„Nada“ na Marsu - Ujedinjeni Arapski Emirati lansirali satelit na Crvenu planetu
Istorijska prva misija Ujedinjenih Arapskih Emirata na Mars je počela, nakon uspešnog poletanja iz Japana.
Nada je krenula na putovanje dugo 500 miliona kilometara Houp (Nada), kako se zove sonda teška 1,3 tone, lansirana je na raketi H-2A sa japanskog zabitog kosmodroma Tanegašima. Započela je putovanje dugo 500 miliona kilometara, što znači da će robotsko vozilo stići na odredište u februaru 2021. godine - taman za 50. godišnjicu osnivanja Ujedinjenih Arapskih Emirata. Raniji pokušaji su otkazani zbog očekivanih loših vremenskih uslova nad Tanegašimom. Njena Ekselencija Sara Al Amiri, glavna naučnica na sondi Nada, govorila je o tome koliko je uzbuđena i koliko joj je laknulo, kada se satelit uspešno lansirao u nebo. Rekla je da ovaj poduhvat ima uticaj na njenu državu isto kao onaj na Ameriku, kada su ljudi gledali sletanje Apolona 11 na Mesec pre 51. godinu- takođe 20. jula. „To je obeležilo čitavu jednu generaciju, nešto što je stimulisalo mnoge da guraju dalje i sanjaju više", rekla je ona za BBC Njuz. Houp je jedna od tri misije koje se lansiraju na Mars ovog meseca. Površinski roveri Amerike i Kine su u poznim stadijumima pripreme. Zašto Ujedinjeni Arapski Emirati idu na Mars? Ujedinjeni Arapski Emirati imaju vrlo svedeno iskustvo u dizajniranju i izradi svemirske letelice - a opet pokušavaju nešto što su do sada uspele samo SAD, Rusija, Evropa i Indija. Ali to mnogo govori o ambicijama Emirata kad su se uopšte usudili da se poduhvate jednog ovakvog izazova. Njihovi inženjeri, koje su obučili američki eksperti, proizveli su sofisticiranu sondu za samo šest godina - i kad satelit jednom bude stigao na Mars, očekuje se da će pružiti nove naučne podatke, dajući sveže uvide u to kako funkcioniše atmosfera ove planete. Konkretno, naučnici misle da to može da doprinese našem razumevanju kako je Mars izgubio veći deo vazduha, a sa njim i mnogo vode. Sonda Houp se u velikoj meri smatra letilicom inspiracije - nešto što će privući mlade ljude u Emiratima i širom arapskog sveta da počnu da se bave naukom u školi i tokom višeg obrazovanja. Naučnica Sara al-Amiri predvodi tim koji je napravio svemirsku letelicu za Mars. Satelit je jedan od brojnih projekata za koje vlada Emirata kaže da označava njihovu nameru da udalje zemlju od zavisnosti od nafte i gasa ka budućnosti zasnovanoj na ekonomiji znanja. Ali kao što je uvek slučaj sa Marsom, rizici su visoki. Polovina svih misija poslatih na Crvenu planetu završilo se neuspehom. Projektni direktor Houpa Omran Šarif priznaje da opasnosti postoje, ali insistira da njegova zemlja ima pravo da proba. „Ovo je misija istraživanja i razvoja, i da, neuspeh je moguć", kaže on za BBC. „Međutim, neuspeh da se napreduje kao zemlja nije opcija. A ono što je tu najvažnije jeste kapacitet i sposobnost koje su Emirati stekli u ovoj misiji, i znanje koje je doneseno u zemlju." Kako su Emirati uspeli ovo da postignu? Vlada Emirata poručila je projektnom timu da ne sme da kupi svemirsko vozilo od velike, strane korporacije; mora sam da izgradi satelit. To je značilo stupanje u partnerstvo sa američkim univerzitetima koji su imali neophodno iskustvo. Emiratski i američki inženjeri i naučnici radili su rame uz rame na dizajniranju i izradi sistema svemirske letelice i tri unutrašnja instrumenta koja će proučavati planetu. Iako je veći deo izrade satelita obavljen u Laboratoriji za atmosfersku i svemirsku fiziku (LASP) na Univerzitetu u Koloradu, u Bolderu, veliki deo posla obavljen je u Svemirskom centru Muhamed Bin Rašid (MBRSC) u Dubaiju. BBC 100 žena: Upoznajte naučnicu koja šalje Mars Stariji inženjer sistema pri LASP-u Bret Lendin smatra da su Emirati sada u sjajnoj poziciji da izvedu još jednu misiju sami. „Jedna je stvar ispričati nekome kako da vozi bicikl, ali dok to niste radili, ne razumete baš kako to ide. E, pa isto vam je sa svemirskom letelicom. „Mogu da vam pokažem proces punjenja svemirske letelice gorivom, ali pre nego što ste navukli svemirsko odelo i prebacili 800 kilograma visoko zapaljivog raketnog goriva iz tankova skladišta u svemirsku letelicu, ne znate zapravo kako to izgleda." „Njihovi inženjeri propulzije sada su to radili i znaju kako to da urade sledeći put kad izrade svemirsku letelicu." Površinska svojstva ukazuju na to da je Mars nekada imao tekuću vodu u izobilju Kakva će naučna istraživanja Houp vršiti na Marsu? Ekipa iz Emirata nije želela da radi „i ja" nauku; nisu želeli da stignu na Crvenu planetu i ponove merenja koja su već drugi izvršili. I zato su se obratili savetodavnom odboru američke svemirske agencije Nase po imenu Grupa za analizu istraživačkog programa Marsa (MEPAG) i pitali ga kakvim istraživanjem bi Emirati mogli korisno da doprinesu postojećem znanju. Preporuke MEPAG-a oblikovale su ciljeve Houpa. U jednom zadatku, emiratski satelit će proučavati kako se energija kreće kroz atmosferu - od vrha do dna, u svako doba dana, i tokom svih godišnjih doba. Pratiće svojstva kao što su prašina koja na Marsu umnogome utiče na temperaturu atmosfere. Pratiće i šta se dešava sa ponašanjem neutralnih atoma vodonika i kiseonika na samom vrhu atmosfere. Postoji sumnja da ovi atomi igraju značajnu ulogu u tekućoj eroziji Marsove atmosfere preko energetskih čestica koje se udaljavaju od Sunca. Trenutak kada je NASA robot sleteo na Mars To se uklapa u priču zašto planeti trenutno nedostaje većina vode koju je očigledno imala ranije. Da bi sakupila svoje opservacije, Houp će zauzeti skoro-ekvatorijalnu orbitu koja se nalazi na udaljenosti od planete na između 22.000 i 44.000 kilometara. „Želja da se vidi svaki detalj površine u svako doba dana na kraju je načinila orbitu veoma velikom i elipsastom", objasnio je član najužeg naučničkog tima Houpa Dejvid Brejn iz LASP-a. „Napravivši te izbore, mi ćemo, na primer, moći da lebdimo iznad planine Olimp na Marsu (najvećeg vulkana u Sunčevom sistemu) dok se Olimp na Marsu kreće kroz različita doba dana. A u neka druga vremena, puštaćemo da se Mars obrće ispod nas." „Dobijaćemo kompletne slike Marsa, ali naša kamera ima filtere, tako da ćemo raditi naučne proračune sa tim slikama - sticaćemo globalnu sliku preko različitih naočara, da se tako izrazim." Sara Al Amiri je i ministarka u vladi Ko je Sara Al Amiri? Vođa naučnika za Houp je i državna ministarka Emirata za napredne nauke - i u mnogo aspekata lice ove misije. Prvi put je radila sa MBRSC-om kao inženjerka softvera, a sada se trudi da prenese strast prema svemiru što dalje i šire može. U Nasinom programu Artemis učestvuje 12 žena. Značajno je i to što su 34 odsto Emiraćana koji rade na Houpu žene. „Ali još važnije, imamo rodni paritet u liderskom timu na ovoj misiji, među svim zamenicima projektnih menadžera koji raportiraju direktno Omranu", rekla je ministarka. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk