Bebe u utrobi imaju mišiće ruku nalik gušterima
Deca u majčinoj utrobi imaju mišiće poput guštera, koje će izgubiti pre nego što se rode, otkrili su naučnici.
Sken leve ruke koji priukazuje dorsometakarpale Iako prolazni, verovatno su u pitanju jedni od najstarijih osataka evolucije kod čoveka, tvrde biolozi u časopisu Development. Smatraju da su stari 250 miliona godina - kada su gmizavci prešli u sisare. Još uvek nije jasno zašto ih ljudsko telo formira, a potom uništava pre rođenja. Biolozi misle da razvijanje ovih mišića može da bude odgovor na to zašto su palčevi tako pokretljivi. Palčevi, za razliku od drugih prstiju, sadrže dodatni mišić. Jako retko se dešavalo da deca i odrasli imaju dodatni mišić na prstu ili ruci, ali nikada nisu imali sve dorsometakarpale koje su naučnici uočili na 3D skenu embriona i fetusa starih između sedam i trinaest nedelja. Čak i kada postoje, povezuju se sa deformitetima udova. A biolozi navode da njihova otkrića, na 15 beba u razvoju, mogu da pomognu da se rasvetle slučajevi ovakvih urođenih mana. Glavni istraživač na projektu, dr Ruj Diogo sa Hauard univerziteta u Americi, kaže da „imamo mnogo mišića u palčevima, pravimo precizne pokrete, ali smo i izgubili dosta mišića ostalih prstiju. „U našoj evoluciji, nisu nam toliko potrebni". „Zašto su oni tu? Pa, verovatno u evoluciji ne možemo samo da kažemo 'gledaj, obrisaću mišiće iz svih prstiju, osim onog iz palca'." „Verovatno to nije lak proces. Verovatno moramo da formiramo ovaj sloj mišića koji potom nestane iz ostalih prstiju, a ostane na palcu." Nepotrebni delovi tela? Dr Diogo kaže da su strukture mišića impresivnije od ostalih ostataka evolucije koji su se zadržali kod ljudi, poput umnjaka, slepog creva i trtične kosti. Sken mišića na bebinoj nozi „Ovi mišići su se izgubili pre 250 miliona godina", rekao je. „Nijedan odrasli sisar, ni pacov, ni pas, nema te mišiće. Zaista je impresivno, jer je to bilo tako davno." „Ranije je izgledalo kao da bolje poznajemo razvoj riba, žaba, pilića i miševa od sopstvene vrste, ali ove nove tehnike nam omogućuju da detaljnije sagledamo ljudski razvoj." Dr Serđo Almećija, antropolog koji proučava evoluciju majmuna i ljudi u Američkom prirodnjačkom muzeju, kaže da su ova otkrića pružila dublji uvid u ljudski razvoj, ali podstakla mnoga pitanja. „To nam omogućava da - precizno - vizualizujemo u kom trenutku tokom razvoja se neke strukture ljudskog tela pojavljuju ili nestaju", rekao je. „Jako bitno pitanje za mene je 'Šta još propuštamo? Šta možemo da otkrijemo ako detaljno istražimo čitavo ljudsko telo tokom njegovog razvoja?'" „'Šta uzrokuje da neke sturkture nestanu, a zatim se ponovo pojave? Vidimo kako se to dešava, ali zašto se dešava?'" Biolozi planiraju da detaljnije izuče i druge delove ljudskog tela. Već su proučavali stopala i otkrili su da se i tamo razvijaju, a zatim gube dodatni mišići, dok su bebe još u majčinoj utrobi. Majmuni još uvek imaju ove mišiće i koriste ih za penjanje ili držanje objekata nogama. „Gubimo neke od ovih stvari, nije da kao vrsta postajemo bolji i da napredujemo. Ne, gubimo svojstva koja bi nas učinila super-ljudima", kaže dr Diogo. „Super-ljudi bi zadržali te mišiće, jer bi tako sve prste mogli da pomeraju kao palčeve." „Izgubili smo ih jer nam nisu potrebni." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk