Samit u Berlinu: Šta se menja u pregovaračkom balonu Srbije i Kosova
Ukoliko bismo odnose Srbije i Kosova poslednjih meseci posmatrali kao jedan bezoblični balon, samit 29. aprila u Berlinu mogao bi da ponudi - novi, konkretni oblik tog balona.
Srbija i Kosovo - balon koji ne treba da pukne, već da se drugačije oblikuje, smatraju stručnjaci U intenzivnih 40 dana zimus stali su - glasanje o članstvu Kosova u Interpolu, pisma Donalda Trampa, povećanje taksi na srpsku robu i usvajanje zakona koji mogu da dovedu do vojske Kosova. Ako se tu umetnu i povučena priznanja Kosova, svi ovi događaji i odluke 'ispumpali' su pregovarački potencijal Beograda i Prištine. Više od četiri meseca kasnije, stručnjaci sa kojima je BBC na srpskom razgovarao vide razgovore u glavnom gradu Nemačke kao priliku za promenu kursa. Ali ne samo u politikama pregovarača, koliko u većem uključivanju zemalja EU. „Ne verujem da će sastanak biti prilika da se dođe do krajnjeg rešenja, ali će izazvati potpunu promenu kursa u načinu vođenja dijaloga i postizanja sporazuma", kaže Đeraćina Tuhina, dopisnica iz Brisela za RTK i Radio Slobodna Evropa. „Najvažniji elemenat ove konferencije jeste da je ko-organizator francuski predsednik, koji je do sada predstavljao kočnicu za bilo kakve korake u procesima proširenja EU." Erik Gordi, profesor političke sociologije na Univerzitetskom koledžu u Londonu, naglašava da je za dijalog bitna i odlazeća uloga Federike Mogerini koja „jako želi da se postigne sporazum". Promena kursa, ali Evropske unije Nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron biće domaćini konferencije u Berlinu. Pozivnice su dobile zemlje zapadnog Balkana, ali i Hrvatska, Slovenija i predstavnici Evropske komisije. „Na konferenciji 29. aprila se očekuju najviši predstavnici tih zemalja", rekao je portparol nemačke vlade za novinsku agenciju DPA. Glavna tema razgovora će, dodao je, biti stabilnost i povoljan razvoj regije. Međutim, Tuhina za BBC na srpskom kaže da će „dijalog i budući sporazum između Srbije i Kosova biti fokus celog skupa." „Sve što će se dešavati nakon Berlina, uključujući i retoriku svih strana, Srbije, Kosova i Evropske unije, biće direktno povezano sa onim što će se razgovarati iza zatvorenih vrata". I ona podvlači veliku ulogu Francuske, koja se, misli, na ovaj način priključila dijalogu Beograda i Prištine, ali i čitavog Balkana. „U EU procesima ništa ne može da se preduzme bez zajedničkog stava Francuske i Nemačke. „Stoga je važno da je Makron pristao da bude domaćin skupa. Zato nije slučajno da je napravio selekciju zvanica, od EU članica pozvane su samo Hrvatska i Slovenija, neposredni evropski susedi našeg regiona." Dodaje da će se tek u junu čuti zvaničan stav Francuske oko za Kosovo jako važne, vizne liberalizacije. „U EU procesima ništa ne može da se preduzme bez zajedničkog stava Francuske i Nemačke", kaže dopisnica RTK iz Brisela Kosovo i Srbija: Šta se dešavalo zimus Poruka za Federiku Mogerini Samit u Berlinu dolazi neposredno pre isteka mandata šefici evropske diplomatije Federiki Mogerini. „Federika Mogerini želi uspešno da napusti mesto (moderatora u dijalogu)", kaže Gordi. „Problem je što Nemačka ne podržava njenu inicijativu". I Tuhina se slaže da je sastanak prilika da se stavi do znanja „Federiki Mogerini da je njena politika vođenja dijaloga doživela krah". „Počev od hermetičkog zatvaranja procesa i odbijanja da zemljama članicama da bilo kakve informacije oko toga o čemu se razgovara, sve do njene posredne podrške ideji razgraničenja bez prethodnih konsultacija sa članicama. Čak i nakon što su neke važne države poput Nemačke bile otvoreno protiv ovakvog rešenja." Od ovo troje ljudi, samo će se Federika Mogerini sledeće godine sigurno suočiti sa izborima na svoju funkciju Donald Tramp i takse na srpsku robu Pored odnosa prema Mogerini, Gordi daje još četiri glavne stavke, koje su bitne za one koji se spremaju za sastanak u Berlinu. (Ne)promenjeni stavovi Premijer Kosova Ramuš Haradinaj, izjavio je da u Berlin putuje sa nepromenjenim stavom o nastavku dijaloga sa Beogradom i korekciji granica. Prema njegovim rečima, pominjanje korekcije granica bilo je greška i dobro je što je, kako kaže, ta tema prevaziđena. „Diskusije o teritoriji su pogrešne. Dobro je da je to prevaziđeno, a mi ni ne pokušavamo da tu temu održimo živom", rekao je Haradinaj, a prenela je prištinska Gazeta Expres. Upitan o odnosu sa šeficom evropske diplomatije Federikom Mogerini, koja će takođe biti prisutna u Berlinu, Haradinaj je rekao da, što se nje tiče, nema problem, već sa temema koje je ona pokretala. Sam predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da predstojeći razgovori sa predstavnicima kosovskih Albanaca u Berlinu, na inicijativu Nemačke i Francuske, „nemaju nikakve veze sa bilo kakvim rešenjem Kosova" već da će teme sastanaka biti pitanje taksi i eventualnog nastavka dijaloga sa Prištinom. Vučić je za izdanje lista Alo kazao da „nikakvo rešenje nije na ni vidiku". „Ja moram da kažem da ne razumem. Uvek sam poštovao kancelarku Merkel i predsednika Makrona. Siguran sam da su pametniji od mene i da će nešto da smisle. Ja u ovom trenutku ne razumem kako i o čemu da razgovaram sa Prištinom." Ako bi se slušale izjave Haradinaja i Vučića - niko nije spreman da popusti Šta izlazi iz balona Đeraćina Tuhina misli da će se posle Berlina „zauvek pokopati ideja razgraničenja". „Predsednici Tači i Vučić će najverovatnije promeniti retoriku oko ovog pitanja odmah posle Berlina, isto kao što su je promenili u julu 2018. „Tada je, nakon predsedničke runde u Briselu, odjednom počelo da se govori o razgraničenju." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk