Politika i korona virus: Virus nestabilnih vlada u regionu
„Nevolja nikad ne ide sama" - često je izreka koja se lako može primeniti na situacije u balkanskim društvima.
Aljbin Kurti i Isa Mustafa ratuju u doba pandemije Pandemija korona virusa na Kosovu, u Sloveniji i Severnoj Makedoniji samo je dolila ulje na političku vatru. Na Kosovu je koalicioni partner premijera Aljbina Kurtija sakupio dovoljno potpisa da pokrene proceduru za njegovu smenu - iako nije prošlo ni mesec i po dana od formiranja vlade. Severnu Makedoniju pandemija je zatekla sa tehničkom vladom na čelu - iako je trebalo da funkcioniše samo sto dana i radi na pripremi izbora, korona virus produžiće joj život. Slovenija je u zdravstvenu krizu ušla sa jednom, a kroz nju prolazi sa drugom vladom - nestabilnu koaliciju Marjana Šareca smenila je koalicija Janeza Janše koji treći put dolazi na vlast. U godini koju će u celom svetu obeležiti korona virus, parlamentarne izbore su već odložile Srbija i Severna Makedonija, dok je druga polovina godine rezervisana za izbor poslanika u Crnoj Gori i Hrvatskoj. Slučaj Kosova Gotovo šest meseci posle izbora u oktobru 2019. godine, koliko je i zakonski rok, trajali su pregovori dve najjače stranke na Kosovu, pokreta Samoopredeljenje Aljbina Kurtija i Demokratskog saveza Kosova (DSK) Ise Mustafe, o formiranju vlasti. Posle mnogo teških reči i razmenjenih optužbi, dogovorili su se da mogu za isti sto, ali je nešto više od mesec dana kasnije na Kosovu identifikovan prvi slučaj obolelog od korona virusa. „Partneri u vlasti su na prvo mesto stavili njihove interese. „Znali smo da će koalicija imati problema u funkcionisanju zbog raniji animoziteta, ali ljude frustrira što su se problemi pojavili u vanrednoj situaciji zbog širenja korona virusa", kaže za BBC na srpskom novinarka iz Prištine Serbeze Hadžiaj. Probleme je izazvalo pitanje ukidanja taksi na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine - predsednik Kosova Hašim Tači i lider DSK Mustafa traže da se takse ukinu odmah i bezuslovno, dok premijer Kurti najpre ukida takse na sirovine i najavljuje ukidanje ostalih taksi 1. aprila uz uvođenje nedefinisanih mera reciprociteta. „Tači je iskoristio krhkost koalicije DSK i Samoopredeljenja da bi potpalio vatru krize među partnerima. „Ukidanje taksi na proizvode iz Srbije bio je samo izgovor, ne samo za Tačija, nego i za DSK - u pozadini tenzija krije se i nemogućnost američkog posrednika da iza zatvorenih vrata sklopi sporazum predsednika dve zemlje", kaže Hadžiaj. Kurti je na izbore izašao sa suprugom Ritom Augestad Knudsen i ćerkom Konačno, politička kriza spojila se sa zdravstvenom kada je predsednik Tači zatražio uvođenje vanrednog stanja zbog borbe protiv korona virusa, što je premijer Kurti odbio, ali je njegov ministar unutrašnjih poslova podržao inicijativu koja bi Tačiju dala daleko više ovlašćenja. Takav potez doveo je do smene ministra policije, koji je i potpredsednik DSK, pa je ova stranka prelomila i sakupila dovoljno potpisa za rušenje vlade Aljbina Kurtija - u kojoj i sama sedi. „U teškom trenutku, kada je nacionalno jedinstvo potrebnije nego ikad, premijer Kurti i predsednik DSK Isa Mustafa bore se oko pokretanja postupka za izglasavanje nepoverenja vladi. „Što se tiče pandemije, čini se da to sve ne utiče mnogo - Ministarstvo zdravlja i ostala tela rade, ali nije jasno kako će se to nastaviti u slučaju izglasavanja nepoverenja vladi, a to je scenario koji niko ne želi da vidi", zaključuje Hadžiaj. Ovakav zahtev DSK trebalo bi da se nađe na dnevnom redu Skupštine Kosova tokom ove sedmice, a moguće je čak i da se zasedanje održi na otvorenom jer bi tako bilo zdravstveno bezbednije. Zgrada Vlade Severne Makedonije biće produženi dom za tehničke ministre Slučaj Severne Makedonije Vanredno političko stanje za Severnu Makedoniju je - redovno stanje u predizbornom periodu. Politička kriza u ovoj zemlji, koja je kulminirala 2016. godine kada je tadašnji opozicioni Socijaldemokratski savez Makedonije (SDSM) tražio odlazak sa vlasti VMRO-DPMNE, rešena je i kroz formiranje prelazne vlade na sto dana pre izbora. Kada su se približili ovogodišnji izbori, premijer Zoran Zaev podneo je ostavku, na čelo tehničke vlade došao je ministar unutrašnjih poslova Oliver Spasovski. U takav kabinet ušli su i predstavnici opozicije, sa željom da „iz prvih redova" obezbede uslove za regularno glasanje. Ipak, na mesec dana pre izbora, postalo je jasno da uslova za glasanje neće biti, ali ne zbog politike. Odlukom predsednika Steve Pendarovskog, izbori zakazani za 12. april su odloženi, a tehničkoj vladi data su šira ovlašćenja da se bori sa pandemijom virusa. „Na terenu, funkcioneri vlade - i oni koji su iz vladajuće stranke, i oni koji su iz opozicije - deluju usaglašeno, pojavljuju se zajedno na konferencijama za medije, zajedno sprovode kontrole za vreme policijskog časa i, u suštini, šalju slične ili skoro iste poruke", opisuje rad produžene tehničke vlade novinar Nove Makedonije Aleksandar Srbinovski. Ipak, politička borba nije prestala - kako kaže Srbinovski, vode je lideri dve najveće partije: predsednik SDSM Zoran Zaev i lider VMRO-DPMNE Hristijan Mickoski. Dok vlada funkcioniše relativno skladno, političari upravo teme iz zdravstva koriste za partijski obračun. „Oni imaju konferencije u kojima se međusobno napadaju ko je bio u pravu za koju meru za borbu sa korona virusom, ko je prvi izneo ideju, a ko ju je ukrao. „Lideri su počeli i sukob oko nabavke respiratora - da li je tender bio kako treba i kakve su bile cene proizvoda koji država želi da kupi", kaže Srbinovski. Slučaj Slovenije Krhka vlada sa brojim malim strankama, koju je sastavio nekadašnji komičar Marjan Šarec, ni pre velikog zdravstvenog izazova nije uspela da prebrodi političke izazove. „Šareca je vlasti koštalo to što je vladao manjinskom vladom - ponestalo mu je glasača u parlamentu i raspala se koalicija. „On je, kao liberal, paktirao sa ultralevičarima, a kad su ga oni napustili - obratio se evroskepticima i ultranacionalistima Zmaga Jelinčića uz čiju pomoć je na kraju vladao, pa i doneo budžet Slovenije", kaže novinar slovenačkog Reportera Gašper Petovar. Raspad vladajuće koalicije konačno je dočekao Janez Janša, predsednik pojedinačno najsnažnije partije u parlamentu, Slovenačke demokratske stranke (SDS) pa je krajem februara objavio da će se u Ljubljani menjati vlast. Kriza sa korona virusom u susednoj Italiji tada je bila - samo u naznakama. „Marjan Šarec je najpre krajem februara javno govorio da ne treba stvarati paniku, da su stvari sa virusom ozbiljne, ali nije ništa ozbiljno urađeno. „Već početkom marta, on je tražio zatvaranje granica do koga nije suštinski ni došlo - dolaskom nove vlade na vlast, stvari su se počele menjati", objašnjava Petovar. Situacija sa virusom bila je sve ozbiljnija, ali je Janez Janša primao čestitke uz rukovanja i 3. marta ove godine Od koalicije koja je formirana da bi bila protiv njega, jer su se gotovo sve stranke ujedinile da on ne bi došao na vlast posle izbora 2018. godine, Janša je stvorio vladu u koju su ušle Moderna stranka centra Mira Cerara, Nova Slovenija Mateja Tonina i Demokratska partija penzionera Aleksandre Pivec. „Prema najnovijim rejtinzima, Šarecu pada podrška, a raste Janši i SDS-u - i oni koji ne vole Janeza Janšu, vide da se bolje snašao na funkciji u vreme krize jer je njemu potrebna vanredna situacija da bi dobro radio. „Šarec je pokazao da nema kapacitet da vlada na državnom nivou, iako su mnogi tvrdili da će vlada opstati sve četiri godine." Aktuelnom sazivu slovenačkog parlamenta ostala je još polovina mandata, dok novinar Gašper Petovar veruje da bi Janšin kabinet mogao da potraje do samog kraja. „Ovo je vreme bez ideologije - politička pitanja se ne otvaraju, svima je cilj da što manje Slovenaca umre zbog korona virusa. „To može pomoći vladi da potraje, kao što će joj pomoći i činjenica da Slovenija preuzima predsedavanje Evropskom unijom, a nepisani je običaj da se vlade tada ne ruše", ukazuje Petovar na povoljne okolnosti. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk