Briselski pregovori: Ko je Skender Hiseni, koordinator Kosova za dijalog sa Srbijom
U potrazi za koordinatorom pregovora sa Srbijom, zvanična Priština opredelila se za jednog od najdugovečnijih političara na kosovskoj sceni.
Hiseni je na pregovorima Kosova sa Srbijom u Beču 2007. godine bio zadužen za komunikaciju sa javnošću Skender Hiseni ušao je u četvrtu deceniju bavljenja statusom Kosova, pitanjem kome je pristupao sa različitih pozicija - savetničkih, ministarskih, ekspertskih. „On je iznikao iz Rugovinog šinjela. „Ibrahim Rugova je bio oličenje iredentizma i separatizma, ali za razliku od političara koji su potekli iz rata, zasnivao je politiku na demokratskim principima i želeo je da do rešenja dođe pregovorima, a ne nasilno", kaže za BBC na srpskom nekadašnji ministar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanović. Ibrahim Rugova bio je politički lider kosovskih Albanaca tokom poslednje dve decenije 20. veka i osnivač Demokratskog saveza Kosova (DSK), čiji je Hiseni član. Šta smo saznali na prvoj rundi obnovljenih Briselskih pregovora Ko je Avdulah Hoti, novi premijer Kosova Ko je Miroslav Lajčak, novi evropski posrednik za Kosovo Bogdanović se sa Hisenijem susretao na brojnim pregovorima o statusu Kosova u prvoj deceniji 21. veka, a iz nešto ranijeg vremena pamti ga novinar Milivoje Mihajlović. „Sretao sam se sa njim svakog petka, na Rugovinim konferencijama za medije. On je obrazovan čovek koji ima visok nivo političke svesti i svakako se ne može reći da je ultranacionalista", kaže Mihajlović. Skender Hiseni postavljen je za koordinatora za dijalog sa Srbijom odlukom Vlade Kosova čiji je premijer Avdulah Hoti, još jedan od visokih funkcionera DSK-a, stranke koju danas predvodi Isa Mustafa. Od savetnika do ministra Diplomac filologije, Skender Hiseni svoj engleski jezik usavršavao je u Americi da bi se krajem osamdesetih godina 20. veka uključio u sve komplikovaniju političku scenu Kosova. Novinar Milivoje Mihajlović priseća se da je Hiseni bio deo najužeg kruga Ibrahima Rugove, osnivača DSK-a. „Rugova je skupljao ljude iz univerzitetskog miljea, a Hiseni je bio jedan od njih", kaže on. Ipak, Mihajlović dodaje da je život u senci imao i posledice za tadašnjeg mladog političara. „Svi u DSK su se oslanjali na dvojicu ljudi, ni Hiseni tu nije izgradio sopstveni identitet. Oslonac su im bili Ibrahim Rugova i Fehmi Agani, praksisovac i beogradski đak." Fehmi Agani bio je profesor Prištinskog univerziteta, novinar, filozof i sociolog, jedan od osnivača DSK-a čiji je bio ideolog. Kao šef kosovske diplomatije, Hiseni (levo) je u Prištini 2010. godine dočekao američku državnu sekretarku Hilari Klinton, zajedno sa predsednikom Skupštine Jakupom Krasnićijem (drugi sleva) i premijerom Hašimom Tačijem (desno) U savetničkom timu Ibrahima Rugove, Hiseni je bio zadužen i za odnose sa medijima - prevashodno stranim, pre svega zbog svog dobrog znanja engleskog jezika. Prisustvovao je i pregovorima u Rambujeu koji su prethodili NATO bombardovanju Jugoslavije 1999. godine. „Kroz te međunarodne kontakte i bavljenje politikom, izgradio je sebe u vrsnog političara koji se zalaže za interese Kosova", opisuje ga Goran Bogdanović. Zbog svojih diplomatskih i medijskih veština, Hiseni je bio portparol kosovskog tima za pregovore sa Srbijom u Beču. Ipak, politički kapital Hiseni je nastavio da koristi za ulogu iz drugog plana i nakon smrti Ibrahima Rugove 2006. godine jer ostaje savetnik i Rugovinog naslednika na mestu predsednika Kosova i DSK-a Fatmira Sejdiua. „Kad je Rugova umro, Hiseni je ostao u senci, ali sada Fatmira Sejdiua. Ostaje uvek u vrhu DSK, ali nikad nije imao veliku političku težinu mada nije igrač za zanemarivanje", napominje Milivoje Mihajlović. U prvi plan izbija tek 2008. godine, kada u vladi Hašima Tačija postaje ministar inostranih poslova, da bi 2014. godine bio i ministar unutrašnjih poslova. Skender Hiseni posle pregovora u Briselu „Tvrd pregovarač" Pošto njegova stranka DSK čini okosnicu trenutne vlade u Prištini, Hiseni je odlukom svog stranačkog kolege Avdulaha Hotija postavljen za koordinatora dijaloga sa Srbijom koji se vodi pod pokroviteljstvom Evropske unije u Briselu. „On je izbor pre svega Ise Mustafe, predstavnika stare garde DSK", kaže novinar Milivoje Mihajlović ukazujući na važnu ulogu Mustafe koji je aktuelni predsednik stranke koju je osnovao Ibrahim Rugova. Iako je stranka koju je osnovao aktuelni predsednik Kosova Hašim Tači formalno u opoziciji u Skupštini Kosova, Tači je na sastanku sa Hisenijem dao podršku prištinskom pregovaraču i ukazao na njegovu karijeru. „Pozdravljam Vaše imenovanje kao koordinatora za dijalog, jer čvrsto verujem u vaše iskustvo i sveobuhvatni pristup celokupnom političkom spektru u zemlji", prenosi agencija Kosovapres reči Hašima Tačija. Hiseni je tako dobio podršku sa dva ključna mesta na Kosovu, iako je iz vladajuće većine koju predvodi Avdulah Hoti bilo i poruka koje su dovodile u pitanje način kako Vlada vodi dijalog sa Beogradom. Njegove pregovaračke veštine sada će iskusiti direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić koji mu je partner u razgovorima na tehničkom nivou. „On je političar koji je tvrd u pregovorima, ali uvek nastupa sa argumentima - tako je bar bilo kad smo pregovarali u Beču. To su bila drugačija vremena - kada smo se sretali u Skupštini Kosova, posleratne tenzije nisu splasle, iako ni Hiseni, a ni ja, nismo bili za rat i u njemu nismo učestvovali", priseća se Goran Bogdanović susreta sa Hisenijem. Zvanični kontakti sa srpskom zajednicom na Kosovu nisu bili značajniji deo Hisenijevog posla. „U vreme kad je on bio ministar, Srbi su imali vrlo malo kontakta sa kosovskim institucijama - samim tim i sa Hisenijem i njegovim ministarstvima. Hteo je da razgovara, ali je imao svoje stavove i ciljeve", kaže Bogdanović. Odluka Vlade Kosova o imenovanju Hisenija ne govori o dužini njegovog mandata - pretpostavlja se da bi se on mogao poklopiti sa trajanjem pregovora u Briselu. Dvanaest godina nakon proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo oko 100 zemalja. Ipak, tačan broj nije poznat. Priština navodi brojku od 115 zemalja, a u Beogradu kažu da ih je daleko manje. Među zemljama Evropske unije koje nisu priznale Kosovo su Španija, Slovačka, Kipar, Grčka i Rumunija, a kada je reč o svetskim silama, to su Rusija, Kina, Brazil i Indija. Kosovo je od 2008. godine postalo član nekoliko međunarodnih organizacija, kao što su MMF, Svetska banka i FIFA, ali ne i Ujedinjenih nacija. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk