Smrt Majkla Odža: Šta je moglo da sruši Zvezdinog diva
Smrt doskorašnjeg košarkaša Crvene zvezde Majkla Odža na treningu potresla je javnost u Srbiji i ponovo otvorila pitanje pod kolikim zdravstvenim rizikom su vrhunski sportisti današnjice.
Odžo je u Zvezdi proveo dve godine, a mnogi navijači su ga zvali Dobroćudni div. Odžo je samo jedan u nizu sportista koji su naprasno preminuli u poslednjih desetak godina na sportskim terenima širom sveta. Zvanični uzrok smrti nije poznat, a beogradski mediji prenose da je reč o infarktu. „To se zove naprasna srčana smrt. Ona nastaje zbog poremećaja ritma srca kao što su tahikardija i aritmija", objašnjava za BBC na srpskom kardiolog Slobodan Gajić. Televizija Sportklub prenosi da je Odžo, jedan od najsnažnijih košarkaša viđenih u poslednje vreme na ovim prostorima, kolabirao tokom individualnog treninga na stadionu Partizana. „Ti poremećaji su nagli, a to što je neko sportista ništa ne znači", dodaje Gajić. Društvene mreže prepune su poruka upućenih Nigerijcu, od kojeg se opraštaju nekadašnji saigrači, kao i navijači i Zvezde i Partizana. Šta bi mogao da bude uzrok smrti? Petar Seferović, kardiolog i akademik SANU, kaže za BBC da se naprasna srčana smrt može dogoditi iz više razloga. „Pre desetak godina je u Veneciji sprovedena studija na 280 ljudi koji su iznenada preminuli, kako bi se utvrdilo zbog čega se to desilo", navodi on. „Dakle, to su takođe bili zdravi i mladi ljudi, koji nisu znali da imaju nekakvu srčanu bolest. Pronađena su dva razloga". Odžo zakucava preko Vanje Marinkovića, košarkaša Partizana. Prvi je, kaže, kardiomiopatija desne srčane komore, koju vidi kao najverovatniji uzrok smrti Odža. „To je bolest tokom koje se deo srčanog mišića, na gornjem delu komore, uz plućnu arteriju, pretvara u mast. „Usled toga se stvaraju opasne aritmije i može da dođe do iznenadnog popuštanja srca i smrti", navodi Seferović, koji je i predsednik Evropskog udruženja za srčanu slabost. To se dogodilo kod 40 odsto ispitanika tog istraživanja, ističe. Drugi razlog, navodi Seferović, jesu anomalije na arterijama srca. „Za te anomalije ljudi uglavnom ne znaju i one ne mogu biti otkrivene običnim srčanim pregledom", ističe. „Kod tih bolesnika do aritmije i smrti može da dođe usled iznenadnog fizičkog opterećenja". Na kraju slede razne bolesti, poput srčanih mana, drugih vrsta kardiomiopatije i zapaljenja srčanog mišića, dodaje Seferović. „Neko može da ima zapaljenje srčanog mišića, koje nema veze sa Kovidom-19, a koji može da bude kao Kovid. „To zapaljenje srčanog mišića mora da izazove vrstu nekroze - propadanja - koje onda dovodi do ubrzanog srčanog rada i smrti. Snažni ljudi i pitanje srca Gajić takođe ističe problem zadebljanog srčanog mišića koji se, kaže, često javlja kod sportista. „Postoje ljudi koji urođeno imaju zadebljanje srčanog mišića, žive normalno do 25, 26 godine, bez ikakvih tegova i samo se jednog jutra ne probude… „I to se dešava", dodaje. Zvezdin centar bio je visok 216 centimetara i težak više od 120 kilograma - nosio je broj patika 56 - i mnogi su ga zvali „dobroćudni div". „Kod ljudi koji tako jaki i snažni, tolika snaga može da dovede do toga da se krvni sud skupi i napravi infarkt", kaže Gajić. „Nastane spazam, koji ne propušta krv, dođe do infarkta, poremećaja ritma i smrti", dodaje. Odžo je rođen 1993. godine u Lagosu, prestonici Nigerije. Kako navodi, bilo je takvih slučajeva i u prošlosti. „Dok sam radio na VMA imali smo slučaj jednog čoveka iz padobranske brigade, imao je crni pojas… Uradili smo mu sve testove i sve je bilo super. „Posle šest meseci je umro u krevetu. Došlo je do spazma i nije se probudio. Imao je samo 42 godine". Ko je Majkl Odžo? Prevencija Gajić kaže da takve stvari mogu da se preduprede i vide ukoliko se uradi dobar ultra zvuk i vidi se da je srce zadebljalo. On tvrdi ce na sportskim pregledima uglavnom rade testovi opterećenja, koji nisu toliko specifični i ne mogu da odrede da li su krvni sudovi srca dobri ili nisu. „Moguće da je Odžo uradio test opterećenja koji je bio sasvim u redu, što može da se desi ukoliko mu nisu dva ili tri krvna suda srca zahvaćena. „Ali ako je jedan sud samo zapušen, to lako može da se ne vidi na testu". Seferović takođe dodaje da su ti pregledi „uglavnom rutinski, na kojima se mogući problem ne vidi". „Ipak, pregledi na Institutu za sport su dosta kvalitetni, ali sve zavisi da li je stepen poremećaja skriven ili može lako da se utvrdi. „Nije on (Odžo) prvi, u karijeri dugoj tri decenije sam imao mnogo takvih slučajeva", kaže. Odžo je vodio velike borbe protiv košarkaša Partizana. Gajić savetuje redovne kontrole, EKG i ultrazvuk srca. „Trebalo bi da se gleda i porodično opterećenje, da se ne puši, ne preteruje sa alkoholom, da se nemaju kilogrami viška". Smrt na utakmicama i treninzima - Puerta, Astori, Gogić... Smrtni slučajevi vrhunskih sportista na terenima ili treninzima nisu bili retki u bližoj prošlosti. Mark Vivijen Fo, kamerunski fudbalski reprezentativac preminuo je 2003. na terenu u dresu reprezentacije dok je igrao utakmicu protiv Kolumbije. Dvadesetosmogodišnji Fo je odjednom pao, a svi pokušaji lekara su 45 minuta pokušavali da ga vrate u život. Godinu dana kasnije, mađarski fudbaler Mikloš Feher umro je u dresu Benfike tokom utakmice sa Viktorijom Gimaraeš. Pošto je u drugom poluvremenu asistirao za gol, televizijske kamere su bile uperene u njega, on se nasmejao, okrenuo i zakoračio da se vrati na centar terena, kada je pao. Pomoći nije bilo, ambulantna kola brzo su odvezla 24-godišnjeg Fehera u bolnicu, a smrt je potvrđena tri sata kasnije. Antonio Puerta, povremeni reprezentativac Španije i igrač Sevilje preminuo je u 22. godini, takođe od posledica srčanih problema. On se srušio na meču sa Hetafeom, u pritrčao mu je saigrač Ivica Dragutinović da izvadi jezik kako se ne bi ugušio i Puerta je na nogama izašao sa terena. Ipak, usledio je niz srčanih udara koje telo nije moglo da izdrži i umro je u bolnici u Sevilji. Ono što nikada nije ostalo razjašnjeno jeste kako je Puerta tri nedelje pre smrti prošao klupske medicinske preglede... U Srbiji se dobro pamti i slučaj 29-godišnjeg Gorana Gogića, nekadašnjeg igrača Crvene zvezde, koji je umro 2015. posle treninga u tadašnjem klubu Đingau Hainu iz Kine. Gogić se onesvestio posle večernjeg treninga, brzo je prevezen u bolnicu, ali su lekari samo mogli da konstatuju smrt, posle neuspešne reanimacije. Pre dve godine fudbalski svet rastužila je vest da je preminuo Davide Astori, kapiten italijanske Fiorentine, koji je umro posle treninga, u snu, takođe zbog srčanih problema. Astori je imao 31 godinu i u tom trenutku je bio standardni član italijanske reprezentacije. Opraštanje od Odža Od Odža su se na društvenim mrežama oprostili bivši saigrači, rivali i veliki broj navijača. To je uradila Crvena zvezda... ABA liga... Evroliga... Kao i nekadašnji rivali, poput Partizana, Mege, podgoričke Budućnosti, Mornara iz Bara, Zadra, Cibone, Krke i turskog Fenerbahčea. „Duboko smo ožalošćeni zbog gubitka Majkla Odža. Želeli bismo da izrazimo najiskrenije i najdublje saučešće njegovoj porodici i prijateljima", naveli su iz Fenerbahčea Među njima je i Milan Mačvan, bivši kapiten reprezentacije Srbije i košarkaš Partizana. Điđi Datome, dugogodišnji košarkaš Fenerbahčea, koji je ovog leta prešao u Armani Milano, naveo je na Tviteru da je reč o užasnim vestima i uputio je saučešće Odžovoj porodici. Isto je naveo i Nikola Mirotić, košarkaš Barselone. Vladimir Štimac, centar Zvezde, podelio je stariji video proslave navijača sa Odžom, uz detalj njihovog razgovora. „Majk: Štima, ti si faca. Ja: Ne, Majk, ti si faca. Majk: Ne, Štima, ti si faca. Ja: Majk, nisi sa ove planete, ti i supermen sa neke planete poput Kriptona. Majk: (veliki osmeh) Nadam se da si ponovo na tvojoj planeti i da se smeješ, veliki čoveče". „Daleko najsnažniji tip s kim ili protiv kojeg sam igrao. Kada porastem želim da budem kao ti", dodao je Bili Beron, Odžov dojučerašnji saigrač. Od Odža se oprostio i veliki broj navijača Zvezde. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk