Ledeni breg u pokretu: Najveća santa leda na svetu se kreće
Prošlo je dve godine od kako se ogromna santa leda poznata kao A68 odvojila od Antarktika.
Veliki ledeni bregovi se često zaglave u plitkim vodoma blizu ostrva Južna Džordžija Sateliti pokazuju da se najveći ledeni breg na svetu okrenuo u u vodama Vedelovog mora u Južnom okeanu i da se trenutno kreće ka severu, duž poluostrva Antarktika. Neko vreme je izgledalo kao da se ova zaleđena masa dužine 160 km zaglavila u jednom delu plitkog morskog dna. A-68 je dospeo u opasnost da postane najveće „ledeno ostrvo" na svetu. Ali je od tada „pustio korak". „Za jedan objekat koji ima oko jednan trilion tona, ledeni breg A-68 se čini poprilično okretnim", kaže profesor Adrian Lakman. „Godinu dana pošto je ostao blizu grebena sa kojeg se otkinuo, A-68 je sredinom 2018. upao u vrtlog u Vedelovom moru, okeansku struju u smeru kazaljke na satu, koja ga je zavrtela za 270 stepeni i odnela 250 km ka severu", rekao je on za BBC. „Ledeni breg je 160 km dugačak ali svega 200 metara širok - sličnih proporcija kao kreditna kartica - pa je iznenađujuće koliko je malo štete pretrpeo na svom dosadašnjem putu." A68 se odvojio od ruba Larsen C ledenog grebena u julu 2017. Profesor Lakman sa Svansi univerziteta od tada prati njegova kretanja, koristeži evropske Sentinel-1 satelite. Postoje dve ovakve svemirske letelice i nadleću iznad brega svakoh nekoliko dana. Ledeni breg A68 Sateliti su opremljeni radarskim senzorima koji mogu da vide površinu Zemlje, bez obzira na vremenske i svetlosne uslove. Trenutno, Antaktiku je pod velom zimskog mraka. Iako se A-68 generalno držao kompaktno, izgubio je neke veće komade leda. Jedno parče je otpalo sa jednog kraja ubrzo nakon što je breg nastao. Ovo parče je čak bio dovoljno veliko da dobije sopstveni naziv - A-68b. Sa okvirno 13 km dužine i 5 km širine, ova kćerka santa leda sada se nalazi oko 110 km dalje ka severu, duž poluostrva. Kao mnogi ledeni bregovi iz Vedelevog mora, A68a i b će konačno biti istisnuti u Antarktičku cirkumpolarnu struju, koja će ih baciti ka južnom Antantiku na put koji je postao poznat kao „dolina ledenih bregova". U pitanju je isto kretanje vode - i pratećih vetrova - koje je čuveni istraživač ser Ernest Šeklton koristio 1916. da bi izveo svoje bekstvo sa Antarktika nakon što je igubio svoj brod Endurans u morskom ledu. Šeklton je išao ka Južnoj Džordžiji, ostrvu na kojem žete često videti velike ledene bregove u blizini obale. Zbog dubokih dna, ovi ledeni blokovi imaju tendenciju da se zaglave u plitkom kontinentalnom pojasu britanske prekomorske teritorije. Da li je ovo konačna sudbina A68, da se usidri kod ostrva Južna Džordžija i istopi na njegovom „groblju ledenih bregova"?