U fotografijama: Život sledbenika jarsana, malo poznate religije u Iranu
Jarsan je jedna od najstarijih religija na Bliskom istoku.
Svetilište u provinciji Kermanšah u zapadnom Iranu. Jarsan je nastao na ovim prostorima u 14. ili 15. veku i predstavlja mešavinu verovanja i običaja nekoliko religija. Glavno versko štivo, poznato kao Kalam E Saranjam, zasnovano je na učenjima sultana Sahaka Takođe poznata kao Ahl-E Hak (Narod istine), procenjuje se da ima oko tri miliona sledbenika u Iranu, od kojih većina živi na zapadu, pretežno u kurdskim provincijama. Između 120 i 150 hiljada sledbenika živi u Iraku i tamo su poznati kao Kaka-I. Benaz Hoseini, gostujući istraživač na Oksfordu, koji proučava religijske manjine u Iraku i Iranu, proveo je tri dana u jarsanskoj zajednici tokom jesenjeg posta. Jarsani veruju da je sultan Sahak bio jedan od sedam otelotvorenja Boga. Takođe veruju u prelazak duše, koja doživljava pročišćenje prolazeći kroz 1001 inkarnaciju. Tokom religijskih ceremonija, jarsani sviraju sveti instrument tamburu i izgovaraju svete reči. Jarsani se svakog meseca okupljaju na svetim mestima koje zovu „džamkane". Ta okupljanja se nazivaju „džam". Oni koji posećuju džamkane, moraju da poštuju nekoliko pravila, što uključuje i nošenje posebne kape. Takođe sede ukrug, okrenuti ka Pardivaru, najsvetijem mestu u džamkani. Jarsani su u obavezi da poste tri dana tokom meseca Abana, po Iranskom kalendaru, koji počinje u oktobru, a završava se u novembru. Jarsani se okupljaju tokom posta. Post se kolektivno prekida u sumrak. Za obrok kojim se prekida post priprema se poseban hleb. Nar je sveto voće jarsana i sasvtavni deo mnogih ceremonija. Brkovi su sveti simbol jarsanske zajednice. Muškarci tradicionalno puštaju brkove i nikada ih ne briju. Iranski ustav ne priznaje jarsane kao članove religijske manjine, za razliku od zoroastrejaca, hrišćana i Jevreja. Vlada ih često smatra šiitskim muslimanima koji praktikuju sufizam. Neki šiiti smatraju jarsan „devijantnom verom". Članovi ove zajednice rekli su izaslaniku iz UN 2018. godine da nisu mogli da registruju decu kao jarsane, grade hramove i druge svete objekte ili sahranjuju ljude prema njihovim običajima i štampaju sveto pismo, bez straha da će biti optuženi za delanje protiv režima ili vređanje proroka Muhameda. Neki tvrde da su im brkovi na silu obrijani tokom služenja vojnog roka. Fotografije su vlasništvo Benaza Hoseinija. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk