Rusija i porodično nasilje: Hiljade ljudi podržalo zlostavljane sestre koje su ubile oca
Tri sestre ubile su oca dok je spavao u stanu u Moskvi u julu 2018. godine.
Sestrama preti kazna od 20 godina zatvora Istraga je pokazala da ih je otac godinama fizički i psihički zlostavljao. Optužene su za ubistvo, ali je njihov slučaj pokrenuo debatu u Rusiji, a više od 300.000 ljudi potpisalo je peticiju tražeći njihovo oslobađanje. Šta se dogodilo ocu? Tokom večeri 27. jula 2018. godine, Mihail Kačaturijan koji je imao 57 godina, pozvao je Krestinu, Angelinu i Mariju jednu po jednu u sobu. Vikao je na njih govoreći da nisu dobro očistile stan i lica im poprskao biber sprejem. Krestina je imala 19 godina, Angelina 18, a Marija 17. Iste večeri - kada je zaspao - ćerke su ga napale nožem, čekićem i biber sprejom. Nanele su mu smrtonosne povrede po glavi, vratu i grudima. Devojke su zatim pozvale policiju i uhapšene su na licu mesta. Na njegovom telu pronađeno je više od 30 uboda nožem. Istraga je otkrila dugu istoriju nasilja u porodici. Tri godine je Kačaturijan redovno tukao ćerke, držao ih zatočene i seksualno ih zlostavljao. Tortura koju su preživele navedena je u optužnici koju je tužilaštvo podnelo protiv njih tri. Nasilje u porodici pod lupom Za slučaj se ubrzo pročulo širom Rusije. Aktivisti za ljudska prava navode da sestre ne treba tretirati kao kriminalce, već kao žrtve. Oni kažu da devojke nisu mogle da traže pomoć i zaštite se od nasilnog oca. Međutim, u Rusiji ne postoji zakon o zaštiti žrtava nasilja u porodici. Mnogi podržavaju devojčice Ruska policija ovakve slučajeve uglavnom tretira kao „porodično pitanje", nudeći žrtvama malu ili nikakvu pomoć. Prema zakonskim izmenama uvedenim 2017. godine, osobi koja pretuče člana porodice izriče se novčana kazna ili dve nedelje pritvora, ako povrede nisu toliko ozbiljne da žrtva završi u bolnici. Majka devojaka je takođe bila Kačaturijanova žrtva. Godinama unazad obraćala se policiji tražeći pomoć. Policiju su zvale i komšije koje su ga se plašile. Nema dokaza da je policija reagovala na bilo koji od ovih poziva. Majka je ranije prijavljivala nasilje, ali policija nije reagovala U vreme ubistva, majka ovih devojaka nije živela sa njima, a Kačaturijan je ćerkama zabranio da kontaktiraju sa njom. Prema procenama psihijatara, devojke su živele u izolaciji i borile su se sa posttraumatskim stresom. Šta se dogodilo tokom istrage? Slučaj sestara teče sporo. One više nisu u pritvoru, ali ne mogu da pričaju sa novinarima, niti jedna sa drugom. Tužioci insistiraju na tome da je ubistvo Kačaturijana bilo ubistvo s predumišljajem. Oni tvrde da su sestre ubistvo isplanirale navodeći da je on spavao, a da su devojke nož ukrale ranije tog dana. Motiv je bila osveta, tvrde oni. Sestre nisu u pritvoru, ali ne smeju da pričaju međusobno Ukoliko ih proglase krivim, sestrama preti kazna od 20 godina zatvora. Angelina je navodno koristila čekić, Marija nož, a Krestina biber sprej. Međutim, advokat odbrane navodi da je ubistvo bilo čin samoodbrane. U Rusiji je samoodbrana definisana i kao odbrana od neposrednog nasilju, ali i odbrana od „neprekidnog zločina", kao što su talačke situacije u kojima su žrtve mučene. Odbrana insistira na tome da su sestre bile žrtve „neprekidnog zločina" i da treba da budu oslobođene. Advokati sestara nadaju se da će slučaj biti odbačen jer je istraga potvrdila da je Kačaturijan zlostavljao ćerke od 2014. godine. Aktivisti za ljudska prava, kao i mnogi drugi u Rusiji, traže da se zakoni izmene i da država otvori sigurne kuće, uvede mere zabrane prilaska i organizuje kurseva za upravljanje agresivnim ponašanjem nasilnika. Koliko je rašireno porodično nasilje? Nema podataka o tome koliko žena trpi porodično nasilje u Rusiji, ali aktivisti za ljudska prava procenjuju da se ono dešava u jednoj od četiri porodice. Zastrašujući izveštaji o porodičnom nasilju i ranije su se pojavljivali u medijima. Margariti Gračevoj muže je odsekao šake jer je bio ljubomoran. Neki stručnjaci navode da je do 80 odsto žena koje u Rusiji služe zatvorske kazne zbog ubistva, zapravo u samoodbrani ubilo nasilnike. Ipak, iz nekih konzervativnijih krugova u Rusiji govori se i protiv sestara Kačaturijan. Iz organizacije Muška država čiji članovi navode da su njihove osnovne vrednosti „patriotizam" i „nacionalizam", organizovali su kampanju „Ubice iza rešetaka" insistirajući da devojke ne mogu biti oslobođene. Pored peticije koju su potpisali mnogi koji traže oslobađanje sestara, u znak solidarnosti sa njima organizovana su okupljanja, pozorišne predstave i poetske večeri. Daria Serenko, feministkinja i aktivistkinja iz Moskve koja je organizovala trodnevno okupljanje u znak solidarnosti sa sestrama u junu, kaže da se ovi događaji organizuju kako bi slučaj ostao vidljiv u javnosti i kako bi se svima pružila mogućnost da slobodno govore. „Porodično nasilje je realnost života u Rusiji. Možemo da ga ignorišemo, ali utiče na naše živote čak i ako ga nismo osetili lično", kaže ona.