, ali će i oni trpeti zahvaljujući sve češćim sušama. Samo jedno vrelo leto 2018. u Velikoj Britaniji je uticalo da se rod krompira smanji za četvrtinu, dok se svaki pojedinačni plod smanjio za tri centimetra, preneli su britanski mediji. Konjak, viski i pivo Ako želite da utopite tugu zbog dolazećih problema sa hranom, drž'te se. Industrija konjaka u jugozapadnoj Francuskoj stara 600 godina je u krizi. Sve veće temperature čine da je njihovo grožđe preslatko za destilovanje. Proizvođači izbezumljeno traže pogodne zamene, trošeći na stotine hiljada evra svake godine na istaživanje, ali sa malo uspeha do sada. Malo dalje na severu, u Škotskoj, proizvođači viskija se takođe drže za glavu. Globalno zagrevanje je smanjilo zalihe sveže vode zbog suša. Prošlog leta, mnogi proizvođači viskija su bili prisiljeni da ugase proizvodnju, a metereolozi upozoravaju da ekstremni vremenski uslovi postaju sve učestaliji. Verovatnoća vrelih, suvih leta na Britanskim ostrvima je porasla 30 puta u odnosu na predindustrijsko doba, kažu podaci britanskog nacionalnog servisa za vremensku prognozu. Ujedinjeno Kraljevstvo i Irska sada mogu da očekuju ekstremna leta na svakih osam godina, a i u mnogim drugim državama je slična priča. Suše postaju sve učestalije. Isti problem muči i prozvođače piva od Češke do Amerike. Suočavaju se sa dvostrukim problemom - manjkom vode i neuspelim usevima usled suša. Nije moj problem? Možda ćete reći da ni jedna od ovih namirnica nije esencijalna za vas lično. Ali uzmite ovo u obzir: iza dramatičnih promena u globalnom lancu hrane nalazi se stotine hiljada ljudi koji će izgubiti sredstva neophodna za opstanak. Da ne pominjemo rast cena do kog će neizbežno doći zbog neuspešnih žetvi. Nedostatak hrane može lako da izazove humanitarnu krizu i da pogorša političku nestabilnost. Kao što vidite, više se ne radi samo o vašoj jutarnjoj šoljici kafe.