Jordanski recept za hleb star četrnaest hiljada godina
Uzmite brašno od divlje pšenice i ječma, pomešajte sa usitnjenim korenima biljaka, dodajte vodu, a zatim ispecite.
Usitnjeni koreni biljaka dodavani su hlebu Naučnici veruju da je ovo najstariji recept za hleb na svetu. Star je više od 14.000 godina. Po izgledu je bio najsličniji lepinji, a po ukusu današnjem hlebu koji se pravi od više žitarica. Moguće je da su naši preci koristili hleb kao lepinju, da bi u njega stavili pečenje. Tako da to nije samo najstariji hleb, već možda i najstariji sendvič. „Ovo je najstariji primer pripreme hrane sačinjene od nekoliko proizvoda", rekao je za BBC profesor Dorijan Fuler sa Univerziteta u Londonu. „Lepinje i pečena gazela, to je bio njihov obrok". Ali Šakatir i Dr Amaja Aranz-Otagi isprobavaju žitarice iz mesta gde je pronađen hleb Hleb je odavno deo naše svakodnevne ishrane. Međutim, malo toga se zna o poreklu pravljenja hleba. Do sada se smatralo da najraniji hleb potiče iz Turske. Mesili su ga još pre 9000 godina. Najnovije otkriće pokazuje da se hleb u Crnoj pustinji pekao 5000 godina ranije. Naučnici su otkrili i dva objekta, od kojih svaki sadrži veliko kružno kameno ložište, u kojima su pronađene ugljenisane mrvice hleba. Mešanje korena biljaka u brašno U ostacima analiziranim pod mikroskopom, otkriveni su tragovi mlevenja, prosejavanja i mešanja. Dr Amaja Aranz-Otagi sa Univerziteta u Kopenhagenu je prva pronašla ostatke hleba u pustinji: „Hleb je moćna spona između naše nekadašnje i sadašnje ishrane. Povezuje nas sa našim praistorijskim precima". Jordanski recept za hleb od pre 14000 godina Ljudi koji su živeli u tom području bili su lovci. Oni su lovili gazele i hvatali manje životinje poput zečeva i ptica. Takođe su tragali za prirodnim namirnicama poput oraha, voća i divljih žitarica. Naučnici smatraju da se hleb pravio za svečane prilike kao što su proslave ili praznici, To se dešavalo pre razvoja poljoprivrede, kada su ljudi počeli da uzgajaju žitarice i životinje. Ložište na kome je pronađen hleb na aerheološkom pronalazištu Šubajka 1 Veruje se da je uzgoj žitarica za hleb bio jedan od pokretača razvoja poljoprivrede. „Ovaj hleb je značajan jer nam pokazuje da su ljudi ulagali dodatne napore u pravljenju hrane sa više sastojaka", rekao je profesor Fuler. „To znači da su pravili određene recepte i ukazuje da je hleb imao posebnu ulogu u specijalnim prilikama. To je jedan od razloga zbog kojeg su se ljudi kasnije kultivisali i redovno koristili pšenicu i ječam. Jer pšenica i ječam imali su poseban status u ishrani". Mrvice su duge 5.7 milimetara i široke 4.4 milimetara Hleb je bio beskvasan i ličio je na lepinju ili pitu. Naučnici koji su pokušali da naprave hleb po starom receptu tvrde da sličnog ukusa kao današnji koji se pravi od više vrsta žitarica. Lara Gonzales Karetero, sa ULC instituta za arheologiju i ekspert na temu praistorijskog hleba, ispitivala je 24 mrvice pod elektronskim mikroskopom. „To je bio hleb od divlje pšenice i brašna divljeg ječma, pomešan sa vodom i pečen na ložištu", rekla je ona. „Tu je bio i dodatak brašna divljih krtola što mu je davalo pomalo orašast i gorak ukus". Turski recept za hleb od pre 9000 godina Ovo otkriće objavljeno je u žurnalu PNAS.