Žene u Igri prestola: Vide se, ali se ne čuju
Ženski likovi u Igri prestola govore oko tri puta manje od muških likova u seriji, prema novim podacima do kojih je došao tim BBC 100 žena.
Ženski likovi u seriji Igra prestola *Upozorenje: ovaj članak sadrži izvesne spojlere vezane za seriju - ali nijedan za poslednju epizodu* Iako se ova neverovatno popularna serija završila posle osam sezona, rasprava o tome koliko su u njoj bile zastupljene žene ne jenjava. Podaci istraživačke grupe Seretai pokazuju da tokom svih osam sezona govor muškarca čini oko 75 odsto svih govornih uloga u seriji. Trajanje ženskih govora variralo je tokom sezona, počev od oko četvrtine u prvoj sezoni i neznatno skočivši na trećinu do sedme sezone. Međutim, poslednja sezona, u kojoj su se ženski likovi našli u prvom planu zapleta, bila je među najgorim što se tiče govornih uloga žena. Statistika je jasna Podatke je sakupio Seretai, švedski start-ap koji koristi mašinsko učenje za analize diverziteta u popularnoj kulturi. Njihov algoritam naučio je da razlikuje muške i ženske glasove na video snimku i izračuna vreme govora u sekundama i procentima prema rodu. Kao i većina automatizovanih sistema, on ne donosi pravu odluku svaki put. Tačnost ovog algoritma je oko 85 odsto, što znači da bi cifre mogle da budu malko više ili niže nego što se tvrdi - ali podaci ukazuju na to da su vremena posvećena govorima muškaraca i žena u ovoj seriji daleko od ravnopravnih. Lisa Hamberg, suosnivačica Seretaija, rekla je za BBC da su analizom Igre prestola želeli da gledaoci postanu svesni šireg problema kako se žene predstavljaju u medijima. Pregled po sezonama „Ne radimo ovo da bismo naterali ljude da prestanu da gledaju, već da postanu svesni činjenice da je to nepravedna predstava o svetu", kaže ona. Istraživači su očekivali da će oko 30 odsto svih govornih rola pripasti glasovima ženskih likova. To je prosek koliko žene dobijaju na velikim ekranima, prema istraživanju USC Anenberg o neravnopravnosti u 900 popularnih filmova. Najveća količina ženskih govora u Igri prestola pronađena je u petoj epizodi četvrte sezone, Prvi njegovog imena. Linije priče sa glavnim ženskim likovima poput Sersej Lanister i Deneris Targarjen čine da je ženski govor gotovo ravnopravan sa muškim, činivši ukupno skoro polovinu. Jedna od najgorih epizoda što se tiče ravnopravnosti govornih uloga u svim sezonama bila je sedma epizoda prve sezone, Pobedi ili umri, u kojoj su ženski likovi govorili samo šestinu svih dijaloga. Epizoda je sadržala scenu koja je dovela do toga da kritičar Majls Maknat iskuje izraz „sekspozicija" , misleći na upotrebu seksualnih scena u seriji kao načina da se objasni zaplet ili motivacija likova. Ukupan broj likova je u odnosu skoro tri muškarca na svaku ženu u sezonama od prve do sedme, prema američkoj softverskoj firmi Luker Diverzitet se, čini se, popravlja sredinom serijala, a do sedme sezone u seriji se pojavljuje jedan od najvećih procenata ženskih govora - oko trećine. Ali poslednja sezona Igre prestola ima najniži prosek ženskog govora - samo svaki peti put u ukupnom govornom vremenu, prema algoritmu korišćenom za analizu. Hamberg je rekla: „Nadali smo se da ćemo videti pozitivan trend, ali ovi podaci nam govore upravo suprotno". Četvrta epizoda, Poslednji od Starkovih, dodeljuje manje od 20 odsto govornog vremena ženama. U finalu sezone, emitovanom u nedelju uveče u SAD a u ponedeljak u Evropi, rodna podela bila je oko 80 odsto u korist muških likova i samo 20 odsto u koristi ženskih - jedna od najnižih u čitavom serijalu. Deneris Targarjen Vide se, ali se ne čuju Ovi rezultati mogli bi da iznenade neke fanove, jer je poslednja sezona hvaljena upravo zbog snažnih glavnih ženskih likova. Od Deneris do Arje Stark, videli smo kako njihove bitke i osvete izbijaju u prvi plan. Doktorka Stefani Genc, predavačica medijskih studija na Univerzitetu Notingem Trent, rekla je da vidljivost ovih ženskih likova ne priča celu priču. „Stičete pogrešnu sliku da su, zbog toga što su žene vidljive, njihova tela su veoma vidljiva, da je to na neki način isto što i neka važna poruka, a što ne mora nužno da bude slučaj." Žene, naročito u ranijim sezonama, „govore telima", prema doktorki Genc, i „publika neće nužno primetiti koliko malo one pričaju". „To samo potvrđuje ono što inače znamo iz društva - da ženski glasovi nisu dovoljno zastupljeni." Razvojni put lika Deneris Targerjen u poslednjoj sezoni bio je problematičan za mnoge fanove Igra prestola je kritikovana zbog preterane seksualizacije ženskih likova i načina na koji se predstavlja nasilje nad ženama. Neki glumci iz serije su u prošlosti branili seriju, ne priznajući optužbe za mizoginiju i ističući da su „svi glavni igrači ove sezone žene". Kakva je Igra prestola u poređenju sa širom filmskom industrijom? Ogromna je razlika između količine teksta koja se poverava muškim za razliku od ženskih likova u filmovima, prema prethodnom istraživanju koje je sprovela autorka softvera Hana Anderson. Od 2.000 scenarija koje je analizirala Anderson, tri četvrtine je imalo više od 60 odsto muških dijaloga. Analiza BBC 100 žena takođe sugeriše da je manje od polovine filmova koji su osvojili Oskara za najbolji film prošlo uobičajeno merenje zastupljenosti žena na velikim ekranima poznato kao Bekdel test. Film prolazi test ako ima dva imenovana ženska lika koja razgovaraju među sobom o nečemu što nije muškarac. Manje reči, manje pojavljivanja? Analiza američke softverske firme Luker o broju rečenica koje dobijaju muški i ženski likovi takođe pokazuje nejednako rodnu podelu. Da bi se izjednačio teren između muških i ženskih likova, istraživači su izdvojili 15 najčešćih govornika oba roda, kako bi pronašli one sa najviše izgovorenih rečenica u scenarijima od prve do sedme sezone. Količina rečenica za ovih 30 najčešćih govornika pokazala je da muškarci u Igri prestola imaju 29 odsto više rečenica od žena, prema njihovim podacima. Svi ženski likovi Ko, dakle, najviše govori? Tirion Lanister je u ubedljivom vođstvu sa više od 1.300 rečenica - 32 odsto više od prve govornice na listi, Sersej Lanister, koja se pojavljuje ukupno na trećem mestu, posle njenog najmlađeg brata i Džona Snežnog. Muškarci čine devet od 15 likova sa najviše izgovorenih rečenica. Čak i mrtvi muški likovi dobili su više dijaloga od ženskih likova koji su još živi. Na primer, računajući do kraja sedme sezone, Ned Stark - koji nije preživeo prvu sezonu - i dalje je imao više izgovorenih rečenica od Mardžeri Tajrel i Melisandre zajedno. „Čak i ako smo znali da se muškarci više pojavljuju na ekranu od žena, rezultati su nas i dalje iznenadili", kaže Sudži Kim, menadžer za optimizaciju veba u Lukeru. „Kako god da smo prebili podatke, i dalje su ženski likovi bili manje vidljivi." Prethodna Lukerova analiza pokazala je da je vreme ukupnog pojavljivanja svih muških likova bila nekih 15 odsto veđa nego što ju je dobila ženska glumačka podela. Ukupno vreme Iako rodni jaz u pojavljivanju nije toliko velik kao u pričanju, i dalje je niži nego što su mnogi mogli da pretpostave, sugerišu istraživači. Sudži Kim dodaje: „Percepcija javnosti je da su ženski likovi u Igri prestola veoma snažni i istaknuti, čak i ako se pojavljuju manje i dobiju manje prilike da govore." „Jesu li snažne žene na filmu toliko retke da ostavljaju takav utisak na naše umove, da se ističu čak i kad nisu prisutne?" O čemu, dakle, žene Vesterosa govore kad se oglase? Lukerovi podaci pokazuju da su muški likovi obično koristili muževnije reči u svojim tekstovima, kao što su muškarci, čovek, Kralj i Gospodar. Ali u slučaju žena, najčešće reči bile su ljubav, odlazi, molim te, suprug i gospodar. „Uprkos tome, popularne reči koje izgovaraju žene sadržale su konkretne reči kao što su ćerka i Arja - i glup i lažov - koje su se koristile češće nego kod muškaraca", kaže Sudži Kim. „Sveukupno, dela i reči u kojima učestvuju žene i dalje su veoma vezane za rodne stereotipe". HBO nije odgovorio na zahtev za komentar u vezi sa podacima o govornicama u seriji. One of the most popular female-spoken words is the name Arya Stark Ali dok je Igra prestola samo jedna serija, ona ukazuje na širi problem u popularnoj kulturi, prema Lisi Hamberg, čiji je tim sproveo analizu govornika u seriji. „Postajemo svesniji tipova uloga koje žene dobijaju da igraju u filmovima, ali čak i ako imamo snažan ženski lik a on i dalje ne dobija priliku da govori - mi smo omanuli." Autorke: Džordžina Pirs i Valerija Peraso iz BBC 100 žena Grafika: Elizabeta Tolardo i Debi Loizu, BBC-je tim vizuelnog novinarstva za BBC Jezike.