Ima li razvoja niskotarifnog aviosaobraćaja u Srbiji
Niskotarifni avio prevoznici zauzimaju sve značajniju ulogu na srpskom tržištu, sa sve više odredišta u ponudi i sve većim udelom prevezenih putnika sa aerodroma iz Beograda i Niša.
Za Srbiju leti pet najvećih evropskih niskotarifnih avio kompanija Birtanska kompanija Izi Džet danas je uvela novu liniju iz Beograda za Bazel. a najavljuju uskoro i novo odredište - Berlin. Silvija Erero, direktorka marketinga za Centralnu Evropu kompanije Izi Džet, izjavila je: „Verujemo da će novi letovi, uz postojeće, biti veoma popularni, što će nam omogućiti dugoročnost i stabilanost na tržištu, a putnicima veći izbor destinacija po pristupačnim cenama". Međutim, u javnosti postoji bojazan da će razvoj niskotarifnog saobraćaja u Srbiji biti ograničen kada francuski koncesionar „Vansi" preuzme upravljanje aerodromom „Nikola Tesla" u Beogradu a država Srbija aerodromom „Konstantin Veliki" u Nišu. Pet najprometnijih evropskih niskotarifnih kompanija - Rajan Er, Izi Džet, Viz Er, Norvidžen Er Šatl i Eurovings - saobraćaju na linijama ka Beogradu i Nišu. Među njima, Viz Er ima bazu u Beogradu sa dva stacionirana aviona, dok Izi Džet nastavlja da širi svoje poslovanje u Srbiji, otvaranjem dve nove linije u julu i avgustu. Do najveće ekspanzije niskotarifnih prevoznika u Srbiji došlo je u proteklih pet godina od kada je u Srbiji počela potpuna primena obaveza iz sporazuma sa Evropskom unijom o uspostavljanju zajedničkog evropskog vazdušnog prostora, potpisanog još 2006. godine, a ratifikovanof 2009. Njegova primena jedan je od uslova za ulazak Srbije u Evropsku uniju. Izi Džet veruje da će nove linije iz Beograda osigurati „dugoročnost i stabilanost" na srpskom tržištu Beograd centar razvoja niskotarifnih kompanija u Srbiji Niskotarifni avio prevoznici značajno su proširili poslovanje u Beogradu. Viz Er je u 2017. godini prevezao najveći broj putnika iz srpske prestonice, odmah iza nacionalne avio kompanije Er Srbija. Prema istraživanju Centra za avijaciju (CAPA), dok je Er Srbija smanjila broj sedišta na raspolaganju iz Beograda ka evropskim odredištima za pet odsto prošle godine, njegov konkurent Viz Er povećao je kapacitete za 47 odsto. Aerodrom Beograd je u cilju povećanja saobraćaja usvojio plan stimulacija putem odobravanja popusta na aerodromske naknade koji je na raspologanju svim avio prevoznicima. Iako je ovakva mera privlačna avio-kompanijama, putnicima, nažalost, ne donosi niže cene karata. Francuski koncesionar „Vansi", koji će preuzeti upravljanje beogradskim aerodromom na 25 godina po zatvaranju finansijske konstrukcije ugovora, saopštio je da će mu jedan od ciljeva biti takođe privlačenje što većeg broja avio prevoznika. „Vansi" sa portfoliom od više od 35 aerodroma širom sveta blisko sarađuje sa niskotarfnim avio prevoznicima, pa se njihovo poslovanje u Beogradu verovatno neće dovoditi u pitanje. Međutim, upravo je preuzimanje beogradskog aerodroma od koncesionara i njegove namere da značajno poveća broj putnika, linija i avio kompanija uzburkalo strasti u Nišu gde se dovodi u pitanje razvoj aerodroma „Konstantin Veliki". Država bez mehanizma da zabrani niskotarifnim kompanijama da lete za Niš Kakva je sudbina niškog aerodroma? Nedelju dana nakon potpisivanja ugovora o koncesiji aerodroma „Nikola Tesla", Gradsko veće Niša, na preporuku Vlade Srbije, donelo je odluku da niški aerodrom ustupi državi. Predsednik Aleksandar Vučić rekao je da je niški aerodrom ograničen na milion putnika godišnje i da nakon što dostigne tu cifru, država ima obavezu da se konsultuje sa koncesionarom beogradskog aerodroma o daljem razvoju. U 2017. godini niški aerodrom opslužio je 331,582 putnika, dok je u prvoj polovini 2018. zabeležio rast prometa od 16 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine. Koncesioni ugovor za beogradski aerodrom, koji još uvek nije javno objavljen, mogao bi bitno da utiče na poslovanje niskotarifnih kompanija u Nišu. Država nema mehanizam da zabrani ili ograniči ovim prevoznicima registrovanim u EU da otvaraju nove linije ili povećavaju broj letova prema „Konstantinu Velikom", ali može da povisi cenu taksi - sada svega tri evra - za opsluživanje i sletanje aviona na aerodromu. Niske tarife usluga zainteresovale su aviokompanije za niški aerodrom i ovakav potez doveo je najvećeg svetskog niskotarifnog prevoznika na svetu, Rajaner, u Srbiju 2016. godine. Međutim, ovako niske cene dovode u pitanje dugoročnu održivost aerodroma u Nišu, čiji je cilj da ostvaruje zaradu. Bez obzira na državno preuzimanje aerodroma, niskotarifni Viz Er uvešće novu liniju iz Beča za Niš u novembru i to sa svojim najvećem avionom u floti, sa 230 sedišta. Razvoj avio saobraćaja u Srbiji u interesu svih Vlada Srbije izjavila je da nastavlja saradnju sa svim avio prevoznicima. Premijerka Ana Brnabić je na obeležavanju sto dana rada vlade početkom jula rekla: „Ja sam skoro imala sastanak sa Rajanerom. Oni su nama poslali neki predlog kako bi mogli dadatno da unapredimo saradnju. I mi radimo na tome". Svi činioci avio sabraćaja u Srbiji, vlada Repblike Srbije, aerodrom „Nikola Tesla" i njegov koncesionar, kao i aerodrom Niš, imaju nedvosmislen interes da povećaju avio saobraćaj. Otvaranje tržišta niskobudžetnim kompanijama postao je nepovratan proces kojim se Srbija obavezala svojom namerom da se priključi Evropskoj uniji i koji važi kako za Beograd, tako i za Niš. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk