Protesti u Srbiji: Godinu dana od napada na Borka Stefanovića - šta se promenilo
Fotografija krvavog potiljka lidera Levice Srbije objavljena je na Tviteru pre godinu dana - protesti koje je ta slika pokrenula, u Beogradu traju do danas.
Godinu dana nakon prvih protesta, deo građana je i dalje svake subote na ulicama Beograda Borko Stefanović i ovaj 23. novembar provodi u gradu u kom je napadnut - Kruševcu „Biću u mesnoj zajednici Rasadnik u Kruševcu, na istom mestu gde je prošle godine trebalo da se održi tribina one večeri kada su nas napali", kaže Stefanović za BBC na srpskom. Razgovaraće o istim stvarima o kojima je trebalo da se priča pre godinu dana. „Nažalost, tema se ne razlikuje mnogo, osim što će sada, zbog svega što se desilo u proteklom periodu, biti više razgovora o nasilju i o tome da protesti u Srbiji traju već godinu dana", kaže. Stefanović prošlu godinu vidu kao godinu u kojoj se nešto novo dogodilo u Srbiji. „Najvažnije je to što su ljudi pokazali da neće odustati, a mislim da je to nova stvar u Srbiji, bar u proteklih osam godina", kaže. Različiti pogledi - vlast i demonstranti Godinu dana od napada na Stefanovića, pokret „1 od 5 miliona" u Beogradu pedeset i prvu nedelju za redom organizuje subotnji protest. „Na 51. protestu obeležavamo jednu od prvih većih pobeda, možda i najveću do sada - Univerzitet u Beogradu je doktorat Siniše Malog proglasio plagijatom", kaže Srđan Marković, jedan od organizatora protesta. Proteklih godinu dana, Marković je skoro svake subote bio na ulici - propustio je, kaže, tri ili četiri protesta. „Mi i dalje nastavljamo da se borimo za društvo protiv nasilja, demokratski i pravno uređenu državu", dodaje. Za poslanika Srpske napredne stranke, Vladimira Đukanovića, protesti su danas ništa više od okupljanja ljudi „koji nemaju šta da rade". „To nisu nikakvi protresti, to je okupljanje male grupe ljudi koja očito nema šta da radi kod kuće, nema pametnija posla i onda se njih dvadesetak, trideset okupi", kaže Đukanović za BBC na srpskom. Đukanović smatra da su demonstranti upadom u Radio-televizije Srbije, u martu ove godine, afirmisali nasilje. „Ti protesti su afirmisali najgori primitivizam i nagore nasilje. Žali bože takvih protesta i što uopšte neko pokušava političku ideju na takav način da afirmiše", izričit je Đukanović. Od „krvavih košulja" do „1 od 5 miliona" Do tačnih podataka o tome koliko je ljudi u poslednjih godinu dana protestovalo na ulicama Srbije nemoguće je doći. Kada je 8. decembra 2018. godine, dve nedelje posle napada na Stefanovića, Savez za Srbiju organizovao protestu šetnju ulicama Beograda pod sloganom „Stop krvavim košuljama", organizatori su procenjivali da je na ulicama bilo više od deset hiljada ljudi. Ipak, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović procenio je da je na ulicama bilo svega hiljadu i po osoba. Uprkos hladnom decembru 2018. godine, protesti su se nastavili, a slogan protesta je ubrzo postao „1 od 5 miliona". Slogan, nastao kao odgovor na izjavu predsednika Aleksandra Vučića koji je poručio da neće ispuniti nijedan zahtev opozicije čak i ako na ulice izađe pet miliona ljudi, uskoro postaje pokret. U februaru, pokret „1 od 5 miliona" raširio se i van Beograda - šetalo se u više od 100 gradova i opština u Srbiji. Zajedno sa liderima i simpatizerima opozicionih partija okupljenim u Savezu za Srbiju, građani su proleće dočekali na ulicama. Sredina marta donela je prve tenzije na ulicama Beograda kada je grupa demonstranata zajedno sa liderima Saveza za Srbiju ušla u zgradu Radio-televizije Srbije. Tenzije su se nastavile dan kasnije ispred Predsedništva Srbije i kasnije ispred zgrade beogradske policije gde su okupljeni od nadležnih tražili da oslobode privedene građane nakon upada u RTS. Mesec dana kasnije, ulicama Beograda su, za samo sedam dana, prošetale hiljade i hiljade ljudi iz cele Srbije. Na velikom mitingu u Beogradu, građanima se obratio predsednik i predsednica vlade, ali su uživali i u koncertima Riblje Čorbe, Ace Lukasa i Olivera Mandića Prvo su na veliki miting opozicije 13. aprila u Beogradu, došle hiljade ljudi iz cele Srbije, a samo šest dana kasnije, na Trgu republike okupili su se simpatizeri Napredne stranke Srbije, koji su osim obraćanja predsednika i predsednice vlade, uživali i u koncertima Riblje Čorbe, Ace Lukasa i Olivera Mandića. Nakon veliki okupljanja, broj učesnika subotnjih protesta počinje da se smanjuje. Datumi koji su obeležili godinu protesta: Prošlo je šest meseci otkako su počeli protesti u Srbiji "1 od 5 miliona": Burna nedelja na ulicama Beograda Korodni policije prvi put su izašli na ulice ispred RTS-a i Predsedništva Srbije Zahtevi i okrugli stolovi „Bilo je intenzivnijih protesta od ovih, ali ne i dužih", kaže za BBC na srpskom profesor Fakulteta političkih nauka Đorđe Pavićević. Isti intenzitet protesta je, kaže, teško održavati godinu dana. „Iz subote u subotu je jako teško održavati intenzitet bez jasnog plana i jasne predstave da će taj protest imati neki neposredni rezultat i učinak", dodaje. Broj ljudi na ulicama smanjio se i zbog političkih partija, smatra Pavićević. „Odustajanje javnih ličnosti koje su bili neka vrsta lica protesta na početku, ali i sukobi organizatora i partija, doveli su do toga da građani odustanu od subotnjih šetnji. Dogodio se i prirodni zamor", smatra Pavićević. Borko Stefanović, Boško Obradović i Dragan Đilas u prvom, Marinika Tepić u drugom redu Ipak, Marković iz pokreta 1 od 5 miliona kaže da je cilj ovog pokreta da „sarađuju sa svima". „Naša ideja je i dalje da sarađujemo sa svima koji su protv ovog sistema jer samo zajedno možemo da ga promenimo", kaže Marković. Sa vremenskim uslovima na ulicama Beograda, menjali su se i zahtevi koje su upućivani vlasti. Kada je Savez za Srbiju u februaru predstavio Sporazum sa narodom, spisak sedam načela kojim je ovaj opozicioni savez „odgovorio na zahteve građana okupljene u pokretu „1 od 5 miliona"", na sajtu ovog građanskog pokreta mogao se naći dugi spisak zahteva. Danas je taj spisak nešto kraći, ali se pitanja o kojima ovaj pokret raspravlja na subotnjim protestima proširio. Marković je tako u poslednjih mesec dana, kaže, putovao do Valjeva gde je ovaj pokret organizovao protest podrške uzbunjivaču Aleksandru Obradoviću , ali i do Bora, gde je „1 od 5 miliona" podržao građane koji protestuju zbog sve goreg kvaliteta vazduha. Pavićević smatra da je ovaj pokret počeo da prati i „dnevne afere" što je doprinelo gubitku motivacije građana. „Njihovi osnovni zahtevi koji se tiču demokratizacije i izbornog procesa su tu od početka, ali ne mogu da budu stalni izvor tenzija", objašnjava Pavićević. „Počeli su da prate dnevne afere, što je malo daje dinamiku, ali i koštalo gubitka dinamike jer ovde afera aferu sustiže i tome nema kraja", kaže. Marković ipak insistira da su zahtevi ostali isti. „Zahtevi se nisu mnogo promenili. Inicijalna kapisla bio je napad na Borka Stefanovića, naša glavna crta i dalje jeste borba protiv nasilja. Sve ostalo može da se svede na to da se mi borimo za promenu sistem", kaže. Kakvi god bili, ti zahtevi vladajuću partiju ne interesuju preterano, kaže Đukanović, koji je krajem leta učestvovao na seriji okruglih stolova sa opozicijom. „Potpuno me ne zanima koliko će oni da protestuju i da li će da protestuju, niti me zanimaju njihovi zahtevi, niti bilo kod normalnog to treba da zanima", izričit je Đukanović. Razgovor sa vlašću na okruglom stolu za Stranku slobode i pravde, čiji je Borko Stefanović postao član krajem aprila, nije dugo trajao. „Mi smo bili samo na prvom Okruglom stolu. Odustali smo jer je vlast još na prvom sastanku pokazala da ne želi ništa da menja. Za njih, u Srbiji je sve u redu i mi smo demokratska država", kaže Stefanović. Stefanovićeva stranka izabrala je drugačiji put. „Potpuno nam je jasno da ćemo morati vaninstitucionalnim, nenasilnim demokratskim pritiskom da nateramo vlast da prihvati zahteve grupe „1 od 5 miliona", kaže. Šta donosi Nova, 2020. (izborna) godina Hoće li ljudi ostati na ulicama i u Novoj godini? „Ja pretpostavljam da će neki broj ljudi ostati na ulicama do izbora 2020. godine. Mnogo toga zavisi od političke dinamike", smatra Pavićević. Ono što Stefanović sa sigurnošću zna je da na najavljenim izborima u martu sledeće godine neće glasati. „Ja i ostali iz Ujedinjenog fronta za bojkot vidimo sebe širom Srbije gde ćemo objašnjavati ljudima da je bojkot samo prvi korak i da se nastavlja borba za dobijanje pravih demokratskih izbora", kaže. Marković planira da svake naredne subote bude na ulici. I skoro je siguran i da neće glasati na narednim izborima. „Ja mislim da neću glasati. Mi se trenutno zalažemo da se izbori bojkotuju i mislimo da je neizlazak na izbore odgovor na stabilokratiju u kojoj živimo", kaže Marković. Poslanik vladajuće stranke Đukanović ne vidi važnost, a ni brojnost prisutnih na protestima danas. „Više se ljudi okupi kada menja sličice za određene albume, nego što imate ljudi na tim protestima", kaže. Teško predvideti koliko će protesti trajati i koliko će biti masovni, objašnjava Pavićević. „Čuvari vatre su nakon velikih Studentskih protesta 1996-1997 neko vreme istrajavali u protestima, iako to nije dalo nekakav efekat. Ovde je teško predvideti da će se protesti ugasiti ili intenzivirati jer je politička dinamika nepredvidiva", kaže. Siguran je samo da je pokret „1 od 5 miliona" doprineo da Univerzitet u Beogradu u obećanom roku donese odluku o doktoratu ministra Malog. „Bez intervencije (blokade Rektorata) koje su oni imali u Rektoratu, ta stvar ne bi tako brzo bila završena i ne bi Univerzitet uspeo da se odbrani na ovaj način od onoga što je ozbiljno ugrožavanje autonomije i dostojanstva celog Univerziteta". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk