Kako su Sjedinjene Američke Države poslale čoveka na Mesec
Prošlo je pola veka od kako su Sjedinjene Američke Države poslale čoveka na Mesec.
Mali korak za čoveka, a veliki za čovečanstvo Misija Apolo 11 bila je velika stvar za američku i svetsku istoriju, ali šta se zapravo dogodilo i zašto je to važno? Zašto je SAD želela da ide Mesec? Svemirska trka počela je između SAD i tadašnjeg Sovjetskog Saveza, nakon što je 1957. godine u svemir lansiran satelit Sputnik. Kada je 1961. godine Džon F. Kenedi postao predsednik SAD mnogi Amerikanci su verovali da gube trku u tehnološkoj superiornosti nad SSSR-om. SAD se zabrinula zbog misije sovjetskih kosmonauta Jurija Gagarina i Valentine Tereškove To je bilo u godini kada su astronauti SSSR-a prvi put otišli u svemir. Potom su SAD odlučile da organizuju misiju sa ljudskom posadom i tada je Kenedi rekao: „Odlučili smo se za Mesec!". Svemirska trka nastavljena je 1965. godine kada su Sovjeti uspešno spustili bespilotnu letelicu na Mesec. Kako je SAD planirala misiju? Američka svemirska agencija NASA iskoristila je mnogo sredstava za program Apolo. Oko 400.000 ljudi je radilo na Apolo misiji za koju se procenjuje da je koštala 25 milijardi dolara. Poletanje Apola 11 Trojica astronauta izabrana je za misiju Apolo 11: Bas Aldrin, Nil Armstrong i Majkl Kolins. Raketa Saturn 5 nosila je Apolo i modul za komande i povezani lunarni modul koji je trebalo da dođe do Meseca. Plan je bio da se Zemljina orbita iskoristi za stizanje do Meseca, nakon čega bi Armstrog i Aldrin ušli u lunarni modul. Potom bi se spustili na površinu Meseca, dok bi Kolins ostao u komandnom i servisnom modulu. Da li je nešto pošlo po zlu? Prvi let sa posadom koji je trebalo da testira ulazak u orbitu bio je „Apolo 1" 1967. godine. Lunarni modul viđen iz komandnog i servisnog modula Nakon rutinske provere dogodio se požar koji je pogodio komandni modul u kome su nastradala tri astronauta. Pripreme i letovi su bili suspendovani mesecima. Tokom same misije Apolo 11 bilo je problema sa komunikacijom sa zemaljskom kontrolom. Na računaru se oglasila poruka upozorenja koju posada nikada ranije nije čula. Lunarni modul stigao je u oblast koja im u samo startu nije bila cilj. Šetnja po mesecu Uprkos problemima 20. jula, blizu 110 sati nakon odlaska sa Zemlje, Nil Armstrong je postao prva osoba koja je zakoračila na Mesec. Nakon 20 minuta pridružio mu se i Baz Oldrin. Armstrongove reči, emitovane širom sveta, ušle su u istoriju: „Ovo je mali korak za čoveka, ali veliki za čovečanstvo". Njih dvojica su se zadržala duže od dva sata u lunarnom modulu. Sakupili su uzorke sa površine Meseca, fotografisali... Nakon završenog zadatka, uspešno su se vratili u komandni i servisni modul. Trojica astronauta nakon što su se sputili u Pacifik Posada se vratila na Zemlju 24. jula. Procenjuje se da je 650 miliona ljudi širom sveta posmatralo prvo sletanje na Mesec. Ovo dostignuće Sjedinjene američke države svetskoj javnosti predstavile su kao moćnu tehnološku silu. To je takođe bila važna podrška nacionalnom samopoštovanju na kraju burne decenije u kojoj se dogodilo ubistvo Kenedija, rasni neredi u većim gradovima i rat u Vijetnamu. Kako znamo da se to zaista dogodilo? Do sada je šest američkih misija dovelo ljude na površinu Meseca, ali i danas postoje teorije zavere koje govore da su sletanja lažirana. Ipak NASA od 2009. godine ima izviđački brod koji se okreće oko Meseca. Brod šalje slike visoke rezolucije koje pokazuju da je na površini Meseca bilo istraživanja. Svi su slavili sletanje na Mesec Takođe, postoje i materijalni dokazi koje je posada donela na Zemlju, poput kamenja. Zašto se uopšte putuje na Mesec? SAD ostaje jedina zemlja koja je poslala ljude na Mesec. Seli Rajd, (skroz levo), prva žena astronaut koja je otišla u svemir, uslikana uz Džudit Resnik, En Fišer, Ketrin Salivan i Reu Sedon Rusija, Japan, Kina, Evropska svemirska agencija i Indija su poslale sonde da kruže oko Meseca. Zemlje koje su uspele da to da urade, dokazale su da su tehnološki jake i dobile su mesto u elitnom klubu. Takođe postoji interesovanje za rudarstvom na Mesecu, jer se misli da tamo ima zlata, platine i nekih metala kojih nema na zemlji, ali još nije jasno kako bi se izdvojili takvi resursi. Sve fotografije su zaštićene autorskim pravima