Iran i Mohsen Fahrizade: Koji su motivi za ubistvo nuklearnog naučnika
Nepoznat većini Iranaca sve do ovog petka, kad je na njega izvršen atentat, nuklearni naučnik Mohsen Fahrizade bio je dobro poznat onima koji su pratili iranski nuklearni program. Zapadnjački bezbednosni izvori smatrali su ga ključnim čovekom.
Mohsen Fahrizade Iranski mediji umanjili su Fahrizadeov značaj, predstavivši ga kao naučnika i istraživača koji je poslednjih nedelja učestvovao u potrazi za „domaćim testom na Kovid-19". Mark Ficpatrik, vanredni savetnik pri londonskom Međunarodnom institutu za strateške studije (IISS) koji pomno prati iranski nuklearni program, takođe je tvitovao: „Iranski nuklearni program je davno prošao tačku kad zavisi od jednog jedinog pojedinca". A opet znamo da je, u vreme kad je napadnut, Fahrizade bio u društvu nekoliko telohranitelja, što ukazuje na to koliko je ozbiljno Iran shvatao njegovu bezbednost. Dakle, motiv za njegovo ubistvo - za koje niko nije preuzeo odgovornost - čini se da je pre politički, nego da ima veze sa iranskim nuklearnim aktivnostima. Ističu se dva moguća motiva: prvo, ugrožavanje potencijalnog unapređenja odnosa Irana i nove Bajdenove administracije u Sjedinjenim Američkim Državama. I, drugo, podsticanje Irana na upuštanje u čin odmazde. „Neprijatelji prolaze kroz stresne sedmice", izjavio je iranski predsednik Hasan Rohani u prvim komentarima na ubistvo. „Oni su svesni da se globalna situacija menja i pokušavaju da izvuku najviše što mogu iz ovih dana kako bi destabilizovali region", dodao je. Kad Rohani govori o „neprijateljima" Irana, on očigledno misli na Trampovu administraciju, Izrael i Saudijsku Arabiju. Ekstremni parkur sportista uhapšen je u Iranu, ali ne zbog sporta kojim se bavi: U Iranu uhapšen zbog video snimka ljubljenja I Izrael i Saudijska Arabija zabrinuti su zbog promene političke klime na Bliskom Istoku i posledica po njih jednom kad izabrani predsednik Džo Bajden preuzme dužnost. Bajden je jasno stavio do znanja tokom izborne kampanje da želi da se vrati iranskom nuklearnom sporazumu, do kog je pregovorima došao njegov prethodnik Barak Obama 2015. godine, a poništio ga Donald Tramp 2018. godine. Fakhrizadeh was wounded in the attack and later died in hospital, officials said Zabrinutost Izraela i Saudijske Arabije zbog Irana navodno je bila tema razgovora tokom sastankom izraelskog premijera Benjamina Netanjahua i saudijskog prestolonaslednika Muhameda bin Salmana u Neomu prošle nedelje koji su izraelski mediji nazvali tajnim. Saudijski ministar spoljnih poslova negirao je da je došlo do tog sastanka. Netanjahu navodno takođe nije bio uspešan u ubeđivanju princa da normalizuje diplomatske odnose između dveju zemalja. U ponedeljak, kad su jemenski pobunjenici Huti, koje podržava Iran, napali postrojenje saudijskog naftnog giganta Aramko u gradu Džedi na Crvenom moru, to je bila prilika za kažnjavanje Saudijaca. Štampa tvrde struje u Iranu hvalila se „herojskim napadom balističkim raketama" koji su izveli Huti. „Bio je to strateški potez, dobro tempiran da se dogodi u vreme saudijsko-izraelskog sastanka, upozorivši ih da se ne preračunaju u svojim potezima", napisala je novinska agencija Mer. Amerikanci su bili podjednako besni zbog napada kao i Saudijci. Bivši američki savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton objasnio je u svojoj knjizi, Soba u kojoj se sve desilo, kako je Trampova administracija doživljavala iransku podršku Hutima kao „kampanju protiv američkih interesa na Bliskom Istoku". Za navodni sastanak u Neomu kaže se da ga je ugovorio američki državni sekretar Majk Pompeo, koji je malo pre toga bio u Kataru i Ujedinjenim Arapskim Emiratima (UAE), gde je Iran bio glavna tema razgovora. Dve nedelje ranije, predsednik Tramp se raspitivao kod svojih viših savetnika da li postoji opcija da preduzme vojnu akciju protiv iranskog glavnog nuklearnog postrojenja, prema izveštavanju američkih medija. Čini se da je tražio priliku za obračun sa Iranom pre napuštanja funkcije. U januaru, Tramp se razmetao atentatom u američkom napadu dronom u Iraku na vrhovnog iranskog vojnog komandanta generala Kasema Sulejmanija, uprkos tome što ga je specijalni izaslanik UN-a kasnije proglasio „nezakonitim". „Zaustavili smo ga brzo i zaustavili smo ga u mestu… na moju direktivu", rekao je on. Dakle, moglo bi se ustvrditi da se predsednik u potpunosti ne protivi atentatima. Njegov iranski kolega je za Fahrizadeovo ubistvo okrivio Izrael. I zaista, mnogi medijski izveštaji navode da je premijer Netanjahu bio jedan od retkih svetskih lidera koji je izravno pomenuo ovog naučnika. U televizijskoj prezentaciji iz 2018. godine, govorio je o Fahrizadeovoj vodećoj ulozi u iranskom nuklearnom programu i pozvao ljude da „zapamte to ime". Iako je Izrael bezbedan znajući da će SAD ostati posvećene njegovoj sigurnosti i pod Bajdenom, mora biti zabrinut zato što je njegov kandidat za državnog sekretara, Entoni Blinken, vatreni zagovornik nuklearnog sporazuma sa Iranom. Blinkenov pristup Bliskom Istoku mogao bi da dovede i do više prilika za Palestince. On je bio kritičan prema Trampovoj odluci da preseli američku ambasadu u Izraelu iz Tel Aviva u Jerusalim, iako je Bajden izjavio da neće poništavati tu odluku. Vrhovni iranski vođa ajatolah Ali Hamnej pozvao je na „konačnu kaznu" za odgovorne za Fahrizadeovu smrt. Šef Savetodavnog veća Mohsen Rezaei istakao je bezbednosne i obaveštajne propuste. „Iranske obaveštajne agencije moraju da pronađu infiltrirane ljude i izvore stranih špijunskih službi, i da osujete formiranje timova za atentate", rekao je on. I zaista, mnogi Iranci na društvenim mrežama zapitali su se kako, uprkos iranskoj retorici o vojnoj i obaveštajnoj nadmoći, neko ko je toliko dobro čuvan može da bude ubijen u po bela dana. Takođe vlada zabrinutost da će se ubistvo sada iskoristiti kao izgovor za buduća hapšenja unutar zemlje. Sada kada je Trampova administracija u odlasku, a Izrael i Saudijska Arabija gube glavnog saveznika, Iran jedva čeka mogućnost popuštanja sankcija od Bajdenove administracije i mogućnost da povrati svoju ekonomiju. Pod takvim okolnostima, bilo bi iracionalno odlučivati se za odmazdu. Doktorka Masume Torfe naučna je saradnica na londonskoj Školi ekonomije i (LSE) i Školi orijentalnih i afričkih studija (SOAS), specijalizovana za politiku Irana, Avganistana i centralne Azije. Nekada je bila UN-ova direktorka za strateške komunikacije u Avganistanu. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk