Dolina smrti: Kakav je život na „najvrelijem mestu na Zemlji“
„Mislim da svi na kraju izgubimo strpljenje koliko je toplo", kaže Brendi Stjuart, koja radi u Nacionalnom parku Doline smrti u Kaliforniji. „Kad se šetate napolju, to je kao da vam u lice duva gomila fenova."
U avgustu je u parku zabeležena možda najviša temperatura na Zemlji ikada - 54,4 stepena - u ogromnoj pustinjskoj oblasti ispunjenoj kanjonima i peščanim dinama, kod granice sa susednom saveznom državom Nevadom. Međutim, čini se da se znak koji meri temperaturu, a koji je uslikala Brendi, malko pregrejao. Svetska meteorološka organizacija (SMO) kaže da još uvek radi na potvrđivanju ovog rekorda. Ali Brendi nisu potrebni eksperti da joj kažu koliko je ovde toplo. Ona je jedna od svega nekoliko stotina ljudi kojima je mesto nazvano „najvrelijim na svetu" dom. Stjuart živi povremeno u Dolini smrti poslednjih pet godina, radeći u odeljenju za komunikacije parka. „Ovde je toliko toplo da mi je trebalo mnogo vremena da se naviknem na jednu stvar, a to je da zapravo ne možete da osetite znoj na vlastitoj koži jer on ispari toliko brzo", kaže ona za BBC. „Možete da ga osetite na odeći, ali ne osećate znoj na koži jer se on toliko brzo osuši." Dolina smrti često se naziva „najvrelijim mestom na Zemlji" Stjuart kaže da ljudi najveći deo vremena tokom leta provode u zatvorenom, ali neki biraju da se upute u planine gde su temperature neznatno niže. „Jednom kad se ljudi naviknu na vrelinu, mislim da počinjemo da je normalizujemo i onda nam sve ispod 26 stepeni deluje prohladno." Pošto su ekstremni vremenski uslovi sve češći, važno je znati razliku između vremena i klime. Što se spavanja tiče, ljudi u gradu imaju klima uređaje, koji im rashlađuju domove dok god ne nestane struje. A to može da predstavlja problem kad se svi trude da održe kuće na prihvatljivoj temperaturi dok živa u termometru sve vreme skače u nebesa. Većina ljudi koji rade i žive u nacionalnom parku locirana je blizu Furnas Krika, gde je zabeležena skorašnja rekordna temperatura. Grad se nalazi u dugačkom i uskom basenu oko 85 metara ispod nivoa mora. Okružen je visokim i strmim planinskim masivima. Džejson Heser, izvorno iz Minesote, živi u Furnas Kriku i radi na tamošnjem terenu za golf. „Bio sam u Iraku dvaput. Ako mogu da podnesem Irak, mogu da podnesem i Dolinu smrti", kaže ovaj bivši vojnik. Džejson Heser živi u Furnas Kriku od oktobra 2019. godine i planira da ostane tu još neko vreme On radi na terenu za golf od oko pet ujutro do jedan popodne. „Rekli su nam da čim počne da bude toplije, kao što je sada, radićemo od četiri ujutro. U četiri je i dalje između 37,7 i 40,5 stepeni", kaže on. Voda koja se koristi za održavanje terena potiče iz prirodnog podzemnog izvora. Heser je deo tima koji pomaže da se teren održava u dobrom stanju. „Kosimo travu svaki dan, potkresujemo je, grabuljamo bunkere." „Sakupljamo drveće koje je palo jer je toliko suvo. Toliko se osuši od vrućine da postane preteško i odlomi se. Veći deo dana nam odlazi na sakupljanje tog drveća." Heser je stigao u oktobru 2019. godine i voli svoj posao. Planira da ostane ovde više godina. Heser radi na terenu za golf u Furnas Kriku i provodi mnogo slobodnog vremena igrajući tamo Tokom slobodnog vremena, voli da igra golf na terenu koji se toliko muči da održava. Ali to znači prilično rani početak u sedam ujutro da bi se preduhitrila vrućina - ili makar njen najgori deo - i pređe 18 rupa. „Obožavam da igram golf", kaže on. „Kad sam stigao ovde, temperatura je bila fantastična - šorcevi, polo majice, hladno pivo ili hladni sokovi. Sada, ako imate piće, ono se već ugreje dok stignete do trave. Morate brzo ga da pijete, što golf čini zanimljivijim!" Temperatura od početka avgusta opisana je kao verovatno najviša ikad zabeležena „pouzdano" na Zemlji. Samo su dvaput zabeležene više temperature - jedna u Furnas Kriku 1913. godine (56,6 stepeni) i druga u Tunisu 1931. godine (55 stepeni). Ali njih su osporili klimatski eksperti. „Današnji naučnici i meteorolozi sugerišu da ta dva očitavanja nisu bila tačna", kaže Sajmon King iz BBC-jeve vremenske prognoze. „Kad imate tako visoku temperaturu kao što je ova u Furnas Kriku, Svetska meteorološka organizacija istražuje dalje i traži razne druge informacije da bi potvrdila rekord, kao što biste i očekivali od nje." Kristofer Bart, istoričar vremenskih prilika, sugerisao je da je temperatura iz 1913. godine zabeležena u Dolini smrti sumnjiva zbog drugih očitavanja u istom kraju iz tog vremena. Očitavanje u Furnas Kriku bilo je dva ili tri stepena više nego u drugim meteorološkim stanicama u kraju, kaže on. Dolina smrti je nepregledna pustinjska oblast ispunjena kanjonima i peščanim dinama To je jedan od razloga zašto rekord sa početka avgusta, ukoliko bude bio potvrđen, neki američki eksperti opisuju kao najviši „pouzdano zabeleženi". SZO kaže da želi da ga potvrdi ali čak i ako to učini, klasifikovaće ovu temperaturu kao treću najveću ikad zabeleženu zato što i dalje stoji iza rekorda iz 1913. godine u Furnas Kriku i rekordu iz 1931. godine u Tunisu, uprkos ispoljenom skepticizmu. Tvrdi se i da je na nekim drugim mestima možda bilo i toplije nego u Dolini smrti, ali da posmatrači vremenskih prilika prosto ne znaju za njih zbog nedostatka meteoroloških stanica u njihovoj blizini. Dakle, za sada, Furnas Krik ostaje najvrelije mesto na svetu. „Ljudi me pitaju kako je ovde", kaže Heser. „Najbolji način na koji mogu to da vam opišem je - kad pečete nešto i želite da proverite dokle ste stigli, otvorite vrata rerne i zapuhne vas udar vrelog vazduha… E, to je takav osećaj." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk