Nepoverenje u vakcine je svetski problem
Nepoverenje javnosti prema vakcinama znači da je svet otišao korak nazad u borbi protiv smrtonosnih zaraznih bolesti, upozoravaju stručnjaci.
Najveće svetsko istraživanje o imunizaciji pokazuje da ljudi u nekim delovima sveta nemaju poverenja u vakcine. Nezavisna humanitarna organizacija Velkam Trast predstavila je analizu koja uključuje odgovore više od 140.000 ljudi u 140 zemalja. Svetska zdravstvena organizacija (SZO) navodi da je nepoverenje u vakcine među prvih deset pretnji javnom zdravlju. DA LI U SRBIJI LjUDI VERUJU U VAKCINE Velkam Global Monitor sproveo je istraživanja u 142 zemlje. Teme istraživanja su: poverenje u nauku, naučnike i zdravstvene informacije; nivoi razumevanja i interesovanja za nauku i zdravlje; i stavovi prema vakcinama. Ukoliko ne možete da videte interaktivnu grafiku Poverenje u vakcine kliknite ovde. Svetsko istraživanje pokazalo je da veliki broj ljudi misli da vakcine ne mogu da im pomognu. Kada su upitani da li je bezbedno koristiti vakcine: Kada su upitani da li veruju u to da vakcine mogu da pomognu: Zašto je to važno? Postoji veliki broj naučnih dokaza da je vakcinacija najbolja odbrana od smrtonosnih i iscrpljujućih infekcija, kao što su male boginje. Male boginje mogu biti smrtonosne Vakcine štite milijarde ljudi širom sveta. Bolesti poput velikih boginja su u potpunosti iskorenjene, dok je zbog vakcinacije i dečija paraliza skoro nestala. Međutim, neke druge teške bolesti, poput malih boginja, opet se pojavljaju i stručnjaci kažu da su ljudi koji izbegavaju vakcine oni koji se plaše i oni koji veruju u dezinformacije. Dr En Lindstrand, stručnjakinja za imunizaciju u SZO rekla je da je trenutna situacija veoma ozbiljna. „Nezadovoljstvo vakcinama dovodi do ometanja svetskog napretka u kontroli bolesti koje mogu da se spreče ovom metodom", kaže Lindstrand i dodaje da je novo pojavljivanje ovih bolesti neprihvatljivo. Male boginje su se vratile U zemljama u kojima je ova bolest bila blizu iskorenjenja, došlo je do velikih epidemija. Istraživanje pokazuje porast ovih bolesti u skoro svim delovima sveta, sa 30 odsto više slučajeva u 2017. nego u 2016. godini. Odluka da se vakcinacija ne obavi iz bilo kog razloga predstavlja rizik za druge. Ako se dovoljno ljudi vakciniše, sprečava se širenje bolesti - nešto što stručnjaci nazivaju „kolektivni imunitet". Imran Kan iz Velkam Trasta je rekao da su oni zaista zabrinuti zbog broja obolelih od malih boginja i da ukoliko 95 odsto ljudi nije vakcinisano, postoji mogućnost od ponovnog širenja bolesti. Zašto postoji nepoverenje? U zemljama u kojima građani imaju najveća primanja poverenje u bezbednost vakcina je najmanje. U Francuskoj, jednoj od evropskih zemalja u kojima se pojavila epidemija malih boginja, tri od pet ispitanika kaže da vakcine nisu bezbedne. Francuzi ne veruju u to da su vakcine efikasne (19%), ali ne veruju ni u to da su važne za decu (10%). Francuska vlada je dodala još osam obaveznih vakcina, uz tri koje deca u ovoj zemlji već dobijaju. U susednoj Italiji 76 odsto ispitanika se slaže da su vakcine bezbedne. U Italiji je nedavno donet zakon po kojem nevakcinisana deca ne mogu da idu u školu, a za njihove roditelje je predviđena kazna. Velika Britanija tek treba da napravi takve korake, ali ministar zdravlja Met Henkok kaže da se planira uvođenje obavezne vakcinacije, ukoliko to bude potrebno. U Americi se ove godine takođe razvila epidemija malih boginja i bila je najveća u poslednjih nekoliko decenija. Tada se zarazilo 980 ljudi u 26 saveznih država. U Severnoj Americi i južnoj i severnoj Evropi, nešto više od 70% ljudi se slaže da su vakcine bezbedne. Ovaj procenat je u Zapadnoj Evropi čak 59%, a u istočnoj Evropi 50%. U Ukrajini, koja je prijavila najveći broj slučajeva obolelih od malih boginja u Evropi prošle godine (ukupno 53.218) - samo 50% ljudi se slaže da su vakcine efikasne. U Belorusiji je 46%, u Moldaviji 49%, a u Rusiji 62%. Uspešne priče Većina ljudi u područjima sa nižim prihodima slaže se da su vakcine bezbedne. Najveći broj je u južnoj Aziji, gde se sa ovim stavom slaže 95% ljudi, a odmah za njom je istočna Afrika sa 92%. Bangladeš i Ruanda su postigli veoma visoke stope imunizacije uprkos mnogim teškoćama da vakcine fizički stignu do ljudi. Ruanda je postala prva zemlja na svetu koja je pružila mladim ženama mogućnost da se vakcinišu protiv HPV virusa. Zašto su ljudi skeptični? U anketi, ispitanici koji su rekli da najviše poverenja imaju u naučnike, doktore i medicinske sestre, naveli su da je vakcina važna i bezbedna za korišćenje. Izveštaj Velkam organizacije ne pokazuje zašto je poverenje u vakcine tako nisko, ali se veruje da je mnogo faktora uticalo na to. Neki misle da ako ta bolest nije česta, od nje nema opasnosti, pa samim tim za nju nije potrebna vakcina. Svi lekovi, uključujući vakcine, mogu imati nuspojave. Ali vakcine se temeljno testiraju da bi se proverilo da li su bezbedne i efikasne za ljude. Na internetu se mogu pročitati različita mišljenja na ovu temu, a mnoga od njih nisu potkrepljena provernim činjenicama. U Japanu postoji zabrinutost oko vakcine protiv HPV-a, zbog tvrdnji da izaziva neurološke probleme, a stručnjaci smatraju da će to dovesti do potpunog nepoverenja u imunizaciju. Slično tome, u Francuskoj je bilo kontroverzi oko vakcine protiv pandemijskog gripa, jer su brzo napravljene i vlada ih je kupila u velikim količinama. Jedna od najvažnijih intervencija u cilju suzbijanja sumnji oko vakcina je obučavanje zdravstvenih radnika i njihova mogućnost da odgovore na sva pitanja koja muče roditelje i sve one koji treba da se vakcinišu. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk