Kosovo: Pala vlada Aljbina Kurtija
Poslanici skupštine Kosova su izglasali nepoverenje vladi lidera Samoopredeljenja Aljbina Kurtija.
Aljbin Kurti „Razlog za smenu moje vlade je stvaranje prostora da se potpiše već postignut dogovor o razmeni teritorija između Kosova i Srbije", rekao je Kurti pre glasanja. Za njegovu smenu glasala su 82 od 120 poslanika u skupštini. Posle manje od dva meseca od formiranja vlade, smenu je pokrenuo koalicioni partner Samoopredeljenja, Demokratski savez Kosova (DSK) Ise Mustafe. Probleme je izazvalo pitanje ukidanja taksi na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine. Dok su predsednik Kosova Hašim Tači i Mustafa tražili da se takse ukinu odmah i bezuslovno, Kurti je najavio da će prvo biti ukinute takse na sirovine i od 1. aprila i ostale takse uz uvođenje nedefinisanih mera reciprociteta. Pregovori Beograda i Prištine prekinuti su pre više od godinu dana kada je Kosovo uvelo takse od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije. Nakon što je na Kosovu počeo da raste broj obolelih od korona virusa, Kurti i Tači su se ponovo sukobili jer je Tači tražio uvođenje vanrednog stanja. Kurti je odbio predlog koji bi predsedniku Kosova dao šira ovlašćenja i smenio ministra unutrašnjih poslova Agima Veljiua koji je podržao Tačijevu ideju. Smena Veljiua, potpredsednika DSK, dovela je do toga da se ova partija povuče iz koalicije. Na Kosovu je od korona virusa obolela 71 osoba. Vlada Kosova je zabranila kretanje građanima i privatnim vozilima, između 10 i 16 časova, kao i između 20 časova i šest ujutru. Zbog zabrane kretanja, neki građani Prištine su protestovali sa terasa udarajući u lonce danima uoči pada vlade tražeći vlasti da se usredsrede na borbu protiv epidemije. „Tači je iskoristio krhkost koalicije DSK i Samoopredeljenja da bi potpalio vatru krize među partnerima. „Ukidanje taksi na proizvode iz Srbije bio je samo izgovor, ne samo za Tačija, nego i za DSK - u pozadini tenzija krije se i nemogućnost američkog posrednika da iza zatvorenih vrata sklopi sporazum predsednika dve zemlje", rekla je za BBC na srpskom novinarka iz Prištine Serbeze Hadžiaj nekoliko dana uoči glasanja. Političke promene na Kosovu u vreme pandemije podelile su međunarodnu zajednicu. Agencija AFP prenosi da je ambasador Sjedinjenih Država na Kosovu pozdravio glasanje o nepoverenju vladi, dok su Francuska i Nemačka bile protiv pozivajući lidere u Prištini na „političko jedinstvo" u borbi protiv pandemije korona virusa. Dvanaest godina nakon proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo oko 100 zemalja. Ipak, tačan broj nije poznat. Priština navodi brojku od 115 zemalja, a u Beogradu kažu da ih je daleko manje. Među zemljama Evropske unije koje nisu priznale Kosovo su Španija, Slovačka, Kipar, Grčka i Rumunija, a kada je reč o svetskim silama, to su Rusija, Kina, Brazil i Indija. Kosovo je od 2008. godine postalo član nekoliko međunarodnih organizacija, kao što su MMF, Svetska banka i FIFA, ali ne i Ujedinjenih nacija. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk