Bregzit: Bura u parlamentu - zakon protiv „Bregzita bez dogovora" i pozivanje na izbore
Poslanici Donjeg doma britanskog parlamenta podržali su zakon kojim se blokira Bregzit bez dogovora, nakon čega su odbili predlog premijera Džonsona da se ide na vanredne izbore.
Boris Džonson tokom rasprave u parlamentu Džonson je pozvao da se na glasanje izađe 15. oktobra, ali do toga neće doći zato što njegov predlog nije podržalo dve trećine poslanika. Zakon kojim se sprečava Bregzit bez dogovora sada ide pred Dom lordova - gornji dom britanskog parlamenta - pred kojim će se naći u četvrtak. Šta će se tamo dogoditi - ne zna se, ali nije isključeno da debata tamo traje nekoliko dana. Ukoliko zakon bude usvojen Džonson će morati da traži produženje roka za Bregzit i posle 31. oktobra - što je trenutno poslednji rok Britanije za izlazak iz Evropske unije - u slučaju da do tada ne bude postignut dogovor s EU. Šta se desilo? Da, situacija je prilično komplikovana. Suštinski je reč o trci sa vremenom. Poslanici opozicije i pobunjeni torijevci pokušavaju da kroz parlament proguraju zakon kojim sprečavaju Bregzit bez sporazuma, tj. da Britanija iz EU izađe bez dogovora sa Briselom kako će se to dogoditi. Mnogi smatraju da to moglo da izazove velike posledice po Britaniju, pre svega zbog napuštanja zajedničkog ekonomskog tržišta, dok drugi navode da su ti strahovi preterani. Trka sa vremenom traje zato što je Džonson suspendovao parlament na pet nedelja, a prethodno je izjavio da će Britanija izaći iz Unije 31. oktobra, bez obzira na to da li sporazuma sa EU bude ili ne. Suspenzija parlamenta bi trebalo da počne već sledeće nedelje, tako da poslanici imaju još samo nekoliko dana da donesu zakon, što u praksi nije nemoguće, ali je teško. Zakon je izglasan sa 327 glasova „za" i 299 „protiv" i sada ide pred Gornji dom, na šta je Džonson izjavio da bi to uništilo sve buduće pregovore sa EU, pa je tražio da se ide na vanredne izbore. Ipak, poslanici to nisu podržali, tako da je Džonson doživeo dupli poraz. Šta kaže vlast, a šta opozicija?? Džonson smatra da britanska vlada ne može da funkcioniše kada parlament donosi zakone „koji uništavaju sposobnost vlade da pregovara". „Ne želim izbore, javnost ne želi izbore, zemlja ne želi izbore. Ali ova kuća nije ostavila druge mogućnosti osim da dopusti javnosti da odlučuje koga žele kao premijera", rekao je Džonson. Kako kaže, predlog zakona „predaje kontrolu" Evropskoj uniji. „Radi se o zakonu namenjenom da poništi najveće demokratsko glasanje u našoj istoriji, referenduma 2016. godine. To prisiljava premijera da se preda u međunarodnim pregovorima. „Odbijam da to uradim", rekao je premijer Velike Britanije. Lider opozicionih laburista Džeremi Korbin optužio je Džonsona da igra „prljave igre" kako bi omogućio Bregzit bez dogovora. Kako navodi, njegova partija će podržati izbore kada zakon koji sprečava Bregzit bude donet. Korbin navodi da je Džonsonova ponuda izbora kao kada „zla veštica Snežani ponudi jabuku". Šta dalje? Ne zna se. Ukoliko pred Domom lordova bude amandmana, oni će morati da se vrate u Donji dom da poslanici glasaju o njima. Upravo je tu problem - vremenu potrošenom na amandmane, pa je pitanje da li ima dovoljno vremena da zakon bude donet do raspuštanja parlamenta sledeće nedelje. Kada zakon prođe sve faze, onda ga odobrava kraljica, ali pitanje je šta će se sve desiti u narednim danima. Ko su „pobunjenici" Zanimljivo je da je ukupno 21 član Konzervativne partije glasao je za predlog opozicionih laburista. Iz Vlade kažu da će iz vladajuće Konzervativne partije isključiti poslanike koji su u utorak glasanjem „prebegli" na stranu opozicije i da oni neće moći na izborima da se kandiduju kao torijevci. Među „pobunjenicima" je i Ken Klark, bivši ministar u više vlada, koji kaže da više ne prepoznaje Konzervativnu partiju. „To je Bregzit partija, samo dorađena", rekao je on za BBC. Među pobunjenicima su i Filip Hemond koji je do 24. jula bio ministar finansija, bivši ministar pravde Dejvid Gauke, unuk Vinstona Čerčila - Nikolas Soums i Rori Stjuart koji je nedavno izgubio od Džonsona u borbi za lidera partije. Nikolas je izjavio da će završiti poslaničku karijeru ako budu održani vanredni izbori. Rekao je da njegova odluka da se pobuni nije bila jednostavna, ali da se snažno protivi izlasku bez dogovora. Nekoliko sati pre glasanja u utorak, vlada je već izgubila većinu potrebnu za rad kada je poslanik torijevaca Filip Li prešao u Liberalne demokrate. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk