Vožnja pod dejstvom alkohola: Kazne velike, ali brojke i dalje zabrinjavajuće
Vožnja automobila u pijanom stanju deluje kao neiskorenjiv problem u Srbiji.
Policija u Kragujevcu uhapsila je 64-godišnjeg M.S. iz okoline Topole, zbog sumnje da je kolima udario saobraćajnog policajca koji mu je prethodno naredio da se zaustavi, prenosi list Blic. Pokušavajući da pobegne, M.S. je potom udario u golf kojim je upravljala 46-godišnja žena. Policajac i žena su zadobili lakše telesne povrede. Vozaču M.S. izmereno je 2.79 promila alkohola u krvi. U trenutku incidenta, njemu je bila izrečena zabrana upravljanja vozilom. Nažalost, ovo nije usamljen slučaj vožnje u alkoholisanom stanju. Damir Okanović, direktor Komiteta za bezbednost saobraćaja kaže da su brojke „zabrinjavajuće". „Prema podacima saobraćajne policije, od početka godine je otkriveno više od 1.700 vozača koji su vozili sa preko dva promila alkohola u krvi", kaže Okanović za BBC. „To je ogromna i zabrinjavajuća cifra, naročito jer kazna uopšte nije mala", dodaje. Pijani putevi Vozaču iz Topole je određeno zadržavanje do 48 sati. On će, uz krivičnu prijavu, biti priveden Osnovnom javnom tužilaštvu u Aranđelovcu. Njegovom slučaju je prethodilo nekoliko sličnih tokom 2019. godine. Sredinom oktobra, jedan vozač u Kragujevcu je izazvao udes u kojem niko nije povređen, upravljajući vozilom sa 2.36 promila alkohola u krvi. Takođe je imao zaštitnu meru zabrane upravljanja vozilom. Kako je prenela televizija N1, policija je protiv vozača podnela prekršajnu prijavu zbog nasilničke vožnje i zadržan je do istrežnjenja. U avgustu je vozač traktora u Mionoci izazvao saobraćajnu nezgodu, upravljajući neregistrovanim traktorom, a pritom nije ima izdatu dozvolu ni za jednu kategoriju motornih vozila, prenela je Politika. Ni visoke kazne ne mogu da odvrate neke ljude od vožnje u pijanom stanju Presudom Prekršajnog suda, vozač traktora osuđen je na kaznu zatvora od 45 dana i novčanu kaznu od 256.000 dinara. Istog dana, policijske patrole su iz saobraćaja isključile 350 vozača pod dejstvom alkohola. Najveća količina alkohola izmerena je kod vozača u Loznici, koji je upravljao automobilom sa 4,14 promila alkohola u krvi. Kakve su sankcije za vožnju u pijanom stanju? Najdrastičnija kazna, koja se izriče ukoliko se kod vozača izmeri više od dva promila alkohola u krvi, iznosi od 30 do 60 dana zatvora. Vozač uz to mora da plati i novčanu kaznu od 120 do 140 hiljada dinara, dodaje mu se 15 kaznenih poena i zabranjuje mu se upravljanje vozilom u periodu od devet meseci. Kada je reč o saobraćajnim nesrećama sa smrtnim posledicama, od 1.000 nesreća, u 140 su učestvovali vozači sa nedozvoljenim dejstvom alkohola, kaže Okanović. „Istovremeno, kada radite kontrolu saobraćaja, od 1.000 zaustavljenih vozača, njih šest su pod nebezbednim dejstvom alkohola", kaže. To se, dodaje, nekome može učiniti kao malo. „Dakle, procenat pijanih vozača u saobraćaju je 0.6 odsto. Međutim, oni izazovu 14 odsto saobraćajnih nesreća sa smrtnim ishodom. Ipak su oni mnogo opasniji od treznih vozača", kaže Okanović. „Kada je u aprilu 2018. godine pooštrena kaznena politika, to je, barem kod najtežih slučajeva pijanstva, dalo rezultate", kaže Okanović. Kako alkohol šteti vašoj DNK i tera vas da još pijete Međutim, brojke u 2019. godini pokazuju drugu sliku, i direktor Komiteta za bezbednost saobraćaja smatra da takve sankcije nisu jedino rešenje. On se zalaže da se u najtežim slučajevima pijanstva za volanom oduzima vozilo. „To je definitivno sankcija koja bi odvraćala mnoge vozače i uticala na smanjenje broja onih koji voze pod dejstvom alkohola." Nikad usvojen predlog zakona Predlogom novog Zakona o bezbednosti saobraćaja iz 2016. godine, bilo je predviđeno da se vozačima sa više od dva promila alkohola u krvi oduzima vozilo. Vozilo bi bilo oduzeto trajno, a potom prodavano na aukciji. Novac od prodaje završio bi na računu Fonda za bezbednost saobraćaja. Postojao je i način da povratite oduzeto vozulio - otkupite ga na aukciji. Međutim, predlog zakona nikada nije usvojen. „Odustalo se od tog predloga zato što je je postojao problem sa dokazivanjem koji bi opravdao takve mere", kaže Okanović. „Problematično je kada neko odbije alkotestiranje. To se onda poriče pred sudom." Zbog toga je „zakon je odložen do trenutka kada će svi policajci imati prikačene kamere sa mikrofonom i kada neće biti sporno da li je vozač odbio alkotest ili nije", objašnjava on. Ali Okanović ostaje pri stavu da je oduzimanje vozila najefikasnija mera u ovakvim slučajevima. „Tvrdim da je oduzimanje vozila jedna zakonita mera, koja je u skladu sa Ustavom, zakonima i Evropskom poveljom o ljudskim pravima i slobodama", kaže. Objašnjava da se ovakva mera već primenjuje u Italiji, Sloveniji i Americi. „Privatna imovina jeste svetinja, ali nije veća svetinja od nečijeg života." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk