Amerika, upad u Kongres, Ustav: Može li Trampu ranije da se završi mandat na osnovu 25. amandmana
Američkom predsedniku Donaldu Trampu preostalo je još manje od dve nedelje mandata, ali demokrate i Odbor za pravosuđe Predstavničkog doma traže da mu se okonča ranije, nakon što su njegove pristalice u sredu nasilno upale u američki Kongres.
Oni optužuju Trampa da je podstakao pristalice da napadnu zgradu koja se smatra simbolom američke demokratije. U neredima je poginulo četvoro ljudi, a peta žrtva je policajac Brajan Siknik, koji je u četvrtak uveče preminuo od posledica povreda zadobijenih tokom dežurstva za vreme sukoba, saopštila je policija. Tramp treba da napusti funkciju 20. januara, kada će pobednik novembarskih izbora Džo Bajden položiti zakletvu. Ali mnogi, među kojima je i predsedavajuća Predstavničkog doma Kongresa Nensi Pelosi, traže da Tramp napusti Belu kuću pre toga. Iako je verovatnoća za to mala, postoje načini na koje bi Tramp mogao da dobije naređenja da napusti predsedničku funkciju pre isteka mandata. 25. amandman američkog Ustava U pismu potpredsedniku Majku Pensu, pojedini političari ga pozivaju da preduzme korake za smenjivanje Donalda Trampa, rekavši da je počinio čin pobune i „pokušao da podrije demokratiju". Rasprava se usredsredila na 25. amandman američkog Ustava, prema kome je smena predsednika sa vlasti dozvoljena, privremeno ili trajno. Kako bi to funkcionisalo? Dvadeset peti amandman Ustava omogućava potpredsedniku da postane vršilac dužnosti predsednika kad predsednik nije sposoban da obavlja dužnosti, na primer, zbog neke fizičke ili mentalne bolesti. Deo amandmana o kom se govori je odeljak četiri, koji omogućava potpredsedniku i većini kabineta da proglase predsednika Trampa nesposobnim da obavlja dužnosti. Potpredsednik Majk Pens (levo) preuzeo bi funkciju vršioca dužnosti ako budu ukinuta ovlašćenja Donaldu Trampu Oni bi morali da potpišu pismo predsednicima Predstavničkog doma i Senata u kom se predsednik proglašava nepodobnim za upravljanje zemljom ili nesposobnim za „sprovođenje moći i obavljanje dužnosti u sklopu svog položaja". U tom slučaju, potpredsednik Majk Pens bi automatski preuzeo tu dužnost. Predsednik dobija priliku za pisani odgovor i, ukoliko ospori taj zaključak, onda je na Kongresu da donese konačnu odluku. Svako glasanje u Senatu i Predstavničkom domu koje naređuje smenu predsednika zahteva dvotrećinsku većinu. Sve dok se ovo pitanje ne reši, potpredsednik će služiti kao predsednik. Predsedavajuća Predstavničkog doma KongresaNensi Pelosi uvela je zakon zasnovan na 25. amandmanu kada je dijagnostikovano da je Tramp zaražen korona virusom Rasprava o pozivanju na 25. mandat takođe je pokrenuta nakon što je predsedniku Trampu postavljena dijagnoza Kovida-19 u oktobru prošle godine, iz zabrinutosti da je suviše bolestan da bi upravljao zemljom. Negde u to vreme, predsedavajuća Predstavničkog doma Kongresa Nensi Pelosi ozvaničila je zakon zasnovan na 25. amandmanu na osnovu kog je formiran odbor za procenu predsednikove sposobnosti da obavlja dužnost. Pogledajte video: Napad na Kongres, ubistva, haos Naoružane pristalice predsednika Trampa upale su u zgradu Kongresa. Da li je već upotrebljen ranije? Dvadeset peti amandman je ratifikovan 1967. godine, četiri godine posle ubistva Džona F. Kenedija, a njegova namena bila je da reši pitanje predsednikove sukcesije ukoliko preddsednik bude onemogućen da obavlja dužnost. Republikanski predsednik Ronald Reagan preneo je ovlašćenja na potpredsednika na osam sati 1985. godine, dok je imao operaciju I iz tog razloga, veliki broj predsednika upotrebio je taj amandman - konkretno njegov odeljak broj tri - koji im omogućava da privremeno predaju vlast potpredsednicima. Predsednik Džordž V. Buš je 2002. i 2007. godine predao dužnost potpredsedniku kad je bio uspavan tokom rutinske kolonoskopija. Predsednik Ronald Regan je uradio isto 1985. godine kad je završio u bolnici da bi operisao rak. Ali do danas, nijedan aktuelni predsednik nikad nije bio trajno uklonjen sa položaja uz pomoć 25. amandmana. Opoziv (impičment) Čuli su se i pozivi za pokretanje drugog predsedničkog opoziva Trampa. Demokratska kongresmenka iz Minesote Ilhan Omar najavila je da priprema argumente za opoziv, a sve veći broj njenih kolega iz redova Demokratske stranke izražava joj podršku. Procedura za opoziv Donalda Trampa već je jednom pokrenuta - to je učinio Predstavnički dom pod kontrolom demokrata u decembru 2019. godine, zbog optužbi da je na neprimeren način zatražio pomoć od Ukrajine kako bi povećao svoje šanse za reizbor. Protiv njega su iznesene dve optužbe - zloupotreba moći i ometanje rada Kongresa - ali ga je kasnije oslobodio Senat, koji su kontrolisali republikanaci. On je tek treći američki predsednik protiv koga je pokrenut opoziv. Pokrenuti proces opoziva znači izneti optužbe u Kongresu koje će činiti osnovu za suđenje. Američki Ustav navodi da predsednik „mora da bude smenjen po opozivu, i pod presudom, za izdaju, podmićivanje i druge teške zločine ili prestupe." To je politički proces, pre nego krivični. Teče u dva stadijuma - razlozi se iznose pred Predstavničkim domom, odakle se, ukoliko budu prihvaćeni, prosleđuju Senatu na suđenje. Ali tu je neophodna dvotrećinska većina da bi predsednik bio smenjen - a do te tačke se još nikad nije stiglo u američkoj istoriji. Ako bi predsednik Tramp bio smenjen preko procesa opoziva, potpredsednik Majk Pens bi se preselio u Ovalnu sobu. Nijedan predsednik za svog mandata nije doživeo da proces opoziva bude pokrenut dvaput. Ostaje pitanje da li će biti dovoljno vremena da se opozove Donald Tramp pre nego što mu mandat istekne 20. januara, kada će biti inaugurisan novoizabrani predsednik Džo Bajden. Da li Tramp može da pomiluje samog sebe? Dva dana posle upada u zgradu Kongresa, Tramp je osudio nasilje i nasilnike, poručujući im da će „platiti". Takođe se obavezao na mirnu primopredaju vlasti. Pozivajući se na neimenovane izvore, pojedini mediji navode da Tramp razmišljao o pomoćnicima koji bi u poslednjim danima mandata preuzeli njegove dužnosti. Tramp se već suočava sa brojnim istragama, među kojima i pravosudnih organa istrage države Njujork o navodnoj utaji poreza. Da li je ovako nešto uopšte moguće? Kratak odgovor je da ne znamo, s obzirom na kratku formulaciju, ali široku primenu ustava, i činjenicu da bi bilo bez presedana da američki predsednik tako nešto uradi. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk