Otkrivena tajna „mini-mumije"
Ispitivanje svega dvadesetak centimetara dugačkog mumificiranog skeleta potvrdilo je da je reč o novorođenčetu sa brojnim mutacijama.
DNK analiza otkrila je uzrok neobičnog izgleda ovog skeleta Uprkos veličini skeleta, koja odgovara fetusu, ranija istraživanja su na osnovu gustine kostiju ukazivala na dete staro između šest i osam godina. Ove krajnje neuobičajene karakteristike su pokrenule lavinu najneverovatnijih teorija. Sada je DNK analizom otkriveno da su anomalije, uključujući i gustinu kostiju, rezultat genetskih mutacija. Detalji istraživanja su objavljeni u naučnom časopisu Dženom riserč. Osim što je izuzetno mali, skelet ima brojne druge neobične anomalije, kao što je manjak rebara i kupasta lobanja. Ostaci su otkriveni u torbi pronađenoj u napuštenom rudarskom gradiću La Norija u Čileu. Zatim su osvanuli u privatnoj kolekciji u Španiji. Pojavila se pretpostavka da je skelet, kome je nadenuto ime Ata po čileanskoj provinciji Atakama, pripadao nekoj vrsti primata, a bilo je i teorija o vanzemaljskom poreklu. Genetički testovi Novi dokazi pobili su ove pretpostavke. Tim naučnika je analizirao genom - genetsku mapu organizma unutar jezgra ćelije. Odmah su zaključili da je skelet ljudski. A zatim su izveli dokaze da je reč o ženskom novorođenčetu sa brojnim mutacijama u genima koji se povezuju sa patuljastim rastom, skoliozom i nepravilnim razvojem mišića i kostiju. „Najčudnija stvar u vezi sa skeletom je što su kosti, na osnovu oblika i gustine, izgledale zrelo", rekao je Geri Nolan, profesor mikrobiologije i imunologije sa medicinskog fakulteta na Univezitetu Stanford u Kaliforniji. „To nas je zavelo da poverujemo da je reč o detetu, iako je skelet bio veličine fetusa. Sada znamo da su do toga dovele mutacije, rekao je za BBC. Rezultati su otkrili četiri varijante istog nukleotida - jednu vrstu mutacije - u genima koji su odgovorni za razne bolesti kostiju - kao i mutacije u genima uključenim u proizvodnju kolagena. Ata je sem toga imala 10, umesto 11 rebara, što nikad nije viđeno kod ljudi. „Verujemo da je devojčica mrtvorođena", rekao je profesor Nolan. „Bila je toliko deformisana da ne bi mogla da se hrani. Danas bi odmah bila stavljena na intenzivnu negu". Pristup bolnicama je, međutim, verovatno bio nemoguć u zabačenom delu Čilea u kome je nađena. Veruje se da je skelet star oko 40 godina. Vrednost otkrića Profesor Nolan je započeo istraživanje 2012, kada ga je kolega obavestio da je našao „vanzemaljca". „Iako je sve počelo kao priča o vanzemaljcima i tako postala čuvena u svetu - u stvari se radi o ljudskoj tragediji. Žena je rodila deformisano dete, ono je na neki način konzervirano i onda su ga plasirali na tržište. Naučnici kažu da buduća istraživanja Atinog genoma mogu da dovedu do novih saznanja o genetskim deformitetima kostiju. Profesor Nolan kaže da bi to moglo da pomogne budućim pacijentima. „Možda ćemo naučiti kako da ubrzamo rast kostiju onima kojima je to neophodno, na primer pacijentima sa višestrukim prelomima", rekao je.