Balkan, škola i korona: Kako su se nastavnici regiona borili s problemima u Balkanskoj zbornici
Školskom raspustu se bliži kraj u gotovo svim zemljama regiona, i dok i roditelji, nastavnici i deca brinu kako će izgledati nastava, za sredu je zakazan još jedan sastanak Balkanske zbornice.
Škole su od marta bile prazne, a nastavnici su se u Balkanskoj zbornici sastajali svake srede U redovnom terminu od osam uveče, troje nastavnika, svako iz druge zemlje koje su nekada činile Jugoslaviju, sedeće u svojoj sobi i kolegama iz regiona predstaviti neke od alata koje su koristili u onlajn nastavi od marta. Na kraju će zapevati i „zatvoriti" vrata Balkanske zbornice do sledeće srede. Ovakva okupljanja preko aplikacije Zum počela su krajem marta, a cilj je bio da se nastavnici i učitelji okupe i podele probleme kroz koje prolaze, sa kolegama - onima koji ih najbolje razumeju. „Balkanska zbornica je mesto na kom možemo da se ispričamo, iskukamo, da se smejemo, da plačemo, da rešimo nedoumice, pomognemo jedni drugima, mesto na kom s kolegama možemo da pijemo kafu", priča za BBC na srpskom učiteljica Željana Radojičić Lukić. Od grupe entuzijasta do mreže od 30.000 ljudi Željana Radojičić Lukić radi u jednoj mioničkoj osnovnoj školi. Ona ima titulu jednog od najboljih nastavnika sveta, a na početku epidemije virusa korona, našla se pred nizom nedoumica i pitanja, kao i brojne njene kolege. Umesto da čeka savete i preporuke, rešila je da umreži entuzijaste regiona u oblasti prosvete, kako bi zajednički prevazišli krizu. Tako je pokrenuta zajednica EduBalkan koja je povezala nastavnike i učitelje iz regiona. U okviru te mreže nastala je i Balkanska zbornica. „Iz potrebe da samo pomognemo jedni drugima, pošto je većina nas bila nesnađena u tom trenutku, nastala je mreža od 30.000 nastavnika iz šest država Zapadnog Balkana", priča ona. Za Željanu ovakav način umrežavanja nije novost, pošto je aktivna učesnica i inicijatorka brojnih regionalnih, ali i globalnih projekata umrežavanja. Tako je EduBalkan postao utočište nastavnika i roditelja, nudeći ideje za različite aktivnosti. „Jedna od prvih akcija jeste Balkanska zbornica", priča Željana Radojičić Lukić. „Svake srede od 20 časova nastavnici regiona dobili su priliku da uživo razmene iskustva, mišljenja, predloge, nedoumice i dileme u vezi sa aktuelnim temama iz obrazovanja", kaže. Osim nastavnika i učitelja, na sastancima govore i psiholozi koji im pomažu da prevaziđu različite krize. Pogledajte i priču o psihološkinjama koje su tu za nas u vreme epidemije Vurus korona: Psihološkinje koje su bile uz nas u vreme epidemije Zbornica je „otvorena" i za vreme raspusta, a mesec avgust posvećen je temama o veb alatima koji mogu osavremeniti i unaprediti nastavni proces. Ujedno, to je priprema i uvod u novu školsku godinu. Za Sandru Grujevsku okupljanja sredom su mesto zabave i razmene različitih iskustava, ali i novih učenja i psihološke podrške. „Pokrenuli smo to kao inicijativu da popijemo kafu, opustimo se zajedno i nekako ublažimo teške situacije", kaže Grujevska. „Bio je to veliki izazov za celu organizaciju i tehničku spremnost, ali više od po 100 nastavnika na 18 sastanaka zaredom govore da smo na dobrom putu i ​​da smo zajedno postigli mnogo toga za prevazilaženje novonastalih situacija tokom pandemije", priča za BBC Grujevska. Olivera Đeorđić Nedić, nastavnica geografije i građanskog obrazovanja u dve osnovne škole, u Doboju i Stanarima, redovna je na sastancima. Kaže da su nastavnici, kada je nastupila nova situacija, koristili minimalno dostupnih alata, te da je izostala podrška sistema i da se svako snalazio kako je stigao. „Našli smo se u nebranom grožđu. Sistemi svih zemalja ovdje nisu bili spremni za ovakvu nastavu. Niko nas - učitelje i nastavnike - nije pitao da li imamo tehničke uslove za tri mjeseca onlajn nastave, da li imamo računar", priča Đeorđić Nedić. „Ja sam, na primjer, prošle školske godine u kući imala troje školarca, pa su nam bila potrebna četiri računara da bismo mogli funkcionisati. Imali smo period prilagođavanja i bdenja ispred računara. „Meni se dogodilo da ispred računara budem od devet ujutro do devet uveče. EduBalkan zajednica bila je luka spasa u svemu tome", kaže ona. Pred početak nove školske godine, stara pitanja - da li su sistemi spremni za nepredviđene okolnosti Na sastancima Zbornice našlo se izobilje ideja i tim entuzijasta spremnih da pomognu, ali se, kažu sagovornici BBC-ja, pokazalo koliko su sistemi u kojima rade zastareli i loši. Zbornica i EduBalkan su, kažu, stvorili dobru bazu i mrežu koja može da posluži reformi obrazovanja u svim zemljama regiona. „Fascinantno je koliko profesionalaca se našlo na jednom mjestu, ničim izazvano i motivisano", priča Olivera. „Tamo se imate kome požaliti. Postoje ljudi koji imaju iste probleme i nedoumice. Tu imate sagovornike, možete da sagledate različite situacije iz više uglova i rešite dilemu", dodaje. U priču je od početka uključen i Dejan Nemčić, nastavnik geografije iz Zagreba. „U trenutku kad smo svi shvatili da se nastava prebacuje na onlajn, Željana nam se javila i rekla: 'Ajmo nešto smisliti da pomognemo učiteljima Balkana", priča Nemčić za BBC. „Mi smo volontirajući, dajući svoj trud, i imajući vjeru u učitelje svake srijede željeli da se ne osjećaju sami, i bitan cilj je bio da vlada dobra energija", kaže on i dodaje da je EduBalkan zajednica odradila posao koji je trebalo da urade ministarstva. Jezik koji svi razumeju Olakšavajuća okolnost za ovakvo regionalno umrežavanje jeste, kažu sagovornici BBC-ja na srpskom, jezik koji svi razumeju. Dejan Nemčić kaže da je tu stvoren i temelj za buduću saradnju. „Mnogi učitelji prije Balkanske zborice nisu se uopće poznavali. Kad su počeli sudjelovati, dolaziti svake srijede, počela su se stvarati nova prijateljstva i suradnje." Možda ne koriste svi isto pismo, ali se svi dobro razumeju Pandemija korona virusa pokazala je slabosti svih obrazovnih sistema na ovim područjima, ali je pokazala značaj organizovanja, saglasni su ovi nastavnici. „Koliko bi ovo otužni krajevi bili kada bi se svi mirili s ovim i rekli da se nikad ništa popraviti neće i čekali da neko sa nekih pozicija, ko je očigledno nesposoban, nešto promeni", kaže nastavnica Olivera Đeorđić Nedić. „Mi smo oni koji nisu čekali. Okupili smo se i odlučili da nešto uradimo", dodaje. Dejan Nemčić smatra da su učitelji i nastavnici ovim aktivnostima pokazali da obrazovanje briše sve granice, predrasude, svu negativu i loše reči. „Pokazali smo da ćemo sve napraviti kada je interes naš učenik, kao i da je moguća suradnja, ako imamo isti interes - a to je bolje obrazovanje u našim državama", kaže on. Pesma nas je održala „Balkanska zbornica počinje i završava se pesmom Ja hoću život, bolji život, a u toku samog sastanka isprepletemo još neku pažljivo izabranu pesmu uživo", priča za BBC Aleksandra Stanković, profesorka muzičke kulture u jednoj osnovnoj školi u Beogradu. Za nju je, kao i za ostale učesnike, Balkanska zbornica „mesto gde se opuštamo uz kahvu/kavu/kafu/kafe, jedni druge bodrimo da izdržimo pritiske sa svih strana". „Ono što krasi svaku zbornicu jesu po tri gosta iz različitih država, iz raznih sfera života, povezanih s obrazovanjem. „Naši gosti su bili predstavnici ministarstava, poznate javne ličnosti, televizijski voditelji, pevači, psiholozi, predstavnici izdavačkih kuća, novinari, profesori fakulteta, direktori škola, nastavnici", priča Stanković. Obično sastanak traje sat i po, a ponekad zna da se oduži na dva sata. Opuštena kava uz Ljubljanicu Na kavi sredom popodne redovno je i Blanka Tačer iz Ljubljane. Za EduBalkan zajednicu je saznala kada je i sama pravila kreativni projekat podučavanja. „Povezali smo se u divno partnerstvo, u kojem se rađaju nove ideje za profesionalni razvoj nastavnika", priča Blanka. „Nastavnici su, zbog novih okolnosti, morali da pređu na potpuno nov način rada sa učenicima u roku od nekoliko dana. Ne znam da li ljudi imaju dobru predstavu o kakvom stresu je reč", priča Blanka za BBC. To poredi sa pilotom koji čitav život leti avionom, a onda za nekoliko dana mora da nauči da upravlja brodom, ili prodavcem automobila koji mora da nauči posao stomatologa. „Onlajn sastanci Balkanske zbornice namerno su vrlo opušteni. Započinjemo i završavamo pesmom kako bismo stvorili stimulativnu atmosferu", priča Blanka. Jedno od najjačih zapažanja tokom ovih nekoliko meseci joj je to kako nastavnici spontano podržavaju jedni druge tokom sastanka. „Možete videti kako prisustvo različitih zemalja otvara horizonte i pozitivnu energiju na svim nivoima. Može se videti kako Balkanska zbornica povezuje najaktivnije nastavnike. To su nastavnici za koje predavanje nije posao, već misija", kaže Tačer. Školska godina u Sloveniji počeće 1. septembra, ali još se ne zna po kom modelu. Spremna su četiri, a ministarstvo će odlučiti koji će važiti nešto pre početka školske godine. Pogledajte i video o tome kako u beogradskoj Matematičkoj gimnaziji nastaju roboti Učenici beogradske Matematičke gimnazije prave robote koji mogu biti vrlo korisni. Daje ti krila U Srbiji je poznat model nastave - organizovaće se u školi ili na daljinu - u zavisnosti od izbora škole. Olivera Potić, nastavnica srpskog jezika i književnosti u Francuskoj školi u Beogradu, i dalje ne zna po kom će principu raditi. „Moja škola se još nije izjasnila o načinu na koji počinjemo, ali kao i do sada, pošto je na teritoriji Srbije, poštuje odluke srpskih vlasti." Kako god da godina počne, ne plaši se novog početka, između ostalog i zbog EduBalkan zajednice koja, kaže, „zaista daje krila". Kada godina počne, podršku kolega, osim u zbornici škole u kojoj radi, tražiće i u Balkanskoj. Za EduBalkan zajednicu je saznala slučajno, tako što joj je na Fejsbuku „iskočila" grupa Balkanska nastavnička mreža u vreme pandemije. „Mislim da se ne može ni naslutiti koliko je ta podrška značila i znači. Nastava preko televizije je bila samo dopuna i smernica. „Glavni časovi su se izvodili onlajn, u početku nevešto, ali kasnije, zahvaljujući zajednici, sve kvalitetnije i kvalitetnije", kaže Olivera Potić za BBC. „Magija je u našim rukama i na nama je da se snađemo u novonastaloj situaciji. Kad smo se snašli i organizovali u martu, i sada ćemo. Mi smo servis naših učenika, učimo ih pre svega da budu ljudi, bilo to onlajn ili uživo", zaključuje Olivera Potić. Suada Karić, profesorka u jednoj srednjoj stručnoj školi u Sarajevu, kaže da se u Balkanskoj zbornici oseća čak i lepše nego u zbornici svoje škole. „U ovoj našoj onlajn zbornici ste u okruženju onih koji razmišljaju kao vi, žele kao vi, imaju iste altruistične stavove i ambicije, to je mjesto gdje se upravo zbog svega toga odlično razumijete sa kolegama", kaže Suada. Iz Balkanske zbornice je, kaže, crpela energiju i motivaciju. „To je mjesto gdje se slušamo, podržavamo, dijelimo brige, dileme i razmjenjujemo sjajna iskustva. „Mjesto na kojem imate osjećaj da možete da mijenjate obrazovanje i činite ga modernijim, boljim, a da istovremeno budete ponosni onim što balkanski nastavnici posjeduju kao svoju riznicu bogatstva", kaže Suada. EduBalkan zajednica je, dodaje, pokazala da su promene u sistemu obrazovanja moguće i van institucija. „Iste ideje spajaju ljude bez obzira na granice i geografske prostore, a umrežavanje je put ka razvoju ideja", priča Karić. To je najvažnija lekcija koju će i iz Balkanske zbornice poneti. Pogledajte priči o tome kako Jugoslavija i dalje živi u Palati Saveznog izvršnog veća Šta sve ne možete da vidite, a mogu svetski državnici. Kafe u Skoplju Defektološkinja Jasmina Lukanovska radi u Posebnoj osnovnoj školi u Skoplju. Specifičnost škole u kojoj radi predstavljala je dodatnu okolnost kojoj se trebalo prilagoditi. U tome joj je pomogla i Balkanska zbornica. Opisuje je kao veoma moćnu, aktivnu i ozbiljnu grupu nastavnika Balkana. „Kada se desila pandemija Kovida-19, svi smo bili zatečeni, uplašeni i dezorijentisani. Ali, EduBalkan zajednici nije trebalo mnogo vremena za razmišljanje", priča Lukanovska. „Odlučila sam da postanem aktivan član, da nesebično delim iskustva i materijale za rad, da podjednako učestvujem u aktivnostima i podignem našu profesiju na jedan dostojan nivo", objašnjava Lukanovska. Kraj sastanka Balkanske zbornice ne znači i kraj aktivnosti do naredne srede, priča ona, već su članovi dostupni kad god neko ima neku nedoumicu, pitanje, problem. Možda će vas zanimati i kako da ne izgorite od rada od kuće Od početka pandemije, mnogi su kancelarijski posao zamenili radom od kuće. Oktobar je novi septembar - u Crnoj Gori EduBalkan zajednica napravila je predlog za odlaganje početka školske godine do 1. novembra, do kada bi, smatraju, sistem mogao da se pripremi za eventualno novu krizu. To se ipak neće dogoditi, a škola počinje svuda 1. septembra, osim u Crnoj Gori. Ivanu Milić, učiteljicu u osnovnoj školi u Podgorici, iznenadila je odluka da školska godina počne 1. oktobra. „Odluka je neočekivana, nismo bili spremni za nju, ali to je procjena našeg Nacionalnog koordinacionog tijela i doneta je radi očuvanja zdravlja", kaže Milić za BBC. „Počeli smo da se pripremamo i mi i djeca i roditelji. Svi, kao i svake godine, čekamo 1. septembar s nestrpljenjem, pa je sada neobično." Za Ivanu su pripreme trajale i tokom raspusta, na sastancima Balkanske zbornice, koju opisuje kao neprocenjivo iskustvo. Praćenje nastave od kuće u Crnoj Gori je krenulo 23. marta Početka nove školske godine se ne plaši. „Svaki početak je za mene lijep. Tako da nema razloga za strah. Nadam se da će se stvoriti uslovi da počnemo kako je planirano - 1. oktobra. „Mene plaši jedino neizvjesnost i neorganizovanost. Nadam se da ćemo dobiti jasne smjernice na koji način organizovati nastavu - redovnu ili onlajn, i straha za mene neće biti", kaže Ivana Milić optimistično. Reč jednog direktora Na jednoj Balkanskoj zbornici gost saradnik bio je i Igor Matijašić, profesor hrvatskog jezika i književnosti iz Zagreba, koji je trenutno direktor jedne škole. „Mislim da je podrška u trenucima kad se sve preselilo onlajn svima značila jako puno i da nas je sve skupa upravo to i održalo, jer je situacija bila nova, neizvjesna i - dugoročno neodrživa", kaže Igor za BBC. U takvim okolnostima, Balkanska zbornica je odradila svoj posao. „Sastanci su korisni jer se iz različitih kutova gleda ista slika, odnosno pokušavate razgovarati i riješiti isti problem koji muči sve škole u regiji. Naravno da više glava može roditi više ideja - na dobrobit svih", kaže Matijašić. „Uspoređivao sam svoje ponašanje kao ravnatelja škole s ostalim sudionicima razgovora, te se pitao kako bih ja postupio u njihovim situacijama. Vrlo korisno iskustvo", priča Igor. Pred početak nove školske godine kaže da se uvek zalagao za to da se makar jedan deo nastave izvodi uživo, u učionici. Zbližavanje nastavnika Branka Lepir Šinik, profesorka razredne nastave u Banjaluci, kaže da je pandemija korona virusa zbližila nastavnike na globalnom nivou. Kroz Balkansku zbornicu i ona se zbližila s kolegama s prostora bivše Jugoslavije. „Svaki vid umrežavanja nastavnika zasigurno vodi ka uspješnijem radu. Kroz razmjenu ideja i iskustava na Zbornici i sami dobijamo neke nove ideje kako se prilagoditi novonastaloj situaciji, te kako uspješnije prenijeti znanja učenicima u ovim okolnostima", kaže Branka Lepir Šinik. „Nedavno su nam koleginice prenijele svoje iskustvo u pogledu korištenja raznih aplikacija. Iako sve mogu naći svoje mjesto u radu sa učenicima, meni se Wekelet izdvojio kao najzanimljiviji i u slučaju ponovnog pristupanju onlajn radu, svakako ću ga koristiti", priča Branka. I u BiH nova školska godina počeće po kombinovanom modelu, što je, smatra ona, tranutno najbolje rešenje. „Drago mi je da se vraćamo neposrednom radu sa učenicima, jer živu riječ ništa ne može zamijeniti. Svakako da zabrinutost postoji. Sigurno svi nastavnici strahuju od mogućih pojava zaraze u njihovim školama, ali usvajanje novih znanja je neprekidan, kontinuiran proces i time je naša uloga u ovome velika", zaključuje Branka Lepir Šinik. EduBalkan je nedavno pokrenuo i roditeljske sastanke, a u planu je i umrežavanje učenika. I po početku školske godine i povratku u klasične zbornice, njihova će nastaviti onlajn okupljanja sredom. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk