Predsednički izbori u Americi 2020: Šta će se desiti ako Tramp odbije da napusti Belu kuću
U 244 godine američke istorije, nikada nijedan predsednik nije odbio da napusti Belu kuću posle izgubljenih izbora.
US President Donald Trump failed in his attempt at re-election Uredna, zakonska i mirna smena vlasti jedan je od kamena temeljaca američke demokratije. Iz tog razloga, objava predsednika Donalda Trampa da odbija da prihvati poraz od Džoa Bajdena stvorila je situaciju koja je onoliko nova koliko je i uznemirujuća za ovu zemlju. I predstavlja veliki izazov za analitičare u smišljanju prethodno nezamislivih scenarija. „Daleko od gotovog" Tramp je 7. novembra igrao golf izvan Vašingtona kad su velike medijske kuće proglasile Bajdenovu izbornu pobedu. Ubrzo posle toga, Trampov izborni štab objavio je saopštenje u kom se insistira da su ovi „izbori daleko od gotovih". Tramp na golf terenu kada su medijske kuće proglasile pobedu Bajdena „Svi znamo zašto Džo Bajden žuri da se lažno predstavi kao pobednik i zašto se njegovi medijski saveznici toliko trude da mu pomognu: ne žele da se otkrije istina", navedeno je u saopštenju. „Prosta činjenica je da su ovi izbori daleko od gotovih", dodaje se, čime je nagovešteno da će Tramp nastaviti da osporava rezultat žalbama, tvrdeći da je došlo do izborne krađe. Ustav Sjedinjenih Država apsolutno je jasan kad tvrdi da se aktuelni predsednički mandat „završava u podne 20. januara". Džo Bajden je uspeo da osvoji dovoljno saveznih država da mu to garantuje više od neophodnih 270 elektorskih glasova. Stoga, on ima pravo na predsednički mandat naredne četiri godine. Donald Tramp ima legalne i legitimne resurse koje i dalje može da iskoristi da ospori rezultat glasanja Ali ukoliko ne bude dramatičnog obrta na sudovima u bliskoj budućnosti i on ne uspe da dokaže postojanje neregularnosti za koje inače tvrdi da su se desili bez ikakvih dokaza, 20. januar je datum kad započinje mandat novog predsednika. I kad Tramp mora da se povuče. Tramp u Beloj kući Ko bi mogao da izbaci Trampa? Tramp je tokom čitave kampanje nedvosmisleno upozoravao da neće prihvatiti poraz. On je uporno ponavljao da je čvrsto rešen da ostane na vlasti, bez obzira na to šta kažu izborne komisije, nagovestivši da je jedini način da izgubi izbore ako oni budu bili pokradeni. I tako je u zemlji počelo da se priča o tome šta će se desiti ako Tramp ostvari ovu pretnju i pokuša da zadrži vlast. O toj hipotezi govorio je čak i Bajden tokom izborne kampanje. U televizijskom intervjuu datom 11. juna, komičar Trevor Noa pitao je Bajdena da li je pomislio na mogućnost da poraženi Tramp odbije da napusti predsedničku rezidenciju. „Jesam, razmišljao sam o tome", odgovorio je Bajden, dodajući da je ubeđen da bi, u takvoj situaciji, vojska bila zadužena da ga spreči da ostane na vlasti i da bi ga prosto izbacila iz Bele kuće. Bajdenovo insistiranje da su glasači, a ne kandidati, ti koji odlučuju o ishodu izbora potvrđeno je u saopštenju njegove kampanje izdatom u petak: „Američki narod će odlučiti o ovim izborima, a vlada Sjedinjenih Američkih Država savršeno je sposobna da izvede neovlašćena lica napolje iz Bele kuće", rečeno je. Moglo bi da se desi da zadatak izvođenja Trampa iz predsedničke rezidencije dopadne američkim šerifima ili Tajnoj službi. Tajna služba je civilno telo zaduženo za predsednikovu bezbednost, ali ona ima i zakonsku obavezu da štiti sve bivše predsednike i nastaviće da štiti Trampa i posle 20. januara. Otkako je Bajdenova prednost na izborima postala očigledna, a objava njegove pobede delovala sve bliže, Tajna služba je pojačala mere zaštite novoizabranog predsednika. On sada ima „predsednički" nivo zaštite, uprkos Trampovom insistiranju da je njegov rival poražen. Ako odbije da napusti Belu kuću, zadatak da ga isprate mogli bi da dobiju pripadnici Tajne službe Nezamisliv scenario? Ukoliko bude došlo do najekstremnijeg ishoda i Tramp bude ostao uporan u odbijanju da napusti Belu kuću, možda će biti neophodno proceniti lojalnost snaga bezbednosti predsedniku. BBC je pitao eksperte da li je održivo za Trampa da pokuša da iskoristi snage bezbednosti da ilegalno ostane na vlasti. „Da predsednik zloupotrebi predsednička ovlašćenja da bi ostao na vlasti nakon što je očigledno izgubio izbore bilo bi teško i uništilo bi vitalne norme. Ali nije nezamislivo", kaže za BBC profesor Dakota Radesil, stručnjak za politiku nacionalne bezbednosti i zakonodavstvo pri Državnom univerzitetu u Ohaju. „To bi nanelo veliku štetu zemlji, važnim načelima građansko-vojnih odnosa i globalnim izgledima za demokratiju", upozorio je on. Pogledajte video: Trampovo obraćanje odmah posle izbora Tramp proglasio pobedu i rekao da je bilo prevara. Međutim, on je pojasnio da je, scenario u kom Tramp odbija da preda vlast, uz podršku snaga bezbednosti, malo verovatan. „Vojno osoblje se zaklinje na vernost Ustavu, a ne političaru koji je trenutno na vlasti. A čovek koji se nalazi na najvišem vojnom položaju u zemlji u ovom trenutku, general Mark Mili, predsednik Združenog generalštaba, više puta je ponovio da vojska neće igrati nikakvu ulogu na ovim izborima." Profesor Radesil nije jedini koji razmišlja o ovim pitanjima. Kejša Blejn je profesorka Univerziteta u Pitsburgu i stručnjakinja za studije pokreta društvenih protesta. „Sama činjenica da moramo da se zapitamo da li će oružane snage intervenisati na izborima govori mnogo o žalosnom stanju stvari u našoj zemlji", kaže ona za BBC. „Pre četiri godine, većina Amerikanca se nije pitala oko ovoga. Ali nakon što smo videli da je Tramp poslednjih meseci angažovao federalne agente tokom nedavnih nemira u Portlandu i Vašingtonu, to je postao ozbiljan razlog za zabrinutost. „Ne verujem da je to mnogo verovatan scenario, ali ne smemo da ga odbacimo kao ozbiljnu mogućnost, imajući u vidu sve što se desilo ove godine", dodala je ona. I zaista, tokom građanskih protesta koji su izbili sredinom godine u okviru antirasističkog pokreta, Tramp je razmišljao o tome da izvede vojsku na ulice da razbije demonstracije. Njujork tajms je 5. juna pisao da je general Mili ubedio Trampa da se ne pozove na Zakon o pobuni iz 1807. godine za mobilisanje trupa u aktivnoj službi širom zemlje kako bi suzbio proteste. List je napisao da je to „granica za koju brojni američki vojni zvaničnici tvrde da je neće preći, čak i ako predsednik izda to naređenje". Na kraju je Tramp izdao naređenje za izvođenje Nacionalne garde, koja, u zavisnosti od okolnosti, može da dela po naređenju predsednika i/ili guvernera savezne države. Članovi nevojnih snaga bezbednosti koji odgovaraju Ministarstvu za domovinsku bezbednost takođe su učestvovali u suzbijanju protesta u Vašingtonu, Portlandu i drugim američkim gradovima. I zato su neki spekulisali da bi u izbornoj krizi, Tramp mogao da izda naređenje za angažovanje brojnog naoružanog nevojnog osoblja. Međutim, pod pretpostavkom da se oružane snage ne stave na raspolaganje predsednikovog političkog opstanka, teško je zamisliti Trampov uspešan potez za ostanak na vlasti. Fotografija od 1. juna - Mark Mili sa predsednikom Trampom, zbog koje je potom šef Združenog generalštaba zažalio Nasilje tokom čekanja? Profesor Radesil kaže da je zabrinut zbog srodnih scenarija. „Pisao sam već o mogućnosti da predsednik Tramp pokuša da upotrebi izvršno naređenje ili da Ministarstvo pravde koje kontrolišu njegovi politički saveznici pokuša da izda 'direktivu' kojom se sugeriše da Izvršna vlast smatra da je Tramp pobednik osporenih izbora", kaže ovaj ekspert za BBC. Ali upozorava da bi to bilo „potpuno neprimereno i neprihvatljivo". „Naređenje da vojska nastavi da sluša predsednika posle okončanja njegovog mandata 20. januara stavilo bi vojsku u nemoguć položaj." Analitičari upozoravaju da situacija u kojoj kandidat koji je poražen odbija da prihvati poraz može da dovede do „potencijalnih građanskih nemira" - na fotografiji pristalice Trampa u Minesoti 7. novembra „Pola zemlje i mnogi ljudi širom sveta mislili bi da je apolitična američka vojska zauzela stranački stav. Vojska ne sme nikad, nikad, da primi to naređenje", kaže profesor Radesil. A pored ekstremnog slučaja u kom je autonomija oružanih snaga dovedena u pitanje zbog spora između političkih stranaka, drugi upozoravaju da aktuelna politička situacija može da dovede do nasilja i u drugim oblastima. Situacija u kojoj poraženi kandidat na predsedničkim izborima odbija da prihvati rezultat može da dovede i do „mogućnosti ozbiljnih građanskih nemira", kaže Kejša Blejn za BBC. Predsednikova retorika je „povećala mogućnost protesta, pa čak i nasilja", tvrdi ona. Situacija u američkim gradovima poslednjih meseci, kada su demonstranti naoružani do zuba izražavali podršku predsedniku, kao i pojavljivanje radikalnih opozicionih snaga na ulicama, od kojih su neke takođe bile naoružane, podsetnik je na trenutnu moguću zapaljivu situaciju u SAD. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk