Kameno doba: Pronađen DNK žene koja je živela pre 6.000 godina
Ovo je lice žene koja je živela pre 6.000 godina negde u Skandinaviji.
Umetnik je uradio rekonstrukciju lika drevne žene koja je dobila nadimak Lola Zahvaljujući otisku zuba iz drevne „žvakaće gume" naučnici su uspeli da izvuku DNK koji su koristili za dešifrovanje njenog genetskog koda. Ovo je prvi put da je čitav ljudski genom dobijen iz nečega što nije ljudska kost, kažu istraživači. Žena je verovatno imala tamniju kožu, tamnosmeđu kosu i plave oči. Hanes Šroder sa Univerziteta u Kopenhagenu je rekao da je „žvakaća guma" zapravo katran sa drveta i da je veoma vredan izvor DNK za izučavanje drevnih perioda. Šta znamo o njoj? Ženin čitav genetski kod ili genom je dekodiran i iskorišćen kako bi se utvrdilo kako je ona izgledala. Genetski je bila srodnija lovcima sa evropskog kopna, nego onima koji su živeli u centralnoj Skandinaviji. Poput njih - imala je tamnu kožu, tamno smeđu kosu i plave oči. Najverovatnije je potomak doseljenika iz Zapadne Evrope koji su se naselili u Skandinaviji nakon povlačenja glečera. Kako je živela? Drugi tragovi iz DNK pokazali su da je bilo života i na Lolandu, danskom ostrvu u Baltičkom moru. Otkriveni su tragovi lešnika i patke, što ukazuje da su bili korišćeni u ishrani u to doba. „Ovo je najveće nalazište ostataka iz kamenog doba u Danskoj i istraživači su otkrili da su ljudi koji su ovde živeli, koristili izvore koje su nalazili u divljini i tokom neolita, kada su već počinjali da se bave poljoprivredom i uzgajaju domaće životinje na jugu Skandinavije", rekao je Teis Jensen sa Univerziteta u Kopenhagenu. Istraživači su uspeli da izvade DNK iz mikroba koji je bio „zarobljen u žvakaćoj gumi". Otkrili su patogene koji uzrokuju groznicu i upalu pluća, kao i druge viruse i bakterije koje ne izazivaju bolesti i žive u ustima. Komad stare breze od pre 5.700 godina sa juga Danske Šta nam ovo govori? Istraživači kažu da sačuvani tragovi pokazuju kako je život ljudi nekad izgledao. DNK iz katrana pruža uvid i u evoluciju ljudskih patogena. „Prilično je uzbudljivo što možemo da proučimo kako su se razvijali različiti sojevi koji su i danas prisutni", rekao je za BBC Šroder. Istraživanje je objavljeno u magazinu Nature Communications. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk