Srpska zastava od petokrake do svatova: „Ni na skupštini po pravilima"
Pre tačno sto jedne godine iznad Bele kuće viorila se srpska zastava - to parče tkanine velikog simboličkog značaja.
Da li znate da zastava Srbije ne sme da dodirne pod Vek kasnije, iako većina građana Srbije zna koje tri boje sadrži, mada možda ne i raspored, mnogi ne znaju da postoje brojna pravila koja određuju kada i kako je možete koristiti. Jedan pedesetosmogodišnji čovek iz sela u blizini hrvatskog Daruvara je kažnjen, jer je na krov svinjca stavio staru zastavu Socijalističke Republike Hrvatske sa petokrakom, dok zvanična hrvatska trobojka ima isti raspored boja, ali sa šahovnicom. U Srbiji ne postoji formalna zabrana korišćenja starih zastava, dok se strana zastava može koristiti samo ako je uz nju i zastava Srbije, kaže za BBC heraldičar Dragomir Acović. Trobojku, osim na državnim ustanovama, školama i fakultetima, muzejima i bibliotekama, možete videti čak i na nekim benzinski pumpama. Koriste je navijači na tribinama, građani na političkim skupovima, kao i svatovi na svadbama, gde je nosi barjaktar. „Budi lepe emocije" Za mnoge ona nije za jednokratnu upotrebu. „Volim da istaknem zastavu na balkonu za Sretenje - Dan državnosti Srbije", kaže za BBC na srpskom Pavle Anđelić iz Valjeva. Kao ravnogorac, kod kuće ima, pored državne zastave sa grbom i krunom, ima i zastave četničkog pokreta. Kada ih ne koristi, sve stoje lepo spakovane. „Lepo mi je da stavim i one male zastave na kola. Na antenu prikačim našu trobojku kad idem u Beograd, neka misle `evo ga seljak iz Valjeva`", ističe on ponosno. Za Pavla je srpska zastava državni simbol koji budi lepe emocije i zato mu je drago što je koriste i Srbi u Hrvatskoj ili Crnoj Gori. Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu Treba praviti razliku između narodne zastave koja je samo horizontalna trobojka sa crvenim, plavim i belim poljem i državne zastave koja uz to ima i grb, Po zakonu, narodna se koristi prilikom proslava, svečanosti i drugih kulturnih, sportskih i sličnih manifestacija, dok državnu upotrebljavaju samo državni zvaničnici i sportski nacionalni timovi. „Kad vidite srpsku zastavu u Srbiji to vas ne pogađa ništa posebno, ali kad je vidite u Nemačkoj ili Austriji, ona probudi nešto lepo u vama", dodaje Pavle. Kako treba koristiti zastavu? „Upotrebu zastave - zakon vrlo precizno definiše. Praksa, pak, nema nikakve veze sa zakonom", ističe Acović. Zastava Republike Srbije je pravougaona u razmeri 3:2 (dužina prema visini), piše u Zakonu o izgledu i upotrebi grba, zastave i himne Republike Srbije. „Ne sme biti izložena tako da dodiruje tle, niti kao podloga, podmetač, prostirka, zavesa ili draperija. „Zastavom se ne mogu prekrivati vozila ili drugi predmeti, niti se mogu ukrašavati konferencijski stolovi ili govornice, osim u formi stone zastavice", navodi se u zakonu. Takođe, zabranjeno je koristiti oštećene ili nepodobne zastave. Ovaj dokument predviđa i da se zastava ističe po danu, dok je noću dozvoljeno samo ako je adekvatno osvetljena. Prepoznajete li zastavu Srbije? Da li se to poštuje? Ne, dramatično je pogrešan način na koji je državne ustanove koriste, ističe Acović. „Zastava onako kako se vije na brojnim zvaničnim mestima predstavlja ne samo zloupotrebu, već i uvredu za zastavu i zemlju koju predstavlja", navodi Acović. Kao primer „fantastičnog spektakla gluposti" navodi prilagođavanje zastave jarbolu. „Osnovno merilo kako zastava treba da se koristi kod naših ljudi je `imamo takvu motku`", objašnjava Acović. To je na nivou komičnog, a pre svega tragičnog, dodaje. Zastava mora da se vije upravno, pod 90 stepeni u odnosu na jarbol, navodi heraldičar. Državna zastave ispred Narodne Skupštine vijori se na državni praznik i tokom zasedanja Ipak, to nije slučaj ni ispred Narodne skupštine. „Zastava ispred skupštine je ostatak nekih starih vremena. Arhitekti tog zdanja Nikolaju Krasnovu bilo je zgodno da nacrta zastavu kako se vijori, ovako kako je danas", objašnjava Acović. Kaže da su kasnije službenici živeli u uverenju da će nešto da promene u izgledu na koju su navikli, ako stave zastavu onako kako zakon propisuje. „Skupština je samu sebe oslobodila obaveze da zastavu istakne onako kako je propisala zakonom". Kačenje zastave po dužini, paralelno sa jarbolom, takođe je pogrešno, dodaje Acović. „Korišćenje motki koje su koncipirane za reklamne banere i teraju da pruge idu po vertikali - u obliku vešala, to je u normalnom svetu teško zamislivo", ističe on. On navodi da građani, na drugi način, mimo zakona, koriste zastavu, upotrebljavajući onu državnu sa grbom. „Kada je nedavno vraćen ovaj grb iz 1882. ljudi su to sa oduševljenjem prihvatili, pa su počeli da ga stavljaju gde god im je srcu bilo milo. Ali to nije nikakva uvreda za zastavu i zemlju, čak, naprotiv", ističe Acović. „Nadležni ne kontrolišu" Kada je reč o korišćenju prljavih ili nepodobnih zastava, on kaže da se na ulici „može videti sve i svašta, toliko da neke zastave prepoznate samo po tome što su na jarbolu". „Problem je što nadležne inspekcije to ne kontrolišu. Kada bi počelo kažnjavanje, to bi se brzo promenilo", dodaje. Na isti način, smatra, ne bi bilo sankcija ni da neko iznese samo američku ili neku stranu zastavu, iako to zakon ne dozvoljava. „Mišljenje za korišćenje zastave daje Zakonodavstvo Vlade Srbije, a naša Upravna inspekcija nadzire primenu, ali samo na državnim organima, ne za građane", kaže Jelena Parezanović, portparolka ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branka Ružića. „Nov Zakon o komunalnoj miliciji daje ovlašćenja milicionerima da kontrolišu upotrebu državnih simbola za građane. On je nedavno donet i komunalci odgovaraju direktno gradu ili opštini", kaže ona za BBC. Zanimljivosti iz regiona Kad sve građani koriste zastave? „Kad god imaju svadbe, proslave ili kad putuju kod prijatelja u inostranstvo, ljudi vole da nose na poklon zastavu", odgovara za BBC Branka Kovač. Njena firma Poslovna žena snabdeva brojne državne institucije, ambasade i građane zastavama raznih vrsta i svih zemalja sveta. Svečane zastave izrađuju se, kaže, od duplog satena, dok se one za spoljnu upotrebu prave od sintetike - da mogu da podnesu vetar i kišu. Životni vek im je oko godinu dana, zavisi od održavanja i vetra. „Znaju momci i devojke da kupuju zastavu kao poklon, kažu da im je to najlepši poklon koji večno traje. Svi vole našu zastavu. Uvek je tako bilo i odnose se sa poštovanjem", ističe Kovač. Građani i dalje vole zastavu sa petorkakom Petokraka ili kruna? Danas pored ovakvih firmi koje se bave proizvodnjom zastava, nacionalni simbol možete kupiti i na uličnim tezgama. Ipak, pre 10 godina one nisu bile tako pristupačne. Zlatko Maksimović je u Beogradu kupio zastavu sa krunom u prodavnici Srpske pravoslavne crkve, preko puta crkve Svetog Marka. „U to vreme je bilo jako teško naći normalnu srpsku zastavu, posebno sa sloganom za kralja i otadžbinu", navodi Maksimović. Kako kaže, to je uradio iz patriotskih razloga i držao ju je na zidu studentske sobe, ali po potrebi i iznosio napolje - na utakmice i nacionalne proslave. „Držao sam je raširenu jedno vreme, ali se cimerka nervirala, pa sam je skinuo. Onda je ona stavila (postere) Korn i Slipnot da se plašim noću", prepričava Maksimović. Ipak, Kovač koja je u poslu sa zastavama već 35 godina kaže da građani, ipak, i dalje traže i staru zastavu sa crvenom zvezdom u sredini. „Moje iskustvo kaže da više vole petokraku, nego grb. I ja lično više volim tu. To su bila zlatna vremena, lepo smo se slagali, nije bilo bitno koje si nacionalnosti. već kakav je čovek", zaključuje Kovač. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk