Korona virus i anksioznost: Kako pandemija Kovida-19 utiče na i koncentraciju i memoriju
Svi znamo taj osećaj: uđete u sobu sa namerom i onda zastanete, zbunjeni i pomalo dezorijentisani, shvativši da ste potpuno zaboravili šta ste hteli da uradite.
Ne uspevate da se koncentrišete? Niste jedini Istraživači sa Univerziteta u Roterdamu su 2011. godine pokušali da otkriju zašto - i ustanovili da je trenutnu amneziju izazvao sam čin prolaska kroz vrata. Mozak, pokazala je njihova studija, može da zadrži određenu količinu informacija odjednom, a promena lokacije funkcioniše kao okidač za odbacivanje nekih podataka kako bi se napravilo mesta za nove. Otkako je krenulo širenje korona virusa, na desetine puta dnevno zaboravim zašto sam u kuhinji. Takođe primećujem da mi je gotovo nemoguće da se koncentrišem na bilo šta. Ne mogu da zapamtim telefonski broj dovoljno dugo da ga okrenem, a treba mi čitava večnost da napišem najprostiji mejl. Počnem da radim nešto i jedva prođe nekoliko minuta pre nego što mi nešto drugo odvuče pažnju. Moja produktivnost je u drastičnom padu. Ali, isto se dešava i drugima. Skoro svaka osoba kojoj pomenem svoj novi problem ima sličnu muku: odjednom je potreban ogroman napor da bi se uradilo bilo šta konkretno. „Strašno sam zauzet, a ne radim ništa sem pranja sudova i odlaženja u šetnju", jedan kolega mi je rekao nedavno. Krhka koncentracija Stresne situacije mogu obične zadatke učiniti znatno težim nego inače Ono što se dešava zapravo je otkazivanje radne memorije: sposobnosti da se prihvati dolazeća informacija, formira u koherentnu misao i zadrži dovoljno dugo kako bi se uradilo s njom ono što je neophodno. „Zamislite to kao mentalnu platformu za naše kognitivine operacije, za ono o čemu razmišljamo u ovom trenutku", kaže Mati Lajne, profesor psihologije sa Univerziteta Abo Akademi u Finskoj. „Radna memorija je blisko povezana sa pažnjom. Vi radite neki zadatak, ostvarujete neki cilj, neku direktivu ili ponašanje koje želite da završite", dodaje on. Drugim rečima, radna memorija je sposobnost da se rezonuje u realnom vremenu i ona je veliki deo onoga što čini ljudski mozak toliko moćnim. Ali istraživanje je pokazalo da rapidno promenljive okolnosti, briga i anksioznost mogu da imaju značajan uticaj na našu sposobnost koncentracije. „Mnogo pre pandemije, završili smo onlajn studiju sa velikom grupom odraslih Amerikanaca koji su popunjavali upitnike o proceni samih sebe", kaže Lajne. „Zapazili smo trend negativnog odnosa između anksioznosti i radne memorije. Što je viša bila anksioznost, to je niži bio učinak radne memorije". Kad imate akutno anksiozno iskustvo - na primer, neko preteći hoda iza vas na vašem putu do kuće po mraku - to znači da možete da imate problema da se prisetite detalja njegovog lica. Produžena stresna situacija takođe može loše da utiče na radnu memoriju, zbog čega čak i najprostiji zadaci deluju teže nego što su nekad bili. „Govorimo o anksioznosti i stresu koji nisu akutni", kaže Lajne. „Ona ima veze sa krajnje neizvesnom budućnošću. Vi prosto ništa ne znate - hoće li se sve nastaviti ovog leta, ove jeseni? Niko to ne zna. Uvodi nas u sve više hroničnu anksioznu situaciju." Dok su sakupljali podatke za još neobjavljenu studiju o obuci radne memorije ovog proleća, Lejn kaže da su on i njegov tim pitali dvestotinak ljudi u Velikoj Britaniji i Severnoj Americi da li osećaju anksioznost konkretno vezanu za pandemiju. Manjak sna utiče na vašu memorijz za posao „Dodali smo to pitanje o anksioznosti vezanoj za pandemiju zato što je u to vreme samo to bilo u vestima", kaže Lajne. „Zamolili smo ljude da ocene nivo svoje anksioznosti na skali od nula do deset, gde je deset bila 'stalna briga koja ometa dnevne aktivnosti'. Srednja vrednost, za koju mislim da je prilično visoka, bila je oko 5,6." Uz to, Lajne kaže da su te cifre pokazale jasnu korelaciju između anksioznosti povezane sa pandemijom i smanjenog učinka radne memorije, mada bi moglo da postoji nekoliko različitih mehanizama kako anksioznost, bilo izazvana pandemijom ili nečim drugim, ometa kognitivne funkcije. „Postoji ideja da to nekako troši sav vaš kapacitet", kaže on. „Kad ste anksiozni, vaša glava je puna tih misli, vaš mozak je na neki način pristrasan i obraća više pažnje na negativne stvari." Dug period anksioznosti može da izazove i nesanicu, objašnjava Oliver Robinson sa Instituta za kognitivnu neuronauku na Univerzitetskom koledžu u Londonu. „Nedostatak sna stvarno je dobar način da se omete radna memorija", kaže on. „Ako ne spavate dobro, to je dobar način da je skroz uništite." Čak i ako niste eksplicitno svesni da ste više na ivici nego pre, „to je nešto što vi konstantno obrađujete u sebi", dodaje Robinson. Problemi sa radnom memorijom mogu delom da nastanu i od kognitivnog tereta koji preopterećuje kapacitet vašeg mozga. Robinson objašnjava da čak i prosti kognitivni procesi kao što je pravljenje spiska za kupovinu sada zahtevaju više energije mozga. „Sada, umesto da pomislite: 'Skoknuću samo do prodavnice', vi mislite o tome šta vam je sve potrebno, koje prodavnice su otvorene i da li će biti bezbedno otići tamo. Recimo da vaš mozak može da obavlja četiri zadatka odjednom. Sad ih odjednom ima 10 i vi ne možete da uradite nijedan", kaže Robinson. Korist po mozak? Odlazak u prodavnicu je bio rutinska stvar, ali s pojavom Kovida-19, odjednom je sve komplikovanije Dobra vest je da možete da vežbate radnu memoriju. Postoji mnogo „igara za mozak", ali igranje većine, slažu se eksperti, ne čini ništa drugo sem što postajete bolji u samoj toj igri. „Kognitivne igre za trening me ne čine boljim u pamćenju spiska za kupovinu", kaže Robinson. „To je kao da učite ljude da igraju tenis tako što ih terate da trče." Međutim, jedna konkretna vrsta vežbe učenja, po imenu N-nazad, pokazuje potencijal u nekim studijama. Zadatak N-nazad je pomalo poput klasične igre „Koncentracije", u kojoj igrači moraju da nađu par karata koji se poklapaju. Virus korona i mentalno zdravlje: Koliko naš mozak trpi Ali, umesto parova, tu je samo jedan predmet koji se kreće po tabli nalik koordinatnoj mreži. Igrači moraju da zapamte položaj predmeta kroz određeni broj okreta - 1-nazad, 2-nazad, i tako dalje. Da li igranje ove igre ima uticaja na radnu memoriju u stvarnom svetu pomalo je kontroverzno pitanje u neuronaučnoj zajednici, ali nekoliko rundi igre moglo bi da vam pomogne da se rešite malo napetosti. Na kraju krajeva, anksioznost je ta koja izaziva problem od samog starta, a oslobađanje od nje moglo bi da vam pomogne da rešite neke probleme sa koncentracijom. Sudoku pomaže u poboljšanju memorije U terapeutskom lečenju anksioznosti, „obično se oslanjamo na pokazivanje ljudima da stvari nisu toliko loše kao što oni misle da jesu", kaže Robinson. „U ovom konkretnom slučaju, vi zapravo to ne možete da koristite. Ali možete da ograničite stvari koje vas teraju da razmišljate o tome." Drugim rečima, „rebutovanje" vaše radne memorije može da predstavlja prosto smanjenje vaše dnevne doze izlaganja vestima i razmišljanje o odmoru od društvenih mreža." Ali možda najefikasnija stvar koju možete da uradite jeste da prosto ubedite sebe da je u redu patiti se. „Dati sebi dozvolu da je u redu ne osećati se u redu, paradoksalno, može da učini da se više osećate u redu. Ukoliko ste samo opsednuti time, nećete ništa postići", kaže Robinson. „Prosto nećete biti toliko produktivni a nema ničeg lošeg ukoliko ne uspevate da radite sa 100 odsto kapaciteta: na kraju krajeva, i dalje se nalazimo usred pandemije." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk