Izbori u Turskoj: Erdogan ponovo izabran za predsednika
Dugogodišnji lider Turske Redžep Tajip Erdogan osvojio je novi petogodišnji mandat nakon pobede u prvom krugu predsedničkih izbora.
Erdogan je izjavio kako Turska prolazi kroz „demokratsku revoluciju" Šef izborne komisije Sadi Guven izjavio je kako je „predsednik osvojio apsolutnu većinu važećih glasova". Državni mediji izveštavaju kako je Erdogan osvojio 54 odsto od 99 odsto izbrojanih glasova, dok je drugoplasirani kandidat Muharem Indže osvojio 31 odsto. Opozcija tek treba da prizna poraz, ali su predstavnici različitih partija izjavili kako će nastavitu borbu za demokratiju „bez obzira na rezultat". Pre ove izjave izražene su sumnje u rezultate objavljene u državnim medijima. Konačni rezultati biće objavljeni u petak. Zašto je Erdogan raspisao izbore Ergodan se suočava s neizvesnim rezultatom izbora Nije zapamćena predizborna kampanja kao što je bila ova, a Erdogan će dobiti nova široka ovlašćenja s titulom izvršnog predsednika. Njegovu vladavinu obeležila je jaka privreda, a jaku podršku je obezbedio investiranjem u zdravstvo, obrazovanje i infrastrukturu. Ali šezdesetčetvorogodišnji predsednik polarizovao je javnu sferu, obračunima s protivnicima i hapšenjem više od 160.000 ljudi. Ergodan je održao trijumfalni govor s balkona sedišta njegove partije u Ankari u 3 ujutru po lokalnom vremenu, rekavši: „Pobednik ovih izbora je svaki pojedinac među mojih 81 milion građana." Pristalice Erdogana izašle su na ulice da proslave pobedu Pojavili se u se glasine da je kandidat Republikanske narodne partije Indže priznao poraz u poruci novinaru, ali to nije zvanično potvrđeno. Indže je optužio državnu novinsku agenciju Anadolu za „manipulaciju", tokom izveštavanja o rezultatima glasanja. Na glasačkom listiću bilo je još četiri kandidata, a nijedan od njih nije osvojio više od 8,4 odsto glasova. Šta znače ovi rezultati? Erdogan će imati nova ovlašćenja u skladu s nedavno izglasanim Ustavom. Promene su potvrđene u tesnom referendumu, gde je 51 odsto glasača podržalo izmene, a Ustav na snagu stupa posle izbora. Među ovim promenama su: Kritičari tvrde da se na ovaj način stavlja previše ovlašćenja u ruke jedne osobe i da turskom novom sistemu nedostaje sistem pozivanja na odgovornost, što je slučaj u zemljama koje imaju izvršnog predsednika poput Francuske i Sjedinjenih Država. Erdogan tvrdi da će veća ovlašćenja doprineti da se spreči ekonomska kriza i da se poraze kurdski pobunjenici na jugoistoku zemlje. U svom pobedničkom govoru, rekao je da će se Turska suprotstaviti snažnije terorističkim grupama i da će nastaviti da „oslobađa sirijsku teritoriju" kako bi se izbeglice tamo vratile. Erdogan je bio premijer 11 godina, pre nego što je postao predsednik 2014. godine. U skladu s novim ustavom, on može da se kandiduje po treći put kada mu se završi mandat 2023. godine, što znači da može da bude na vlasti do 2028. Ko su novi poslanici u turskom parlamentu? Erdogan je izjavio kako vladajuća koalicija koju predvodi njegova Partija pravde i razvoja (AKP) osvojila većinu u parlamentu koji ima 600 poslaničkih mesta. Muharem Indže, kandidat opozicije na turskim izborima Državna agencija Anadolu izveštava kako je AKP osvojila 42 odsto mesta u parlamentu od 99 prebrojanih glasova, što znači da će imati 293 poslanika. Njen partner, Stranka nacionalnog pokreta (MHP) ima 11 odsto glasova, to jest 50 poslaničkih mesta. Bez obzira na popularnost partije Muharema Indžea, glavna opoziciona stranka (CHP) osvojila je samo 23 odsto glasova, to jest 146 poslaničkih mesta. U gradu Dijarbakiru, gde većinu stanovništva čine Kurdi, vatrometom su proslavljeni prvi rezultati. Kurdska partija postigla je uspeh uprkos činjenici da je njen predsednički kandidat Selahatin Demirtas u zatvoru zbog optužbi za terorizam, što on negira. Kurdi slave izborni rezultat svoje partije Da li je glasanje bilo slobodno i fer? Policija je bila pristuna na glasačkim mestima. Pre početka glasanja, izražene su sumnje da su glasači zastrašeni i da je moguće da će doći do izborne prevare. Izborna komisija je izjavila kako će istražiti navodne neregularnosti u provinciji Urga, na južnoj granici sa Sirijom. Na izbore je izašlo 87 odsto upisanih birača, izveštava državna televizija. Presednik Erdogan i njegova supruga Emina u izbornom štabu vladajuće partije Aktivnisti za ljudska prava tvrde da je štampa nema slobodu da izveštava o svim učesnicima na izborima. Pod Erdoganovom vlašću, Turska je postala država s najviše uhapšenih novinara na svetu, tvrde grupe koje se bave praćenjem izbora. Erdogan je upozorio da će njegovi rivali tvrditi da su izbori neregularni, izjavivši: „Nadam se da niko neće baciti senku na rezultate i ugroziti demokratiju samo zato što se ne miri sa neuspehom". Šta su bile glavne predizborne teme? Najveće pitanje s kojim se vlast suočava je privreda. Vrednost turske lire je opala i inflacija stoji na 11 odsto, iako je privreda zabeležila rast u poslednjih nekoliko godina. Drugo važno pitanje je terorizam, jer Turska se suočava s napadima kurdskih militanata i džihadista Islamske države. Muharem Indže privukao je veliki broj ljudi na svoje mitinge Protivnici su optužili Erdogana da ugrožava građanske slobode u Turskoj i je uveo autokratski režim u zemlju. Turska je uvela vandredno stanje od neuspešnog puča 2016, od kada je 107.000 državnih službenika i vojnika otpušteno s posla. Više od 50.000 ljudi je uhapšeno i čeka na suđenje. Zapaljiva retorika u Indžeovoj kampanji je revitalizbovala tursku opoziciju, ali ne u dovoljnoj meri kako bi ugrozila Erdoganovu dominaciju. Dopisnik BBC iz Turske Mark Louen je tvitovao: „Jedna polovina stanovnika Turske se oseća nepobedivo, dok je druga veoma zabrinuta."