Sutkinja Gersdorf u Poljskoj protivi se zakonu o penziji
Sutkinja poljskog Vrhovnog suda stigla je dan posao, okružena stotinama ljudi koji su joj pružali podršku u odbijanju da se povinuje kontroverznom zakonu, po kome će više desetina viših sudija otići u ranu penziju.
Pristalice sutkinje su se okupile ispred zgrade Vrhovnog suda Margorzati Gersdorf, 65, rečeno je da napusti svoje radno mesto u utorak, a već od ponoći njena zamena je stupila na tu poziciju. Ona je opisala reforme, koje podrazumevaju da se sudija penzioniše sa 65 umesto sa 70 godina kao „čistku" Poljski premijer je branio odluku vlade da sprovede reforme. „Svaka članica Evropske unije ima pravo da razvija sudstvo u skladu sa svojom tradicijom," Mateuš Moravijecki je rekao u govoru Evropskom parlamentu u sredu. Ovom odlukom će 40 odsto sudija Vrhovnog suda biti izbačeno, a objašnjenje vlade za ovaj potez je da se time jača borba protiv korupcije i očekuje se da će biti zamenjene sudije koje su aktivne još od doba komunizma, koji je doživeo krah 1989. godine. Poljska zaustavila ruske lažne vesti Gej gradonačelnik uzdrmao političku scenu u Poljskoj Malgorzata Gersdorf optužila je vladu da sprovodi čistku pod maskom reforme zakona o penziji U ponedeljak, EU je pokrenula proces protiv poljske desičarske vlade, uz tvrdnju da ovakav zakon podriva nezavisnost sudstva. Neki poslanici u Evropskom parlamentu su tokom govora poljskog premijera držali transparente na kojima je pisalo „vladavina prava". „Ako postoji sistemska pretnja vladavini prava, ne smemo da skrećemo pogled" rekao je komesar EU Valdis Dombrokovskis. „Ne možemo da kažemo da se to tiče samo jedne države." „Tako da ako je podela vlasti oslabljena u jednoj zemlji ili ako je još gore nezavisnost sudstva ugrožena u drugoj, to je evropsko pitanje, a tiče se celokupne zajednice." Organizovani su protesti u nekoliko poljskih gradova protiv ovih reformi u utorak, između ostalog i ispred Vrhovnog suda u Varšavi. Nekoliko stotina demonstranata vratilo se u sredu ujutru da pozdravi profesorku Gersdorf na dolasku na posao, uzvicima „Ustav!" i „Mi smo s vama". Nekoliko kolega je stajalo pored nje dok se obraćala demonstrantima, obećavši im da će braniti vladavinu prava. Šta je suština sukoba? Novi zakon nameće novu starosnu granicu za odlazak u penziju za sudije, a to je 65 godina. Da bi produžili radni staž, neophodno je da dobiju pristanak predsednika. Sudije imaju vremena do utorka da se prijave, ako žele da ostanu da rade. Dvadeset sedam sudija od ukupno 73 sudije u Vrhovnom sudu ima više od 65 godina. I dok su se neki prijavili da ostanu zaposledni, poljski mediji izveštavaju da profesorka Gersdorf je među 11 sudija koji su to odbili da urade. Kao glasni kritičar vladajuće Partije prava i pravde, ona insistira da ostane, u skladu sa ustavom, na svom radnom mestu do 2020. Ovaj potez vlade je opisala kao „čistku u Vrhovnom sudu, pod maskom reforme zakona o penzijama". Ona se srela s predsednikom Andžejom Dudom u utorak. Uprkos njenom protivljenju, savetnik predsednika kasnije je izjavio da će biti naterana da ode penziju i da će je od ponoći zameniti sudija, koga je postavio predsednik Duda, koji je saveznik Partije prava i pravde. Poljska se suočava sa uličnim protestima Adam Iston, BBC vesti, Varšava Ulični protesti u znak podrške Malgorzate Gersdorf će najverovatnije postati veći, ali ova vlada je preživela velike demonstracije u prethodne dve godine. Profesorka Gersdorft kaže da poljski ustav garantuje da i dalje ima mandat i da planira da ostane na svom radnom mestu. To će izazvati neku vrstu nereda i neprijatnosti u odnosima s novim predsednikom vrhovnog suda koga je postavio predsednik Duda. Reforma Vrhovnog suda, koju sprovodi vladajuća partija, predstavlja poslednju veliku izmenu u domenu sudstva i deluje da vlada želi da to sprovede, bez obzira na tvrdnje Evropske komisije, Ujedinjenih nacija, Saveta Evrope, pravnih udruženja iz Amerike i Evrope, da ove reforme nisu u skladu s evropskim standardima. Varšava ima jedan mesec da odgovori na zamerke EU, pre nego što će reforme biti sprovedene u potpunosti. Očekuje se da će jedno vreme biti jakih protivljenja, ali predsednik Partije prava i pravde, Jaroslav Kačinski, veruje da će vlada istrajati. Šta su zamerke EU? sudija, koji su potekli iz komunističkog perioda, koji je propao 1989. Međutim, EU zamera da sudije ne mogu da traže reizbor, ako im predsednik odbije zahtev. A on ne mora da daje nikakve razloge zašto je doneo takvu odluku. Izvršno telo Evropske unije, Evropska komisija dala je Poljskoj mesec dana, što je kraće od uobičajenih dva meseca, da odgovori na pravne zamerke. Poljski ministar spoljnih poslova Jaček Čaputović rekao je da će zakon ostati na snazi i da vlada „veruje da je u potpunosti u pravu".