Korona virus: Koja zemlja će se poslednja zaraziti Kovidom-19
Dvanaestog januara - pre manje od tri meseca - korona virus bio je ograničen samo na Kinu. Nijedan slučaj nije postojao van zemlje iz koje je potekao.
Vernici peru ruke iz preventivnih mera u glavnom gradu Malavija Lilongve A onda, 13. januara, virus je postao globalni problem. Jedan slučaj je zabeležen na Tajlandu, da bi uskoro usledili novi u zemljama kao što su Japan, Južna Koreja i SAD. Širom sveta, kapanje slučajeva pretvorilo se u pravu lavinu. Trenutno širom sveta ima više od milion slučajeva Kovida-19, od Nepala do Nikaragve. Ali kako stopa smrtnosti raste, a bolnica se pune do pucanja, postoji li neko mesto na svetu u kom još nema korona virusa? Odgovor je, možda će vas iznenaditi, potvrdan. U Severnoj Koreji nema prijavljenih slučajeva, ali zato ima novih raketnih proba Ujedinjene nacije imaju 193 zemlje članice. Zaključno sa 5. aprilom, slučajeve Kovida-10 je prijavila 181 zemalja i teritorija, prema BBC brojaču koji koristi podatke sa Univerziteta Džons Hopkins. 18 zemalja bez Kovida-19 Komoros; Kiribati; Lesoto; Maršalska Ostrva; Mikronezija; Nauru; Severna Koreja; Palau; Samoa; Sao Tome i Prinsipe; Solomonska Ostrva; Južni Sudan; Tadžikistan; Tonga; Turkmenistan; Tuvalu; Vanuatu, Jemen Neke, slažu se eksperti, verovatno imaju neprijavljenih slučajeva. Severna Koreja, na primer, zvanično je na nuli, baš kao i ratom zahvaćeni Jemen. Ali ima zemalja u koje virus zaista još nije stigao. Većina su mala ostrva sa retkim posetiocima - štaviše, sedam od 10 najslabije posećenih mesta na svetu, prema podacima UN-a, nemaju Kovid-19. Ta zabačenost znači jednu stvar: u ovo doba strogih pravila o socijalnom distanciranju, ostrvske zemlje su originalni samo-izolatori. Ali predsednik jednog takvog mesta nije dozvolio da bude uljuljkan u lažnu sigurnost. Štaviše, on za BBC kaže da je Kovid-19 već uzrok uvođenja vanrednog stanja u zemlji. Nauru, u Pacifičkom okeanu, nalazi se na skoro 320 kilometara od bilo kog drugog mesta - najbliže kopno je ostrvo Banaba, sastavni deo Kiribatija. Najbliži veliki grad sa direktnim letovima je Brizbejn, 4.000 kilometara jugozapadno. To je druga najmanja zemlja članica UN-a po površini (posle Monaka) i, sa nešto više od 10.000 stanovnika, druga najmanja zemlja po broju stanovnika (posle Tuvalua). To je i jedna od najmanje posećenih zemalja na svetu. Iako se taj podatak ne pojavljuje u najskorijoj statistici UN-a, jedan turistički vodič kaže da zemlja ima samo 160 turista godišnje. Pomislili biste da tako zabito mesto neće morati dodatno da se distancira. Ali zemlja sa jednom bolnicom, bez respiratora i sa manjkom medicinskim sestara, ne sme da dozvoli sebi da rizikuje. Ova politika, kaže predsednik Lajonel Aingimea, naziva se „uhvati i izoluj". „Zadržavamo sve na granici", kaže on. „Koristimo aerodrom kao granicu i naše tranzitne objekte kao delove naše granice." Pekara u Pančevu burek prodaje preko šaltera Onima koji su boravili u karantinu simptomi su se proveravali svaki dan. Kad bi neko dobio temperaturu, dodatno se izolovao i testirao na Kovid-19. Testovi su bili slati u Australiju, ali su se svi vraćali negativni. Iako proživljavaju krizu, obični Nauruanci su „mirni i sabrani", kaže predsednik. Što se njega samog tiče, zahvalan je drugim zemljama na pomoći - naročito Australiji i Tajvanu, sa kojima Nauru ima razvijene odnose - i svojoj veri. „Kad smo počeli da primenjujemo ovu politiku hvatanja i izolacije, pomolio sam se Bogu, a on mi je ukazao na deo Svetog pisma koji sam krajnje ozbiljno shvatio, a to su Psalmi 147, stihovi 13 i 14. To mi je bilo veoma korisno dok hodamo kroz - kako Biblija kaže - ovu dolinu smrti." I dok se on trudi da zadrži broj zaraženih Kovidom-19 u Nauruu na nuli, zna da ostatak sveta nije te sreće. „Svaki put kad pogledamo mapu Kovida-19, ona izgleda kao da se svet zarazio malim boginjama - crvenih tačkica ima svuda", kaže on. „I zato se staramo kao zemlja da naše molitve pomognu drugim zemljama koje prolaze kroz ova teška vremena." Vlada bojazan da osiromašeni Nauru neće moći da izađe na kraj sa mogućom epidemijom Nauru nije jedina mala pacifička zemlja koja je objavila vanredno stanje u državi - Kiribati, Tonga, Vanuatu i druge su učinile isto. Doktor Kolin Tukuitonga, sa Niuea u Južnom Pacifiku, siguran je da je to prava politika. „Njihova najbolja taktika nesumnjivo je da ne dozvole prokletinji da uđe", kaže on sa Novog Zelanda. „Jer ako uđe, onda ste gotovi, zaista." Doktor Tukuitonga je ekspert za javno zdravlje, bivši komesar Svetske zdravstvene organizacije, sada vanredni dekan medicinskog fakulteta na Univerzitetu u Oklandu. „Ta mesta nemaju glomazne zdravstvene sisteme", kaže on. „Ona su mala, krhka, mnoga od njih nemaju respiratore. Kad bi zaista izbila epidemija, desetkovala bi stanovništvo." I, kaže on, mnogi stanovnici pacifičkih ostrva već su narušenog zdravlja. „Mnoga ova mesta imaju visoku stopu dijabetesa, srčanih bolesti i plućnih stanja - sva ta stanja povezana su sa ozbiljnijim oblikom virusa." Ako bi došlo do izbijanja ozbiljne epidemije u bilo kojoj od ovih manjih pacifičkih zemalja, one bi morale da šalju pacijente u inostranstvo. Ali to je lakše reći nego učiniti, sad kad sve zemlje zatvaraju granice. I zato, kaže doktor Tukuitonga, njihova najbolja taktika je da ostanu na nuli što duže mogu. „Sama izolovanost zemalja sa malom populacijom preko velikog okeana - što im je oduvek predstavljalo problem - sada je postala njihova zaštita", kaže on. Higijena ruku predstavlja prvu liniju odbrane u borbi protiv virusa. Jedan mali broj zemalja sa kopnenom granicom takođe je do sada bio pošteđen slučajeva korona virusa. Malavi, kopnom okružena zemlja u istočnoj Africi, sa 18 miliona stanovnika, tek je u četvrtak prijavila prve slučajeve. Ali ona se pripremila za njih. Zemlja je proglasila vanredno stanje, zatvorila škole i poništila sve vize izdate pre 20. marta. Takođe je „pojačala testiranje", kaže doktor Piter Makferson, ekspert za javno zdravlje iz Liverpulske škole za tropsku medicinu, čiji rad finansira trust Velkam sa sedištem u Malaviju. On kaže da je „dodatnih nedelju ili dve koje smo dobili za pripremu" bilo od pomoći i on je „podozrivo uveren" da će Malavi uspeti da se izbori sa situacijom. „Bili smo jako pogođeni epidemija virusa HIV-a u poslednjih 30 godina, kao i pandemijom tuberkuloze", kaže on. „Najveći deo naše efikasne reakcije činilo je osnovno ali efikasno javno zdravlje - razrađeni programi na nivou okruga, obavljanje osnovnih stvari, ali na veoma, veoma dobar način." Dokazi ukazuju na to da će korona virus stići u svaku zemlju, kaže doktor Makferson. Dakle, ako to nije Malavi, koja zemlja bi mogla da bude poslednje mesto na svetu koje će biti zaraženo Kovidom-19? Kako držanje distance pomaže u borbi protiv korona virusa „Najverovatnije će to biti one veoma zabite zemlje u Južnom Pacifiku, opkladio bih se u to", kaže Endi Tejtem, profesor prostorne demografije i epidemiologije sa Univerziteta u Sauthemptonu. „Ali u našoj globalizovanoj ekonomiji, nisam siguran da postoji mesto na svetu koje će uspeti da izbegne jednu toliko zaraznu bolest." Izolacije - kao što je ona u Nauruu - možda će funkcionisati, kaže on, ali ne mogu da traju doveka. „Većina ovih zemalja oslanja se na neku vrstu spoljnog uvoza - bilo da je to hrana, roba ili turizam - ili na izvoz vlastite robe. Moguće je da se potpuno izoluju, ali to će im naneti veliku štetu - i u jednom trenutku će morati da se otvore." A, upozorava on, broj slučajeva nije ni blizu vrhunca. „Svi smo se izolovali, tako da se bolest ne širi kroz stanovništvo, pa još uvek imamo veliku proporciju ljudi koja je ne dobija." „To je sjajno za zdravstvene sisteme, ali to znači i da je mnogo ljudi na svetu podložno dobijanju bolesti. Moraćemo da živimo s ovim virusom još poprilično dugo vremena. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk