Opšti izbori u Velikoj Britaniji: Stvarno jednostavan vodič
Velika Britanija se sprema za opšte izbore koji se održavaju 12. decembra .
Vlada se bira na mandat od pet godina. Ipak, ovo će biti treći opšti izbori od 2012. godine. Koga Britanci biraju? Biće izabrano ukupno 650 poslanika. Na izborima se biraju predstavnici koji će ući u Donji dom britanskog parlamenta. Posao poslanika je da donose zakone, ali utiči i na upravljanje državom - što je posao Vlade. Za razliku od Vlade čije je sedište u Londonu, lokalne vlasti bave se pitanjima kao što su odnošenje smeća i rad škola. Kako funkcioniše glasanje? Na opštim izborima, 46 miliona ljudi ima pravo glasa. Zemlja je podeljena na 650 izbornih jedinica. U svakoj - glasači biraju poslanika koji će predstavljati njihovu izbornu jedinicu. Može da glasa svako ko je napunio 18 godina, britanski je državljanin ili punopravni građanin Komonvelta ili Republike Irske. Stariji su skloniji glasanju od mlađih. Na opštim izborima 2017. godine, glasalo je 59 odsto ljudi starosti između 20 i 24 godine, za razliku od 77 odsto onih starosti između 60 i 69 godina. Međutim, oko dve trećine od 3,1 milion ljudi koji su se registrovali da glasaju od raspisivanja izbora do krajnjeg roka za registraciju bili su mlađi od 35 godina, a više od milion njih bilo je mlađe od 25 godina. Glasa se na lokalnim glasačkim mestima, postavljenim na lokacije kao što su crkve ili holovi škola. Glasači stavljaju krstić na glasački listić pored imena odabranog kandidata i ubacuju ga u zapečaćenu glasačku kutiju. Ko sme da se kandiduje za Parlament? Sme da se kandiduje većina ljudi koji su na dan izbora stariji od 18 godina, imaju državljanstvo Velike Britanije ili su punopravni građani sa zvaničnim boravkom u Komonveltu ili Republici Irskoj. Oni moraju da ostave i 500 funti depozita, koji im neće biti vraćen ukoliko ne osvoje najmanje pet odsto glasova u vlastitoj izbornoj jedinici. Kandidati moraju da ispunjavaju određene uslove - ne mogu da se kandiduju zatvorenici, državni službenici, sudije i pripadnici policije i oružanih snaga. Za 650 poslaničkih mesta ove godine nadmeće se ukupno 3.322 kandidata. Na ovim izborima kandidovao se 91 Dejvid - najpopularnije ime među kandidatima - dok je prvo žensko ime na listi Sara, na 18. mestu - čak 22 kandidatkinje se tako zovu. Kako se biraju pobednici? Poslanik postaje kandidat sa najviše osvojenih glasova u svakoj izbornoj jedinici, čak i ako je za njega glasalo manje od polovine glasača. Većina poslanika predstavlja neku političku stranku, ali ima i nezavisnih kandidata. Svaka partija koja osvoji prostu većinu - 326 poslanika - u Donjem domu, obično formira vladu. Kao posledica britanskog izbornog sistema, na vlast mogu da dospeju partije sa mnogo manje od 50 odsto osvojenih glasova na državnom nivou. Stanje partija pre izbora Parlament 2019: 650 mesta, 326 mandata neophodno za većinu Ukoliko nijedna stranka ne osvoji većinu, ona sa najviše poslanika može da formira koaliciju sa jednom ili više partija. Javnost ne glasa direktno za premijera. Biraju ga poslanici pobedničke stranke, a postavlja ga Kraljica koja je u obavezi da prihvati predlog poslanika. Koja su najveća pitanja na ovim izborima? Detaljni predlozi za sve, od ekonomije, preko odbrane do policije, izlažu se pred svake opšte izbore u manifestima političkih partija. Manifesti se obično objavljuju tokom predizborne kampanje. Ako partija pobedi na izborima, često se na osnovu manifesta ocenjuje koliko je obećanja iz njega uspela da održi. Pitanja koja su važna britanskim glasačima mnogo su se promenila u posednjih nekoliko izbornih ciklusa, pokazuju istraživanja javnog mnjenja. Nacionalna zdravstvena služba (NHS) i imigracija bile su glavne teme koje su najviše brinule glasače 2015. godine. Evropska unija (EU) bila je znatno manji predmet interesovanja. Sada, međutim, Bregzit - izlazak Velike Britanije iz EU - predstavlja veoma važno pitanje. Šta se desilo na poslednjim izborima 2017. godine? Ni konzervativci ni laburisti nisu osvojili dovoljno glasova da formiraju većinsku vladu posle izbora 2017. godine. Konzervativci su bili u prednosti i formirali su partnerstvo sa Demokratskom unionističkom strankom (DUP) kako bi osvojili glasove u Donjem domu parlamenta. Od izbora, konzervativci i laburisti izgubili su poslanike, dok su Liberalne demokrate stekle nove. Drugi dom parlamenta je Dom lordova. Njegovi članovi se ne biraju već ih imenuje kraljica, na savet premijera i imaju titule lordova. Oni ne predstavljaju izborne jedinice i uglavnom ne pripadaju nijednoj stranci. Kada ćemo znati rezultate? Na dan opštih izbora, glasanje se odvija između sedam sati ujutru i deset uveče. Rezultati se saopštavaju tokom čitave noći i narednog dana. Kada je poznat celokupni rezultat, lider pobedničke stranke, ukoliko ona postoji, odlazi u Bakingemsku palatu da traži dozvolu Kraljice za formiranje nove vlade. Jednom kad se to obavi, što je puka formalnost, on se seli u tradicionalni dom premijera u Dauning strit broj 10. On će često izaći ispred ulaza da održi govor o planovima partije za predstojeće godine. Napisao: Ijan Vestbruk, izradili: Dominik Bejli, Stiven Konor i Prina Šah Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk