Bosna i Hercegovina: Skoro polovina stanovništva živi u inostranstvu
Migracije su jedna od tema koja izaziva najviše podela u društvu.
Imigranti čine svega četiri odsto svetske populacije Ali, neki pokazatelji o kretanju ljudi širom sveta će vas možda iznenaditi. Sa 45 odsto stanovništva koje je napustilo državu, Bosna i Hercegovina je na vrhu liste zemalja po procentu onih koji su otišli u odnosu na ukupan broj stanovnika. Slede je Zelenortska ostrva i Albanija. Albaniju je do sada napustilo oko 40 odsto stanovnika, prema podacima iz 2017. godine. Migranata je - malo Manje od četiri odsto svetske populacije, međutim, ne živi u matičnoj državi. „Dosta se govori o eksploziji migranata, ali cifre govore drugačije", kaže za BBC francuski demograf Žil Pizon. Zbog čega građani odlaze iz Banja Luke Pizon, istraživač saradnik u Nacionalnom institutu za demografska istraživanja u Parizu, autor je nove studije o globalnim migracijama. Jedan od glavnih zaključaka njegove studije je da postoji velika razlika između onoga što o migracijama pokazuju dostupni podaci i onoga što ljudi misle. Kao primer, Pizon navodi migrantsku i izbegličku krizu iz 2015. godine koju je pokrenuo građanski rat u Siriji. „Uprkos velikom obimu, naročito u Evropi, tokovi migranata od 2015. godine izazvani konfliktima na Bliskom Istoku, nisu značajno promenili globalnu sliku međunarodnih migracija", kaže Pizon. „Ujedinjene nacije su procenile da je u svetu 2017. godine bilo 258 miliona migranata, što je samo mali deo svetske populacije, odnosno oko 3,4 odsto." „Proporcionalno gledano, odnos imigranata i opšte populacije samo je malo porastao poslednjih decenija - pre 30 godina 1990. iznosio je 2,9 odsto, a 1965. godine 2,3 odsto. To se verovatno samo malo promenilo u poslednjih sto godina", dodaje. Najviše ljudi koji su napustili matične države živi u Sjedinjenim Američkim Državama - 49,8 miliona ljudi, pokazuju podaci iz 2015. godine. Oni čine nešto više od 15 odsto stanovnika SAD-a. Međutim, podaci pokazuju da najveći procenat imigranata u ukupnoj populaciji imaju Ujedinjeni Arapski Emirati - osam miliona imigranata čini više od 88 odsto stanovništva te zemlje. Ova država oslanja se na kvalifikovanu i nekvalifikovanu radnu snagu koja dolazi iz inostranstva. Procenjen broj imigranata na svetu (2017) 258 millionaljudi živi van matične države i čine 3,4%ukupne svetske populacije Procenat u populaciji 1990. godine2.9% i 1965. godine 2.3% Novi trendovi Studija ističe i da se kretanje migranata na svetskom nivou promenilo tokom poslednjih deset godina. Pizonovo istraživanje pokazuje da se danas ljudi uglavnom kreću sa juga na jug - odnosno ljudi rođeni u zemljama u razvoju se sele u druge zemlje u razvoju. Mnogi Avganistanci žive u Pakistanu Tokom 2017. godine, njihov broj premašio je broj ljudi koji iz siromašnijih odlaze u bogatije zemlje. Tri evropske države su među prvih deset sa najvećim procentom imigranata: Švajcarska, Velika Britanija i Španija. Studija pokazuje da je Španija relativno nova destinacija za one koji napuštaju zemlje porekla. „Španija je bila država iz koje su ljudi odlazili sve do kraja 1980-ih godina. Sada je to država gde 13 odsto populacije čine imigranti, što je gotovo isto kao SAD", ističe Pizon. Među zaposlenima u UAE najviše je imigranata Raštrkani Bosanci Ali, šta je sa zemljama koje ljudi masovno napuštaju? Nije iznenađujuće da je Indija, jedna od najmnogoljudnijih zemalja na sveta, na vrhu liste zemalja po broju onih koji su emigrirali. Oko 16 miliona Indijaca živi u inostranstvu - nešto više od jedan odsto stanovništva. Sledi Meksiko sa 12.5 miliona ljudi, što znači da svaki deseti Meksikanac živi van matice. Međutim, ova lista izgleda dosta drugačije kada se broj iseljenika uporedi sa ukupnim brojem stanovnika. Pored Bosne i Hercegovine, države sa 3.5 miliona stanovnika od kojih skoro polovina živi van zemlje, na listi zemalja iz kojih je otišao najveći procenat ljudi su i Portugal, Bugarska, ali i Velika Britanija. „Cilj studije nije bio da državama govori šta treba da rade kada su u pitanju njihove imigracione strategije, nego da predstavi širu sliku i različite perspektive", kaže francuski akademik. „Pitanje imigranata postalo je osetljivo pitanje u nekoliko država i postoji mnogo neopravdanog straha." Pizonova studija pruža podatke i o zemljama koje su istovremeno i zemlje u koje se masovno dolazi, ali i odlazi. Jedan od primera je Velika Britanija gde je pitanje imigranata odigralo značajnu ulogu tokom kampanje za Bregzit.