Korona virus, rodna ravnopravnost i „Otkud žena na frontu": O pitanju Dariji Kisić Tepavčević, ženama u ratu i gomili ordenja
„Kako je pala odluka da jedna dama ode u Niš kad je najteže", reči su kojima je Oliver Jakšić, voditelj emisije Fokus na B92, počeo sporno pitanje.
„Mnogi se pitaju zar to nije mogao da bude neko iz struke, ali muškog pola… „Naravno, uz svo poštovanje damama, vezano za rodnu ravnopravnost i tako dalje, ali ovo je nešto najbliže ratnom stanju, pa vas pitam - na liniju fronta je otišla jedna žena", dodao je on. Odgovor Darije Kisić Tepavčević bio je kratak. „Ja čak ne razumem ovo pitanje, kakve ima veze ko je kog pola - bitno je kojoj struci pripada i koliko može da pomogne u datom momentu", rekla je ona. Tih dvadesetak sekundi razgovora izazvali su veliku buru u srpskoj javnosti, brojne reakcije na društvenim mrežama, pa i hešteg #NeRazumemPitanje. A šta će žene na frontu? Pa, isto kao i svi drugi… Ovo su priče nekolicine žena koje su se same prijavile za borbu - neke su preživele, neke ne - ali su sve u istoriji upamćene po herojstvu. Stana Kovačević Žene u Srbiji već nekoliko vekova učestvuju u raznim borbama, na ovaj ili onaj način - ponekad i muškom odelu. Među prvim imenima se, na primer, pominje Stana Kovačević, rođena 1850. godine nedaleko od Bijeljine. Kovačević je bila učesnica srpsko-turskog rata iz 1876. godine. Zašto? Njen muž Stevan Kovačević otišao je u rat, pa je i ona ubrzo uradila isto - kao muško, pod imenom Stanko. Nekoliko meseci je tako učestvovala u borbama protiv Turaka, a otkriveno je da je žena tek kad su je ranili. Dobitnica je medalje za hrabrost. Milunka Savić Mnogo je poznatiji slučaj Milunke Savić, heroine za koju zna čitav svet. Savić se borila u Balkanskim ratovima, a posle i u Prvom svetskom ratu, ranjavana je čak devet puta, a dobitnica je i niza odlikovanja. U vojsku je prvi put otišla u septembru 1912. godine, kao Milun Savić - i ona je otkrivena tek kada su je ranili na Bregalnici. Dobrovoljno se prijavila u vojsku i kada je počeo Prvi svetski rat. Savić se naročito istakla se u Kolubarskoj bici i za to dobila odlikovanje - Karađorđevu zvezdu sa mačevima. Ranjena je prešla Albaniju, a na Kajmakčalanu je zarobila 32 bugarska vojnika. Dobitnica je i Medalje za hrabrost Miloš Obilić, francuskog ordena Legije časti, Spomenice iz Prvog svetskog rata, kao i Albanske spomenice. Flora Sands Iz tog perioda veoma je poznato je i ime Flore Sands, Britanke koja je postala prva oficirka u srpskoj vojsci. Sands je rođena 1876. godine, a u Srbiju je prvi put stigla tokom Prvog balkanskog rata, kao bolničarka. Isto je uradila i kada je počeo Prvi svetski rat - u Srbiju je stigla u avgustu 1914. godine. Sands je tokom 1915. insistirala da je pošalju na front, iako se tome protivio britanski konzul, ali uzaludno - Sands stupa u vojsku generala Miloša Vasića. Teško je ranjena 1916. godine kod Bitolja, kada je unapređena u zastavnicu, a nešto kasnije i u kapetanicu. Odlikovana je Ordenom Karađorđeve zvezde. Sands je nešto kasnije objavila biografiju Engleskinja narednica u srpskoj vojsci, zasnovanu na pismima i upisima iz dnevika. Posle rata je jedno vreme živela u Beogradu, gde je vozila prvi beogradski taksi, nakon čega se vraća u Britaniju. RTS je krajem devedesetih o njenom životu snimio film Naša Engleskinja. Opširnije o Flori Sands možete pročitati - OVDE. Reakcije Veliki deo javnosti je prilično burno reagovao na Jakšićevo pitanje. Grupa „Novinarke protiv nasilja prema ženama" zatražila je njegovo izvinjenje zbog pitanja koje je „uvredljiv čin srozavanja stručnosti i znanja". Novinarke su u saopštenju pozdravile odluku zamenice direktora Instituta „Batut" da ne odgovori na to pitanje „B92 i Oliver Jakšić su dužni izvinjenje ne samo doktorki, nego i svim ženama - naučnicama, epidemiološkinjama, zdravstvenim radnicama, ali jednako i pripadnicama oružanih snaga, vojske i policije i celokupnoj javnosti", navode one. U saopštennju se ističe da su žene već vekovima sposobne za aktivno učešće i u ratnim stanjima. Žene ratnice Iako su Milunka Savić i Flora Sands najpoznatije žene ratnice iz tog perioda - nisu jedine. Evo još nekoliko imena: Prošla sve ratove od 1912. do 1918. godine. Dobila 13 odlikovanja. U Prvom svetskom ratu učestvovala je u bitkama na Drini i Kolubari, kao i borbama za odbranu Beograda, pod komandantom majora Dragutina Gavrilovića. Preživela je prelazak Albanije i proboj Solunskog fronta. Tokom rata je izgubila deo stopala U knjizi Žene Solunci govore opisano je njeno pristupanje vojsci. „Hoću pušku i ratni raspored. Odavde neću otići bez puške. Ako posustanem ili se uplašim zadatka, ubijte me... Svi su moji u ratu, neću ni ja da sedim kod kuće", rekla je ona, navodi se u knjizi. Pristupila bratovljevoj jedinici u Prvom svetskom ratu. Brat joj je u međuvremenu poginuo, a ona je doživela oslobođenje 1918. godine. Rodila je sedmoro dece. Tokom Prvog svetskog rata preživela je 15 uboda bajonetom, a bila je poznata kao Stojan Komita. Tokom rata joj je amputirana jedna noga. Odlikovao je lično maršal francuski Franš D'Epere. Učesnica Prvog svetskog rata kao narednica Vojske kraljevine Srbije, ali se o njenoj ne zna mnogo toga. Doduše, zna se kako je izgledala, pošto ju je francuski slikar Almeri de Robel-Liš naslikao 1915. godine. Šta je obrezivanje žena i zašto UN traži zabranu Bila u odredu Drinske divizije, pod komandantom Vojislava Tankosića. Dobitnica 12 odlikovanja. Učestvovala i Balkanskim ratovima i u Prvom svetskom ratu. Prešla Albaniju i učestvovala u proboju Solunskog fronta. Tada je ranjena, pa su joj amputirali nogu. Bolničarke Žene su tokom Prvog svetskog rata bile okosnica saniteta, većinom kao bolničarke. Najpoznatije je udruženje Kolo srpskih sestara, čije su članice pomagale vojsci, ranjenicima i civilima širom zemlje. Njihova članica je bila i Nadežda Petrović, čuvena slikarka, koja je tokom rata umrla od pegavog tifusa. Pored njih tu je i Bolnica škotskih žena, čije su se članice i povlačile preko Albanije sa srpskom vojskom. Po jednoj od njih, Lujzi Džordan, koja je tokom rata preminula u Srbiji, nedavno je u Škotskoj nazvana privremena bolnica za zaražene Kovidom-19. Partizanke Žene su na frontu bile i u Drugom svetskom ratu - ordenom narodnog heroja odlikovana je 91 učesnica Narodnooslobilačkog rata. Mnoge to nisu doživele - 73 su odlikovane posthumno. Prva je odlikovana Marija Bursać, bombašica Desete krajiške udarne brigade. Učestvovala u borbama oko Knina i Bosanskog Grahova, kao i u Vrlici i Livnu. Sredinom 1943. godine razbolela se od tifusa. Kada je ozdravila vratila se u jedinicu. Prilikom jednog napada na neprijateljski bunker ranjena je u desnu nogu - a bolnica je bila daleko, tek na 40 kilometara. Preminula je 23. septembra 1943, kod Drvara, a odlikovana je 15. oktobra iste godine, na predlog Štaba Petog bosanskog korpusa. Tokom Drugog svetskog rata odlikovane su i Drinka Pavlović, Sonja Marinković i Nada Dimić, po kojima se zovu škole u Beogradu. Novinarke na frontu Tokom brojnih sukoba na Balkanu, ali i širom sveta, žene su na front išle i kao ratne reporterke. Jedna od njih je i Dada Vujasinović, novinarka „Duge" koja je izveštavala sa prvih sukoba na prostorima bivše Jugoslavije. Vujasinović je 1994. izgubila život pod nerazjašnjenim okolnostima. Tu je i priča Mari Kolvin koja je poginula u Siriji 2012. godine u artiljerijskom napadu na kuću u kojoj se nalazila. Kolvin je radila za londonski Sandej tajms, a vojna dokumenta i iskazi prebeglih svedoče da nije slučajno stradala. Tog dana je pored nje poginuo i fotograf Remi Ošlik. Žene u vojsci Srbije Srbija je 2011. dobila profesionalne vojnike, uz mogućnost dobrovoljnog služenja vojnog roka za one koji to žele. Tu opciju je do 2018. iskoristilo 1.400 devojaka, od ukupno 11.000 mladih koji dobrovoljno žele u vojsku, pisala je Politika. One, nadamo se, neće nikada morati na front... Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk