Fridom haus i Balkan: „Postoji šansa za demokratske promene " - Srbiji kritike, regionu bolje ocene
Balkanom i danas vladaju „hibridni" režimi oličeni u prividnoj demokratiji, regionu je potrebna priča o uspehu, a najveći heroji su mali aktivisti, zaključak je najnovijeg izveštaja Fridom hausa ( Freedom House ), organizacije za ljudska prava i promociju demokratije.
Kritike na račun „provladine propagande koja je doprinela pobedi SNS-a" na parlamentarnim izborima 2020. godine stigle su u novom izveštaju Fridom hausa Na Balkanu „postoji šansa za demokratske promene" - što dokazuju pobede koje su opozicione snage ostvarile u regionu tokom protekle godine, navodi Fridom haus u izveštaju „Nacije u tranzitu 2021" (Nations in Transit 2021). Ipak, „još nije jasno" da li će smena vlasti u Crnoj Gori i na Kosovu dovesti do „poboljšanja demokratskih institucija", dodaju iz ove organizacije. Srbija je dobila kritike zbog „provladine propagande koja je doprinela ubedljivoj pobedi Srpske napredne stranke (SNS) na parlamentarnim izborima". „Vreme je da borci za demokratiju izađu na teren", smatraju iz Fridom hausa. Mediji su pod rastućim pritiskom u Mađarskoj, a u „nešto manjoj meri" i u Srbiji, što se naročito odnosi na one koji su kritički nastrojeni prema vlasti, navodi se u izveštaju. Istaknute su aktivnosti ekoloških aktivista iz Srbije koji su stali na put izgradnji malih hidroelektrana, kao i predstavnika civilnog društva koji rade sa izbeglicama i migrantima u Bosni i Hercegovini. Stanje demokratije: U Srbiji pad, u regionu pozitivni pomaci Predsednik Srbije Aleksandar Vučić u poseti Vašingtonu, septembar 2020. godine Zajedno sa ostalim zemljama Zapadnog Balkana, Srbija je i dalje u kategoriji „hibridnih režima", u koju je Fridom haus svrstao prethodne, 2020. godine. Jedna od glavnih odlika hibridnih režima, objašnjavaju iz organizacije, jeste što vlast omogućava održavanje izbora na kojima ima kakvu-takvu konkurenciju. „Iako izbori nisu uvek slobodni niti pošteni, nisu uvek ni apsolutno lažirani, kao što je to slučaj u autokratskim režimima", navode iz Fridom hausa. Zbog toga je, dodaju, u hibridnim režimima „pobeda opozicije moguća", iako zahteva „mnogo više" truda nego u demokratskom uređenju. Između demokratije i autokratije nalaze se zemlje u kojima demokratija opada i one predstavljaju „sivu zonu", a stepenicu niže takozvani hibridni režimi. Prema Fridom hausu, Kosovo je godinama u „sivoj zoni", dok su Srbija, Crna Gora i Mađarska u kategoriji „hibridnih režima". „Kampanje diskreditacije i provladina propaganda putem najčitanijih medija dešavale su se pod budnim okom vladajuće Srpske napredne stranke", navodi se u izveštaju. To je doprinelo „ubedljivoj pobedi SNS-a" na parlamentarnim izborima 2020. godine i formiranju „neprezentativnog parlamenta", dodaju iz Fridom hausa. SNS je na poslednjim parlamentarnim izborima osvojila 60,65 odsto glasova i time ostvarila dvotrećinsku većinu u parlamentu - rezultat kakav nije imala nijedna politička partija od socijalista 1990. godine, i nijedan lider od Slobodana Miloševića. U izveštaju je kritikovana odluka dela srpske opozicije da bojkotuje parlamentarne izbore 2020. godine, ocenjujući je kao „tragičnu". „Iako bojkot oduzima legitimnost pobednicima i skreću pažnju na ozbiljne probleme, takođe ostavlja malo prostora da dođe do promene", navodi se u izveštaju. U izveštaju su pomenuti i pozitivni primeri u regionu - bolje rezultate nego prošle godine imaju Severna Makedonija i Bosna i Hercegovina. Iz Fridom hausa ocenjuju da je Balkanu, gde demokratija nazaduje u većini zemalja, potrebna priča o uspehu. Kao primeri se ističu pobede opozicije na lokalnim izborima u Sarajevu i Banjaluci, gde su udarac pretrpele partije vodećih političkih figura u Federaciji BiH Bakira Izetbegovića i u Republici Srpskoj Milorada Dodika. Fridom haus izdvaja dva osnovna razloga koja su to omogućila: „Glasači su ljuti zbog korupcionih skandala i zloupotreba moći, a izlaznost je bila dovoljno velika da osujeti pokušaje kandidata koji su dugo na vlasti da zastrašuju ili manipulišu". Dritan Abazović, lider stranke URA - stožera koalicije Crno na belo koja je na parlamentarnim izborima u Crnoj Gori pobedila DPS - partiju Mila Đukanovića Crna Gora i Kosovo „Iako su se važni prenosi moći izvršili u Crnoj Gori 2020. godine i na Kosovu 2021. godine, još je nejasno da li će oni dovesti do poboljšanja demokratskih institucija", navode iz Fridom hausa. Građani Crne Gore su prošlog avgusta, prvi put od uvođenja višestranačja 1990. godine, većinski glasali za Demokratsku partiju socijalista - stranku koju ne vodi Milo Đukanović. Đukanović je do sata šest puta bio premijer i dva puta predsednik. Na parlamentarnim izborima u Crnoj Gori zabeležena je rekordna izlaznost - glasalo je skoro 77 odsto upisanih birača, ističu. „To su izuzetno visoki procenti, s obzirom na to da je pandemija korona virusa dovela do smanjenja izlaznosti u Hrvatskoj, Severnoj Makedoniji, Rumuniji, ali i na lokalnim izborima u Bosni i Hercegovini", navodi se u izveštaju. Kosovo je, takođe, posle vanrednih parlamentarnih izbora u februaru, dobilo, navodi se, stabilnu vladu predvođenu Aljbinom Kurtijem i njegovom strankom Samoopredeljenje. Na Kosovu je izlaznost u 2019, porasla za 3,4 odsto, a u 2021 za 7,7 odsto u odnosu na parlamentarne izbore 2017. godine. Pogledajte video: Kakvi su planovi Vjose Osmani, nove predsednice Kosova Naslednica Hašima Tačija već je bila vršiteljka dužnosti predsednice. Pohvala aktivistima Organizacije civilnog društva su najveći pokretač demokratije u zemljama u tranziciji, smatraju iz Fridom hausa. Organizacija je pohvalila ekološke aktiviste iz Srbije i one koji pružaju pomoć izbeglicama i migrantima u Bosni i Hercegovini. Ekološki aktivisti su „kroz uporne proteste podigli pitanja životne sredine na nacionalni nivo, što je dovelo do toga da država obustavi planove za razarajuće mini-hidroelektrane", navodi se u izveštaju. Izgradnja malih hidroelektrana je bitka između ekoloških aktivista i finansijskog interesa pojedinaca koja traje godinama. Osim borbe protiv uništavanja reka i životinjskog sveta u njima, ekološki aktivisti i građani Srbije traže čistiji vazduh. Fridom haus je izdvojio građane u Bosni i Hercegovini koji su se organizovali da svakodnevno isporučuju osnovne potrepštine izbeglicama i migrantima. Mediji u Mađarskoj i Srbiji pod rastućim pritiskom „Nezavisni i kritički nastrojeni mediji su tokom 2020. godine bili pod rastućim pritiskom u Mađarskoj, a u nešto manjoj meri i u Srbiji", navodi se u izveštaju. Iz Fridom hausa ocenjuju da se radi o 'modelu zarobljavanja medija', gde se pravni i privredni alati koriste se za gušenje kritičkih medija i jačanje izveštavanja naklonjenog vlasti. Pravni i ekonomski alati koriste se za gušenje kritičkih medija i jačanje „prijateljskog" izveštavanja o vlastima, objašnjavaju iz Fridom hausa. Srbija je u ovogodišnjem izveštaju Indeks slobode, međunarodne nevladine organizacije Reporteri bez granica, zadržala 93. mesto od 180. Šta je Fridom haus? Fridom haus (Freedom House) je neprofitna, nevladina organizacija, osnovana sa ciljem da „podržava i brani demokratiju širom sveta", navodi se na njihovom zvaničnom sajtu. Osnovana je 1941. godine u Njujorku, a zadatak joj je bio da promoviše američko učešće u Drugom svetskom ratu i borbu protiv fašizma. „Fridom haus radi na zaštiti ljudskih prava i promociji demokratskih promena, a posebno se bavi političkim pravima i građanskim slobodama", ističu iz organizacije. To je ujedno američka nevladina organizacija koja se bavi pitanjem sloboda na globalnom nivou. Svake godine, Fridom haus objavljuje globalne izveštaje o stanju demokratije i ljudskih prava, ali i slobodi medija. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk