Palme u Beogradu: Da li je egzotičnom drveću mesto na Kalemegdanu
Šetate Kalemegdanom - od pogleda na ušće kod sveže restauiranog spomenika Pobednik, nastavljate obilazak srednjovekovne tvrđave, izlazite u park i stazama između redova lipa, bagrema, kestena i hrasta krećete ka zoološkom vrtu. I onda naletite na palme.
Palme na Kalemegdanu Sadnja palmi u Beogradu iznenadila je mnoge koji su se zapitali da li će preživeti beogradsku klimu i da li im je uopšte mesto u gradu bez mora. Iz Botaničke bašte „Jevremovac" u Beogradu kažu za BBC na srpskom da vrsta palme Trachycarpus fortune - Visoka žumara - raste u zemljama sa mediteranskom klimom koja podrazumeva drugačiju vlažnost vazduha i blaže zime nego u Beogradu. „Ove palme su živele sigurno više od 10 godina u jednoj klimi i trebaće im vremena da se adaptiraju na ovu našu", kažu iz Botaničke bašte. Odakle palme na Kalemegdanu Ovo je prvi put u Beogradu da su na javnoj zelenoj površini zasađena stabla palmi, navodi se u saopšenju komunalnog preduzeća „Zelenilo Beograd". Šest sadnica visokih 3,5 metra donete su iz Španije i zasađene ispred paviljona Cvijete Zuzorić na Kalemegdanu. U saopštenju piše i da „smo poslednjih godina svedoci promene klime, odnosno da su zime u Beogradu postale blage i bez ekstremno niskih temperatura" i da je sadnja palmi, koje do sada nisu bile karakteristične za ovo podneblje, sada moguća. Ova vrsta Visoke žumare raste i u Botaničkoj bašti, ali u stakleniku. „Imamo palme iz suptropskih i tropskih predela koje takođe čuvamo unutra, a neke manje primerke iznosimo napolje samo tokom leta", kaže Marija Jončić, stručnjakinja za otvorene prostore i diplomirana inženjerka pejzažne arhitekture iz zelene oaze Beograda. Palmi već ima u Beogradu, ali... Iz JKP Zelenila Beograd navode da se u privatnim vrtovima u Srbiji već godinama unazad uspešno gaje palme, banane i masline kao i da „ova vrsta palme podnosi niske temperature, do -15 stepeni Celzijusa". Da egzotične biljke nisu neuobičajene u srpskim baštama i na terasama potvrđuju i iz Botaničke bašte, ali dodaju da treba gledati sklop ostalih biljaka koje se nalaze u okruženju. „Na Kalemegdanu raste vegetacija flore Balkana i ove egzotične palme se baš i ne uklapaju u trenutni pejzaž", kaže Jončić. Ona smatra da izgled palmi „ne ide" uz stare domaće drvenaste vrste koje rastu na ovom mestu. Neke od tih vrsta stare su i više od 100 godina. Šest palmi na obali Dunava Na društvenim mrežama već dva dana se diskujtuje o tome da li će palme preživeti „ljutu" beogradsku zimu. Neki se šale da je možda u planu izgradnja Beograda na moru, pa otuda sadnja palmi. Bilo je i šala na račun političara iz Jagodine Dragana Markovića, čiji je nadimak Palma. Možda će vas zanimati i video o tome da li drveće ume da govori Drveće krišom priča - i evo šta kaže Da li ima palmi u gradovima poput Beograda Bez obzira na klimatske promene, na javnim površinama u gradovima koji nemaju mediteransku klimu nije uobičajno saditi palme, kažu iz Botaničke bašte. Dodaju da nemaju informaciju da neki drugi evropski grad, s klimatskim uslovima poput Beograda, ima zasađene palme u nekom parku ili na javnoj površini. Mnoge francuske gradove, kao što su Tuluz i Lion 2004. godine zahvatila je „letnja groznica" kada je na javnim mestima „osvanulo" stotine palmi u saksijama na veštački napravljenim plažama. Najveća veštačka plaža sa palmama i drugim egzotičnim biljem Paris Plages napravljena je 2002. godine na Seni i to je mesto gde Parižani dolaze da se rashlade tokom vrelih letnjih dana. Manje verzije ovakve plaže imaju i Brisel, Milano, Berlin i Budimpešta. Zasadite biljke koje će pomoći pčelama Pčele su ugrožene korišćenjem pesticida i modernom poljoprivrednom proizvodnjom. Kako se ove biljke čuvaju tokom zime Iz JKP „Zelenilo" su najavili da će palme tokom zimskih meseci biti zaštićene povezivanjem krošnje i zaštitom debla od niskih temperatura. Ovaj način čuvanja biljaka se često primenjuje kada nema mogućnosti da se one unesu u zatvorenu prostoriju, kaže Jončić. „Tada se koristi trska, folija i agrotekstil da se krošnja skupi i na taj način odbrani od nepovoljnih klimatskih uslova", dodaje ona. U beogradskoj zelenoj oazi manje primerke tokom leta iznose napolje, jer im prija klima, ali ih tokom zime unose u staklenik, jer napolju ne bi opstale. „Iako ove palme sigurno žive više od 10 godina, trebaće ima vremena da se adaptiraju na ovu našu klimu, kao i svaka biljka uostalom", ističe Jončić. Ima li još opasnosti za palme u Beogradu? Promena klime nije jedina opasnost koja preti španskim palmama u Beogradu. Iz Botaničke bašte kažu da broj fitopatoloških - biljnih - bolesti iz godine u godinu raste. Navode primer gusenice koja je prethodnih godina napadala šimšire i koja je evoluirala i sada napada i druge lisnate vrste. Pre nekog vremena su tu vrstu gusenice otkrili i na drvetu kafe koje raste u bašti. „Svaka biljka je u opasnosti bez obzira na vrstu", zaključuje Jončić. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk