Vladimir Putin: Ruski predsednik kao junak akcionog filma
Ruski predsednik Vladimir Putin, nosilac crnog pojasa u džudou, predstavlja simbol dve suštinske karakteristike ove borilačke veštine - lukavstva i agresije.
Predsednik Putin ponekad ponižava državne službenike na državnoj televiziji Žustra vojna intervencija u Ukrajni, tokom koje je u martu 2014. anektiran Krim, kao i Siriji, gde su bombardovani pobunjenici čime je rat preokrenut u korist vladnih snaga, zaprepastila je brojne posmatrače. Putin, 65, ne krije nameru da ponovo uspostavi rusku moć nakon godina poniženja koje je ova zemlja navodno pretrpela od Sjedinjenih Američkih Država i NATO saveznika. Pamti se njegova čuvena izjava iz 2005. da je propast Sovjetskog saveza „jedna od najvećih geopolitičkih katastrofa u 20. veku." Ogorčeno je kritikovao širenje NATO saveza posle Hladnog rata do same ruske granice. Sebe smatra zaštitnikom Rusa u bivšim sovjetskim republikama, čak i onim koje su postale NATO članice, poput Estonije, Letonije i Litvanije. Poznato je da je odrastao u opasnom stambenom bloku u Lenjingradu, današnjem Sankt Peterburgu, sukobljavao se s momcima iz kraja, često većim i jačim od njega. Zbog toga je počeo da trenira džudo. Tokom posete Tokiju 2000. godine, desetogodišnjakinja je savladala Putina „Ti udari prvi" Na zvaničnom sajtu Kremlja piše da je Putin želeo da radi u sovjetskoj tajnoj službi „i pre nego što je završio školu." „Pre pedeset godina naučio sam jedno pravilo na ulicama Lenjingrada - ako je tuča neizbežna ti udari prvi", izjavio je u oktobru 2015. godine. Bolje je boriti se sa „teroristima" u Siriji, objasnio je, nego čekati da oni napadnu Rusiju. Takođe, koristio je rečnik uličara kada je pravdao vojni napad na separatiste u Čečeniji zaklinjući se da će ih „počistiti kao klozetsku šolju." Severnokavkaska republika s većinskim muslimanskim stanovništvom razorena je u teškim borbama u periodu između 1999. i 2000. godine, u kojima je živote izgubilo hiljade mrtvih civila. Putin je Gruziju shvatao kao još jednu kritičnu tačku na Kavkazu. Njegove snage su 2008. presrele vojsku te zemlje i zauzele dva otcepljena regiona - Abhaziju i Južnu Osetiju. U pitanju je bio isključivo lični sukob s tadašnjim gruzijskim predsednikom Mihaelom Sakašvilijem, koji je podržavao NATO. Time je Putin pokazao spremnost da podriva prozapadne lidere u bivšem Sovjetskom Savezu. Vladimir Putin: Od špijuna do predsednika Putinu prija mačo imidž, potpomognut vratolomijama koje izvodi pred izbore poput leta borbenim avionom do Čečenije 2000. i pojavljivanjem na festivalu ruskih bajkera na Crnom moru 2011. godine. Bajkerska ekipa Noćni vukovi odigrala je značajnu ulogu u raspaljivanju patriotskog zanosa tokom ruskog preuzimanja Krima 2014. godine. Povratak prirodi u Sibiru: Putin gaji mačo imidž koji se sviđa mnogim Rusima Putin se pridružio nacionalističkoj bajkerskoj grupi „Noćni vukovi" tokom festivala održanog na Crnom moru 2011. godine Putin i tadašnji premijer Dimitri Medvedev tokom vežbanja u teretani u avgustu 2015. Sportska porodica: Putinova mlađa kćerka Katerina Tihonova se takmiči u akrobatskom rokenrolu Mart 2013: Putin se igra u snegu sa svojim psima u predgrađu Moskve Ipak, Putin je pokazao i nežniju stranu. Ruski državni mediji prikazali su ga kako mazi kučiće, pokazujući koliko mu je stalo do ugroženih amurskih tigrova. Ponosan je što je služio u sovjetskoj tajnoj policiji KGB, a okružen je ljudima koji uglavnom dolaze iz stare sovjetske bezbednosne elite. Zimske olimpijske igre u Sočiju 2014. pokazale su svu raskoš Putinove ere - procenjeno je da je ova manifestacija koštala Rusiju 51 milijardu dolara, što je najveći budžet za olimpijske igre svih vremena. Strastveni je igrač hokeja, koji trenira pored džudoa - a na državnoj televiziji je pokazao da je vešt na ledu. Proterani liberali Prema pisanju ruskih medija, predsednik Putin uprkos dugoj vladavini uživa veliku podršku građana što je rezultat o kom većina zapadnih lidera može samo da sanja. Njegovo viđenje patriotizma dominira ruskim medijima, tako da procenat podrške ne prikazuje pravu sliku. Opozicija mora da se bori kako bi se čuo njen glas. Treći put je izabran za predsednika 2012, a mandat od šest godina provodi u Kremlju. Tokom predsedničkog mandata Dimitrija Medvedeva, četiri godine pre izbora, Putin je očigledno držao sve poluge vlasti. Tokom prva dva predsednička mandata održavao se na vlasti prodajom glavnih ruskih izvoznih proizvoda: nafte i gasa. Za većinu Rusa, životni standard se popravio. U društvu se osetila stabilnost i nacionalni ponos. Ali cena toga, po mišljenju mnogih, bila je urušavanje ruske krhke demokratije. U periodu koji je prethodio poslednjim izborima, Rusiju je zahvatio talas najbrojnijih protesta od raspada Sovjetskog Saveza. Predvodnici protesta su pritvoreni ili marginalizovani na različite načine - među njima je i najznačajniji lider opozicije Aleksej Navaljni. On se proslavio tako što je u javnosti govorio o raširenosti korupcije, a Putinovu partiju Jedinstvenu Rusiju opisao je kao "stranku nitkova i lopova". Zbog osude za proneveru, za koju Navaljni smatra da je politički motivisana, zvanično mu je zabranjeno da učestvuje na izborima 2018. godine. Na početku vladavine Putin je marginalizovao liberale, na čije pozicije je postavio ili ekstremnije saveznike ili neutralne igrače koji samo klimaju glavama. Jeljcinovi favoriti poput Borisa Berezovskog i Vladimira Gusinskog, biznismeni koji su se obogatili tokom haosa prvih privatizacija, na kraju su otišli da žive u egzilu u inostranstvu. Privredni pad Od izbijanja svetske finansijske krize 2008. Putin se mučio sa anemičnom ekonomijom koju su pogodile recesija i nedavni pad cene nafte. Rusija je izgubila mnogo stranih investitora i milijarde dolara zbog odliva kapitala. Rublja je 2014. godine pala na najnižu vrednost u odnosu na dolar od 1998. godine. Sukob u Ukrajini, koji je buknuo u novembru 2013, takođe je oslabio rusku privredu. Putinova podrška prozapadnim separatistima na Krimu i u istočnoj Ukrajni izazvala je uvođenje sveobuhvatnih sankcija, koje su najviše pogodile moćnike iz njegovog okruženja, ruske banke, kompanije koje su proizvodile oružje, kao i energetski sektor. Uzvratio je zabranom uvoza hrane i pića sa zapada, a zatim je usledio žestoki „oko za oko, zub za zub" okršaj koji je izazvao najveći zastoj u diplomatskim odnosima od kraja hladnog rata. I pored dolaska Donalda Trampa, koji je tokom kampanje izjavljivao kako želi da se nađe zajednički jezik s Putinom, na mesto predsednika Sjedinjenih Država, odnosi sa tom zemljom su nastavili da se pogoršavaju. SAD su naredile Rusiji da zatvori konzulat i dva aneksa u Americi, dok je Rusija naredila Amerikancima da prepolove broj zaposlenih u ambasadi u Moskvi. Rusija više nije bila „strateški partner" Evropskoj uniji. Putin se s prezirom odnosi prema novoj prozapadnoj vladi u Ukrajini, ogorčeno je osudio ono što je nazvao „pučem" koji je naterao predsednika Viktora Janukoviča, koji je uživao podršku Moskve, da prebegne u Rusiju. Vlada u Kijevu i zapadni lideri tvrde da Rusija očigledno šalje teško naoružanje i trupe u istočnu Ukrajnu, što je Putin negirao, ali je priznao da ruski „dobrovoljci" pomažu pobunjenicima. Pojačana uloga crkve Putinovi odnosi s Velikom Britanijom su već bili na ledu zbog trovanja radioaktivnom supstancom vladinog protivnika Aleksandra Litvinjenka u Londonu 2006. godine. Agenti ruske tajne službe su optuženi da su ubili Litvinjenka, bivšeg zaposlenog iste te službe. Andrej Lugovoj, koga britanska policija traži zbog ubistva, postao je predstavnik u Ruskoj dumi 2007, čime je stekao poslanički imunitet. Putina često snima televizija tokom prisustvovanja crkvenoj službi Međunarodna zajednica je nakon hapšenja oligarha Mihaila Hodorkovskog, u jednom trenutku jednog od najbogatijih ljudi na svetu, kao i antiputinovskih aktivistkinja okupljenih u pank grupi Pussy Riot bila zabrinuta zbog kršenja ljudskih prava u Rusiji.. Putinov treći mandat protekao je u znaku konzervativnog ruskog nacionalizma. Vidljivi su jaki znakovi carističkog apsolutizma, uz podršku pravoslavne crkve. Crkva je osudila članice Pussy Riot i podržala zabranu grupa koje su širile „gej propagandu" među tinejdžerima. Nevladinim organizacijama koje se na neki način finansiraju iz inostranstva naređeno je da se registruju kao „strani agenti", što je etiketa koja priziva špijunsku paranoju iz sovjetskog perioda. Bogata elita Majka Putinove dve kćerke Ljudmila opisala ga je jednom prilikom kao „radoholičara". Posle gotovo 30 godina braka par je 2013. objavio da se razvodi uz obostranu saglasnost. „Vladimir Vladimirovič je u potpunosti zatrpan poslom", izjavila je gospođa Putin. Ovo je bila retka prilika da se stekne uvid u Putinov porodični život. On je držao dve kćerke i sve podatke o ličnim finansijama podalje od javnosti. Međutim, prema istrazi koju je sproveo Rojters, njegova mlađa kćerka Katerina ima veoma uspešnu akademsku karijeru i visoku poziciju na Moskovskom državnom univerzitetu, a učestvuje i na takmičenjima u akrobatskom rokenrolu. Prema Rojtersovom izveštaju, ona koristi prezime Tihonova, a živi sa Kirilom Šamalovim, sinom dugogodišnjeg Putinovog saradnika i bogataša Nikolaja Šamalova. Starija Putinova kćerka Marija bavi se enokrinologijiom i takođe ima akademsku karijeru.. Rojters je takođe otkrio da deca nekolicine moćnih ljudi bliskih Putinu imaju veoma dobro plaćene menadžerske poslove. Aleksej Navaljni je ovaj sistem nazvao „neofeudalnim", pošto u njemu uspevaju samo članovi malobrojne, privilegovane klase.