Intervju petkom u doba korona virusa: „Mi smo prvi do evropskog Vuhana”, poručuje Jelko Kacin, portparol Vlade Slovenije
Vesti o jednocifrenom broju novozaraženih virusom korona iz Slovenije su počele da stižu dok je Srbija testiranjem otkrivala trocifrene brojeve slučajeva.
Jelko Kacin dugo godina je prisutan na političkoj i društvenoj sceni Slovenije Jelko Kacin, portparol slovenačke Vlade za korona krizu, kaže da opadajući broj pacijenata u bolnicama i na intenzivnoj nezi pokazuje da Ljubljana drži epidemiju pod kontrolom. „Epicentar korona virusa u Evropi je bila i ostala Italija, a Milano je bliži Ljubljani nego Beograd - mi smo prvi do evropskog Vuhana. „Zato smo morali da se organizujemo drugačije i sistematski radimo", kaže Kacin u telefonskom razgovoru za BBC na srpskom. Ipak, uz takav pristup Slovencima je pomogla i lična odgovornost velike većine građana. „Mi ne smemo širiti virus na druge ljude i moramo se stalno ponašati kao da smo mi deo problema, potencijalni nosioci virusa. Taj osećaj da je odgovornost na svačijoj pojedinačnoj strani izdvaja Sloveniju od drugih zemalja", kaže Kacin. Epidemija u zemlji koja se graniči sa italijanskim žarištem pandemije 1449ukupno obolelih 247oporavljenih pacijenata 99preminulih Slovenija, zemlja od oko dva miliona stanovnika, do 22. aprila sprovela je skoro 45 hiljada testova, svega nekoliko hiljada manje od tri i po puta veće Srbije. Na lečenju u bolnicama trenutno se nalaze 82 osobe, od kojih je 24 na intenzivnoj nezi. Informisanje i ograničeno kretanje - ključne mere Jelku Kacinu nije strana uloga ključne osobe zadužene za informacije u krizama. Tokom 1991. godine i rata nakon kojeg je Slovenija napustila tadašnju Jugoslaviju, Kacin je bio ministar informisanja. U vladi Janeza Janše, koja je formirana usred pandemije, Kacin je dobio identičnu ulogu. „I tada smo imali pres centar u Cankarjevom domu, baš kao i sada. „Svakoga dana imamo bar jednu konferenciju za medije, ljudi prate šta se događa i efikasno komuniciramo sa celom nacijom." Ipak, na opasku da mnogi borbu sa virusom porede upravo sa ratom, Kacin neće reagovati sa odobravanjem. „Ja ni za vreme rata 1991. godine nikada nisam obukao uniformu i ne želim nikakva poređenja sa ratom. „Ali, ako baš to želite, u ratu se na frontu zna gde je neprijatelj, dok je u epidemiji virus među nama, virus ne leti i ne hoda, već se može seliti sa čoveka na čoveka samo ako mi hodamo, govorimo, družimo se." Slovenačka policija proverava koliko građani poštuju mere ograničenja kretanja Upravo da bi se to izbeglo, Slovenija je donela ključnu meru - ograničeno je kretanje unutar granica opština prebivališta. „Za razliku od situacije pre 30 godina, kada smo imali 60 opština, sada ih imamo više od 200, a neke su izuzetno male. „Kada se kretanje ljudi ograniči na granice tako male opštine, mala je verovatnoća da može doći do kontakta nekoga ko je kovid pozitivan sa nekim ko nije", kaže Kacin. Domovi za stare kao bolnice Slovenija se među prvim zemljama u regionu suočila i sa najtežim problemom u pandemiji virusa korona - prodorom zaraze u domove za stare. Kacin kaže da se broj domova u koje je ušla korona može prebrojati na prste dve ruke, dok ih u celoj zemlji ima oko 100. „Imamo nacrt kako se svaki starački dom priprema za ulazak virusa - deli se na različite zone, pozivitni se odmah izdvajaju u drugi deo doma i izoluju. „Mi pokušavamo da što manje pomeramo te ljude - ako nije neophodno, ne selimo ih u bolnice nego ih lečimo u domovima." Domovi za stare u Sloveniji podnose veći teret krize izazvane korona virusom Priznaje Kacin da je bilo i slučajeva gde rukovodstva ovih institucija nisu bila dovoljno spremna da sprovedu planove, pa je dolazilo do problema. Ipak, tvrdi da za sada podaci nisu alarmantni. „Ako pratimo broj umrlih u staračkim domovima, njihov broj je do sad manji od broja koji su preminuli prethodnih godina u istom periodu." Uz to, Kacin ističe i da među najstarijom populacijom ima uspešnih priča borbe sa virusom. „Najstariji oporavljeni muškarac ima 96 godina, najstarija žena ima 106 godina - oni su preboleli kovid-19 i vratili se u starački dom", kaže on. Konferencije za medije „na daljinu" Promena vlade usred svetske pandemije teško da se može opisati kao potez bez rizika, ali su ga čak dva kabineta u bivšoj Jugoslaviji doživela u prethodna dva meseca. Dok rušenje vlasti kosovskog premijera Aljbina Kurtija traje nedeljama uz neizvestan rasplet, pad nestabilne vlade Marjana Šareca i povratak na vlast konzervativca Janeza Janše odigrao se bez velikih tenzija. „Moramo preživeti epidemiju sa što manje kolateralne štete. „Trebalo je da imamo prevremene izbore, ali je prevladao razum pa je formirana efikasna vlada koja mora da se izbori sa epidemijom da bi se onda razmišljalo kada želimo sledeće izbore." I dok se u Srbiji parlamentarni izbori odlažu zbog vanrednog stanja, a vlast i opozicija međusobno optužuju za permanentnu kampanju dok za građane važe dugi periodi policijskog časa, Slovenci žive drugačije. „Mi nijednog trenutka nismo uveli policijski čas - to je izvan našeg okvira razmišljanja. „Kulturološke razlike između država bivše Jugoslavije i regiona su očigledne, mada i kod nas ima onih koji tvrde da je kod nas uvedena diktatura i da nema medijskih sloboda." Kao primer kulturoloških razlika, Kacin navodi zajednički nastup predstavnika pet veroispovesti koji su zajednički pozvali svoje vernike da se za praznike u aprilu ne okupljaju - što je bez razlike i ispoštovano. Jelko Kacin je u svojstvu evropskog parlamentarca držao konferencije za medije i u Beogradu Upravo pitanja medijskih sloboda bila su pokrenuta zbog odluke da redovnim konferencijama za medije - novinari fizički ne prisustvuju. „I ovde ima novinara koji bi želeli direktno da postavljaju pitanja vladi, ali mi smo organizovani tako da se konferencije drže u Cankarjevom domu, a pitanja se postavljaju iz studija Televizije Slovenije. „Nismo imali nijednog pozitivnog u Vladi Slovenije, ne želimo da ima pozitivnih među novinarima, i sve dok bude tako, mi nećemo imati uobičajenih konferencija gde može doći do kontakta", poručuje Kacin. Nekada veoma aktivan na Balkanu kao specijalni izvestilac Evropskog parlamenta, Kacin danas ne želi da govori o ukazivanjima aktuelnih evropskih parlamentaraca na probleme medijskih sloboda i demokratskih procedura u Srbiji. „Nije primereno da u vreme epidemije, a još manje ja kao portparol Vlade, delim poruke i nauke za građane Srbije. „To je pitanje sa kojim se moraju suočiti građani Srbije i iz toga nešto naučiti", smatra Kacin. On navodi da je vreme pandemije pokazalo i solidarnost među zemljama koju opisuje kao „racionalnu", a Sloveniju ističe kao primer zemlje koja je prva uvela koridore za državljane koji su se sa zapada Evrope vraćali u svoje zemlje na istok kontinenta. Podseća da je, uz puno napora, rešena i situacija sa državljanima Srbije kojima isprva zvanični Beograd nije želeo da dozvoli prelazak granice i povratak u otadžbinu. Pokretanje ekonomije - sledeći izazov Na pitanje o eventualnom popuštanju ograničenja kretanja i drugih mera kojima se zemlja bori protiv širenja virusa, Kacin uporno insistira da se umesto popuštanja govori o ponovnom pokretanju ekonomije. „Mi smo celu ekonomiju zamrzli na period od dva meseca, svi kojima je potrebno dobijaju naknadu da bi ta dva meseca preživeli i da bismo onda krenuli u oporavak. „Ekonomiju nije moguće reaktivirati ako ne dozvoljavamo dnevne migracije do radnih mesta, ako ne obezbedimo zaštitna sredstva na radnim mestima." Situacija sa virusom bila je sve ozbiljnija kada je Janez Janša postao premijer Slovenije 3. marta ove godine Portparol slovenačke vlade kaže da do sada nije zabeleženo žarište ni u jednom industrijskom postrojenju već da se virus širio uvozom, preko pojedinaca, potom medicinskih radnika i domova za stare. Zbog toga je slovenačka vlada pripremila dva paketa mera za podršku, pre svega onima od kojih zavisi ekonomski život zemlje. „Naša privreda je orijentisana na izvoz, ključna je industrijska proizvodnja i izvoz. Naš izvoz je početkom devedesetih predstavljao 33 odsto izvoza bivše Jugoslavije, danas bi predstavljao 50 odsto izvoza svih zemalja bivše Jugoslavije", ističe Kacin. O letovanjima se i dalje sanja Kako su se brojevi registrovanih zaraženih u Sloveniji smanjivali, tako su se pokretala i pitanja dolazeće letnje sezone. Iako ova zemlja nije zavisna od turizma poput Hrvatske ili Crne Gore, mnogi iz bližeg ili daljeg susedstva rado dolaze u slovenačke turističke centre na planinama, u banjama ili na obali. „Daleko je more - ni našim građanima nije dozvoljeno da idu na slovenačku obalu. „Jedino je vlasnicima dozvoljeno da idu u svoje vikendice da obave minimalne radove i prespavaju, ali u tim mestima ne smeju u apoteku i prodavnicu da slučajno ne bi odneli virus", kaže Kacin. Pusta Ljubljana To, ipak, ne znači da Slovenci neće imati prilike da putuju. „Ako sve bude išlo kako treba, biće dosta ljudi koji će razumeti da treba ove godine pomagati domaćem turizmu pa će na biciklu otkrivati destinacije u svojoj zemlji. Vlada razmišlja o vaučerima koji će omogućiti ljudima da obiđu Sloveniju, a našoj turističkoj industriji da preživi kada je jasno da će biti veliko odsustvo turista iz inostranstva." Jelko Kacin kaže da je svestan da ljudi danas sanjaju godišnje odmore, ali i dodaje da ne zna da li će se taj san ostvariti ove ili tek naredne godine. „Dok ne budemo na drugoj strani ove reke koja se zove kovid-19, ne može se ni sanjati turizam kakav je nekad bio", zaključuje Kacin. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk