Kratka istorija holograma: Od Tupaka, preko francuskih izbora do srpskih škola
Budućnost je stigla u srpske škole, ili je na sigurnom putu da stigne. Roboti, virtuelna realnost i hologramske projekcije nastavnika su samo neke od novina koje očekuju đake u Srbiji.
Da li je ovo budućnost srpskih škola? Kako je za Večernje novosti izjavio ministar prosvete Mladen Šarčević, sve to će biti moguće zahvaljujući ugovoru koji je potpisan sa kineskom kompanijom NetDragon - firmom koja se bavi razvojem i primenom veštačke inteligencije u obrazovanju. Prvi korak biće otvaranje centra za promociju nauke u Beogradu, u zgradi Učiteljskog fakulteta. „U narednih mesec dana iz Kine će stići oprema koju donira NetDragon. Centar će početi sa radom do kraja februara", izjavio je ministar Šarčević. I dok neki ove najave ministra svrstavaju u „domen mašte", BBC na srpskom donosi priču kako je mašta prerasla u stvarnost. Doduše u inostranstvu. Rađanje holograma Do otkrića holograma došlo je sasvim slučajno još 1948. godine. Mađarsko-britanski naučnik Denis Gabor je pokušavao da poboljša kvalitet elektronskog mikroskopa, kada je došao na ideju o hologramu. Međutim, hologram je ostao samo na nivou ideje sve do 1960. godine kada su naučnici izumeli adekvatan izvor svetla za holografiju, uz pomoć kog su mogli da stvore holograme koji su bili jedva veći od poštanske marke. Hologram na filmu Iako se hologram prvi put pojavljuje u filmu Loganovo bekstvo, naučnofantastičnom ostvarenju iz 1976. godine, a u sećanju publike će ostati urezan jedan mnogo čuveniji. Naredne godine izlazi i prvi deo serijala Ratova zvezda. Sredinom sedamdesetih godina, specijalni efekti su još uvek bili u začetku, ali režiser Džordž Lukas i njegov tim su promenili sve. Iako su svetlosne sablje, intergalatkičke bitke i Zvezda smrti predstavljale impresivna tehnološka dostignuća za to vreme, prvi specijalni efekat koji je zapao za oko gledaocima bio je hologram princeze Leje koju glumi Keri Fišer. Efekat holograma je nadalje krasio mnoge filmove, od Oušnovih 12, do Blejdranera 2049. U muzici Mnogi izvođači nastupili su kao hologrami, čak i godinama nakon smrti. Frenk Sinatra je nastupio zajedno sa Ališom Kiz 2008. godine. Sledeće godine je i Elvis podelio binu sa Selin Dion. Ipak, najviše pažnje je privukao je nastup pokojnog repera Tupaka Šakura na festivalu Koačela 2012. godine. Iako je zapravo reč o digitalnoj projekciji, a ne o pravom hologramu, kako se oni baziraju na 3D slikama, ovaj nastup je označio prekretnicu u korišćenju ovakve tehnologije. I zaista, hologramske turneje su postale pravi hit. Turneja pokojnog muzičara Roja Orbinsona je bila potpuno rasprodata, iako su se karte prodavale po ceni od 65 evra. Reper Čif Kif je 2018. godine najavio hologramsku turneju. Iako živ i zdrav, ovaj čikaški muzičar se odlučio na takav korak jer mu je, iz pravnih razloga, bio zabranjen ulazak u određene države. Čif Kif je još 2015. godine pokušao da održi hologramski nastup u Indijani. Bez obzira što reper nije fizički prisustvovao nastupu, policija je ugasila projekciju pozivajući se na brojne naloge za hapšenje repera i istakla da koncert predstavlja „pretnju po javnu bezbednost". Hologramski nastupi postavili su pitanje eksploatisanja pokojnih umetnika. U februaru 2018. godine, fanovi su burno reagovali na glasine da će se Džastinu Timberlejku u nastupu tokom poluvremena Superboula u formi holograma pridružiti i Prins. Fanovi muzičara koji je preminuo 2016. godine su takav nastup smatrali skrnavljenjem lika i dela Prinsa koji je hologramsko pojavljivanje nazvao „najdemonskijom stvari koju možete da zamislite". Hologramski nastup je otkazan, ali se Prins ipak pojavio na nastupu, doduše putem 2D projekcije. Kandidat na francuskim predsedničkim izborima Žan-Lik Melanšon, tj. njegov hologram U politici Ako vlast pokuša da zabrani okupljanja u javnosti - pošaljite holograme. Toga su se setili Španci 2015. godine kada je održan prvi virtuelni protest na svetu. Protest je predstavljao odgovor na zakon koji je predviđao stroge kazne za građane koji protestuju ispred španskih institucija. Tokom predsedničkih izbora u Francuskoj 2017. godine, jedan kandidat je postigao (dotad) nemoguće - našao se na dva mesta istovremeno. Žan-Lik Melanšon se u isto vreme pojavio na dva različita mitinga, udaljena više od 560 kilometara. Dok je govorio na bini u Lionu, Melanšon se u formi holograma pojavio i pred simpatizerima u Parizu. Njegov govor je trajao devedeset minuta. A u Srbiji? „Neće roboti i hologramske projekcije profesora zameniti prave nastavnike, niti će virtuelna realnost zameniti udžbenike", izjavio je ministar Šarčević. „To će biti samo pomoćna sredstva koja će nastavu činiti zanimljivom", pojasnio je on. Ipak, predsednik Unije sindikata prosvetnih radnika Vojvodine Zvonimir Jović smatra da se ovakvim planovima „zalećemo u neku daleku budućnost koja nije stvarnost ni u nekim mnogo boljim školama." „Imali smo situacije da u elektronski dnevnik ne možete da unesete i zaključite ocene", izjavio je Jović za portal 021. „Bilo bi lepo da imamo sve ove novine u obrazovanju i nauci, ali ide se pogrešnom logikom." „Mnogo je bitnije da imamo bolje plaćene nastavnike, više škola i manje grupe đaka kako bi kvalitet nastave bio bolji, da se dotaknemo škola koje nemaju toalete i fiskulturne sale", dodao je Jović. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk