Pomeranje sata: Kada smo i zašto smo uveli letnje vreme
Tik-tak. Vreme je da se ponovo pomera sat.
Naučne studije pokazuju da pomeranje sata utiče loše na ljudski bioritam I ne, nećete spavati duže, ako unapred uračunate razliku. Na zimsko računanje vremena prelazi se svakog poslednjeg vikenda u oktobru u noći između subote i nedelje - kada se kazaljka sa tri sata pomeri na dva. Zahvaljujući pametnim telefonima, računarima i ostalim uređajima povezanim na internet - to se često završava automatski. Poslanici Evropskog parlamenta u martu ove godine izglasali su da se ukida pomeranje sata od aprila 2021. godine. Dotad će sve zemlje EU morati da odaberu letnje ili zimsko računanje vremena. Iako je bilo najava, Vlada Srbije i dalje nije donela zakon kojim bi se to promenilo. Zašto je uvedeno letnje vreme? Osnovna ideja je da se bolje iskoristi dnevna svetlost. Leti kada su duži dani, pomera se sat tako da se jedan jutarnji sat „ukrade" i doda večeri - kako bi mrak pao kasnije. To je, najpre, smislio američki političar i naučnik Bendžamin Frenklin, davne 1784. godine. Objavio je esej u kome je predlagao da ljudi ranije ustaju i tako uštede na svećama. Slična ideja je pala na pamet i pra-pra-pradedi pevača grupe Koldplej Krisa Martina - Vilijemu Vilitu 1907. godine. On je objasnio da mu je to sinulo kada je tokom letnjeg jahanja ujutro primetio koliko je zavesa još spušteno. Ipak, nije doživeo da to vidi u Velikoj Britaniji. Letnje računanje vremea prva je uvela Nemačka 1916. godine, a nekoliko nedelja kasnije i Velika Britanija. Obe su tada bile u jeku Prvog svetskog rata i bilo im je vrlo značajno da što bolje iskoriste dnevnu svetlost, a sačuvaju ugalj. Sledeće godine to je uradila Rusija, a 1918. i Sjedinjene Američke Države. Ipak, u mirnodopskim uslovima to nije zaživelo u Americi. Pod pritiskom farmera, američki predsednik Vudro Vilson ubrzo je ukinuo letnje vreme, navodeći da se zemlja ponovo vraća „Božjem vremenu". Pomeranje časovnika mnogo puta je stvaralo probleme građanima, širom sveta Ni u Evropi nisu postojala pravila koja bi važila za sve. Tokom Drugog svetskog rata Britanci su, na primer, duplirali uštedu - pomerali su časovnike dva sata unapred. Tek posle ovog rata u Americi je nastao haos sa računanjem vremena, piše portal Astronomija. U zapadnoj Virdžiniji na jednoj autobuskoj liniji od pedesetak kilometara putnici su čak sedam puta morali da pomeraju kazaljke na časovnicima da bi ih uskladili sa propisanim tačnim vremenom. Transportni, kao i mnogi drugi gubici bili su milionski. Letnje vreme je u tadašnju Socijalističku Federativnu Republiku Jugoslaviju stiglo, prvi put, tek 27. marta 1983. godine. Nastradali zbog pomeranja sata Neusklađenost zbog pomeranja sata doskoro je pravila probleme ljudima. Ekstreman primer su palestinski gerilci koji su pre 20 godina sa Zapadne obale prokrijumčarili tempirane bombe u Izrael. U septembru 1999. Zapadna obala je još bila na letnjem računanju vremena, dok je Izrael pomerio časovnike za jedan sat unazad. Palestinci nisu znali za promenu vremena i bombe su eksplodirale sat pre nego što su planirali, dok su ih još postavljali. Poginula su trojica ekstremista koji su, navodno, planirali da ubiju više stotina ljudi. Prvobitna ideja za pomeranje sata je ušteda energije Gde se sve koristi? Danas na svetu čak 110 od 192 države koristi letnje računanje vremena, a ono se ne koristi u Kini, Japanu, Južnoj Koreji i širom afričkog kontinenta, piše Nacionalna geografija. Većina zemalja koje ga koriste su u Evropi i Severnoj Americi. Island je izuzetak, pošto je mnogo severnije od cele Evrope i ima ekstremnije varijacije dnevnog svetla i mraka tokom godine, da ne bi imali mnogo koristi od pomeranja sata. Belorusija, Gruzija i Rusija su, takođe, odabrale da imaju isto vreme i zimi i leti. Za zemlje na ekvatoru, gde dnevnog svetla ima približno isto tokom cele godine, nema potrebe za ovakvim uštedama. Tako je i u Arizoni i na Havajima, koje imaju sunca tokom cele godine. Sve ostale savezne države u Americi pomeraju sat u proleće i jesen. I za i protiv Članice EU dobile su 2001. obavezu da uvedu takozvano - letnje vreme, kako bi se trgovina i transport na zajedničkom tržištu nesmetano odvijala i smanjili troškove energije. Dodatni dnevni sati u letnjem periodu mogli bi da smanje troškove građana na veštačko osvetljenje i omoguće im da slobodno vreme provedu na otvorenom. Ipak, pokazalo se da su realne uštede energije prilično marginalne. Smanjenje električne energije nadoknađuje se povećanom upotrebom grejanja ili klimatizacije, a takođe i goriva u vozilu. Pritom, neki od glavnih trgovinskih partnera EU - poput Kine, Rusije i Turske - ne pomeraju sat. U skladu sa novom zakonskom regulativom, građani EU poslednji put će podešavati satove u proleće 2021. Zimsko računanje vremena traje do poslednjeg vikenda u martu. Fincima nije isto kao Grcima Finska je pozvala na ukidanje letnjeg vremena, nakon što je 70.000 građana potpisalo peticiju kojom se to zahteva. U junu Finska ima 18,5 sati dnevne svetlosti, a u decembru samo 5,5 sati, dok u Grčkoj leti dan traje 14,5 sati, a zimi 9,3 sata. Obe zemlje u istoj vremenskoj zoni - istočnoevropsko vreme (GMT + 2). Ako u školu ili na posao krećete po mraku, očekivano je da vam se prispava Kako utiče na zdravlje ljudi? Pojedine naučne studije pokazale su da promene sata imaju negativne efekte na zdravlje ljudi. U studije Evropske komisije navodi se da bi „efekat na bioritam ljudi mogao da bude ozbiljniji nego što se prvobitno mislilo". Smatra se da to može dovesti do poremećaja sna, ali i povećanog broja srčanih udara i kardiovaskularnih problema. Dalje, to može uticati na porast broja saobraćajnih nezgoda. Takođe, pomeranje sata podrazumeva da deca u jesenjim mesecima ujutro kreću u školu po marku, što može biti opasno. Na drugoj strani, autori Dženifer Dolijak i Nikolas Senders navode da se najveći broj uličnih zločina dogodi tokom popodneva između 17 i 20 časova i preporučuju letnje računanje vremena. Oni smatraju da više prirodnog svetla u tom periodu može da pomogne žrtvama i prolaznicima da uvide moguće pretnje, kao i da kasnije identifikuju počinioce". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk