Igra prestola: Kako su žene Vesterosa izbile u prvi plan
Recite šta hoćete o seriji , ali ne možete poreći da je osma i poslednja sezona Igre prestola pripala ženama Vesterosa.
Jeste, bilo je velikih problema sa razvojnim putem mnogih likova, ali bilo je očigledno da su poslednji trenuci ove neverovatno popularne TV serije bili posvećeni dinamičnoj ženskoj postavi. Od Deneris Targarjen do Lijane Mormont, žene su izbile u prvi plan, dok su muškarci pali u zapećak. Sve što je dobro mora da se završi, a poslednja epizoda serije emitovana je sinoć. Ali pre nego što se oprostimo od Igre prestola, podsetimo se legendarnih ženskih trenutaka koji su promenili istoriju Vesterosa. Upozorenje: Noć je mračna i puna spojlera. Ako slučajno niste u toku sa serijom, najbolje je da skrenete pogled. Inače, samo napred. Neka dugo vlada (i sipa vatru i proliva krv) Kao što kaže stara izreka: „Svaki put kad se rodi neki Targarjen, Bog baci novčić u vazduh a svet zadrži dah dok ne vidi kako će da padne." Fandom je polagao velike nade u to da će Deneris Targarjen izgraditi i uspostaviti novi svetski poredak. Ali posle niza izdaja i brojnih gubitaka, stvari su se dramatično preokrenule za ožalošćenu kraljicu zmajeva. Ona nije časila ni časa da do temelja spali prestonicu Kraljevu luku vatrom zmaja, uprkos očajničkoj predaji grada. Reakcije fanova na Denerisin ubilački pohod varirale su od opšteg zgražavanja do otvorenog razočaranja. „Ono što je ona uradila civilima jednako je genocidu i zločinima protiv čovečnosti", tvitovao je advokat Lim Vei Džiet. Jedan drugi fan je rekao: „Deneris je trebalo da lomi lance i razočarao sam se u nju." „Spali ih sve" Autorka Melisa Silverstin oplakala je smrt razvojnog puta Denerisinog lika. „Tokom čitave serije, ona je pričala o vlastitoj viziji liderstva i kako je želela da bude drugačija od muškaraca koji su joj prethodili. Ali sve to je bačeno kroz prozor kad se prepustila ludilu i uništila Kraljevu luku." Deneris je, dakle, dospela na Gvozdeni presto. Samo po koju cenu? Ideja o ludoj kraljici zmajeva razljutila je mnoge, ali kolumnistkinja popularne kulture i pristalica Targarjenovih Stefani Vilson ukazala je na „dvostruke aršine" serije. „Muške vođe kao što su Džon Snežni i Tirion Lanister su ubijali ljude i u delo sprovodili planove koji su izazvali smrt hiljade ljudi (Bitka kod Blekvotera). Braća Barateon su započinjali krvave ratove radi puke šanse da osvoje presto", rekla je ona. „Kad je Deneris odlučila da dela, proglašena je ludom, željnom vlasti i nasilnom." Američka glumica, komičarka i spisateljica Mindi Kaling dodala je da bi ona „postupila isto tako". Ali da li heroine moraju sve vreme da igraju uloge spasiteljki? Glumica Emilija Klark brani Deneris i pruža određeni uvid u mentalni sklop njenog lika. „Možete to nazvati targarjenovskim ludilom i izmišljati razna imena, ali to je samo ožalošćenost, to je samo povređenost", rekla je ona. „Potpuno je prirodno za osobu da se prepusti besu, a kad doživite toliko neuspeha, razočaranja, sramote, bola i izgubljenih ljubavi, ne možete večno da trpite bol pre nego što se slomite." Iako je tvorac serije Dejvid Beniof izjavio da je do ivice ludila Deneris dovela usamljenost, bristolska psihoterapeutkinja Mišel Brigz istakla je uticaj faktora kao što su psihološka trauma, posmatranje smrti i gubitak kontrole. „Svaki put kad sudimo o nekoj osobi i proglasimo je ludom, trebalo bi malo više pažnje da posvetimo samim ljudima i događajima koji su ih načinili takvima", rekla je ona. Lavica koju nikad nije zanimalo mišljenje ovaca „I bićeš kraljica. Dok ne dođe druga; mlađa i lepša, koja će te srušiti i uzeti sve što ti je srcu drago." Zlokobno proročanstvo ostvarilo se za glavnu negativku serije Sersej Lanister, koja je našla sebi ravnu u Deneris Targarjen, ženi koja ju je svrgla sa prestola. Uprkos njenoj očajničkoj želji da zadrži vlast, zlikovačka kraljica na kraju „gubi kontrolu". Glumica Lena Hedi je to najbolje uspela da opiše. "Sersej je oduvek bilo suđeno da ostane sama. Uništila je svaki dobar savez, vezu i ljubav u svom životu. I sve do poslednjeg trenutka, kao i uvek, odbijala je da prihvati šta se zapravo dešava", rekla je ona. „Šta god da nam se nađe na putu, mi ćemo to pobediti" Tokom njene vladavine bilo je teško proceniti uticaj koji je Sersej izvršila na Sedam kraljevstava. Ali bilo je uvek nečeg složenog u njoj. Stefani Vilson misli da je Sersej isto tako žrtva sistema u kom je odrasla. „Sersej Lanister je gajila mržnju prema tome koliko ju je dugo patrijarhalni sistem u Vesterosu sprečavao da se domogne prave vlasti, tako da je trenutak kad ona postane kraljica na nekom nivou osnažujući", rekla je ona. „Ona je zlikovac do srži, ali što se antagonista tiče, bila je na ravnoj nozi sa muškarcima u seriji i zaslužila je titulu koja će dorasti moći za koju se toliko borila." „Ali njena svirepost i sadizam otežavaju da vam do kraja bude drago zbog nje." Naše saučešće originalnoj Ludoj kraljici. Bilo je i gorih načina da se strada, a sada je najbolji trenutak da se napusti Vesteros, pre nego što tamo postane još luđe. Gospa od Zimovrela: Pravi borac Oni koji prežive sve nisu nužno najjači. Često su najpametniji. To ne može biti tačnije za Sansu, najstariju ćerku Starkovih, koja je izgubila najveći deo detinje nevinosti gledajući pogubljenje oca i saznavši za tragične smrti majke i braće. Trauma, u bilo kom obliku, ostavlja traga na nama. Nažalost po Sansu, ona je nastavila da prolazi kroz veliku patnju koju su joj prouzrokovali drugi muškarci. Kontroverzne scene koje opisuju porodično nasilje i silovanje prve bračne noći izazvali su bes fanova. Ali Sansa je odbila da bude slomljena. Iz svega je izašla jača i, što se njenih fanova tiče, uspela da preživi daleko gore stvari od onih koje su iskusili drugi likovi u seriji. Ali, njen razvojni put izazvao je ostrašćenu raspravu među žrtvama seksualnog nasilja, koje su tvrdile da silovanje ne sme da se koristi kao „element zapleta" koji ojačava ili definiše ženske likove. Predavačica u oblasti medija, doktorka Stefani Genc sa Univerziteta Notingem Trent kaže da to ističe „seksističku logiku". „Žene ne bi smele da budu izlagane zlostavljanju i prolaženju kroz 'inicijaciju' pre nego što uspeju da razviju otpornost ili postanu tvrd orah", rekla je ona za BBC. Američka glumica Džesika Častejn rekla je da je Sansina „preovlađujuća snaga potekla isključivo od nje i samo od nje same". Ali pored toga što je postala pravi pravcati severnjački vođa, mišljenja o Gospodarici Zimovrela ostaju podeljena. Akademik doktorka Elizabet Biton okrivljuje muške stereotipe, one za koje kaže da imaju veze sa „tradicionalnim konceptom muževnosti i ženstvenosti". „Ja sam Sansa Stark od Zimovrela. Ovo je moj dom i ne možete me zaplašiti" „Muški heroji najčešće se opisuju tako što svoje ciljeve ostvaruju kroz dela, a pasivnost se često predstavlja kao slabost", rekla je ona. „Sansa je do moći došla kao neko ko je preživeo sve nedaće, pre nego kao agresor". 'Tuci se kao devojčica' Mislite da samo muškarci trijumfuju u borbama? Grdno se varate. Džon Snou je možda oduvek bio predodređen za heroja, ali u epskom, adrenalinom nabijenom obračunu između živih i mrtvih, njegova mala sestra (rođaka) Arja Stark bila je ta koja je ubila jednog od najvećih negativaca u seriji. „Tuci se kao devojčica? Da, molim te", rekla je dugogodišnja obožavateljka Ejlin Ng, koja je priznala da je očekivala da će Džon biti taj koji će zadati konačni udarac. „Nakon višegodišnjeg obučavanja za ubicu, Arjin učinak bio je potvrda koliko snažne i posvećene žene umeju da budu. Ona je zaslužila svaki minut uživanja u toj pobedi." Možda je bilo većih muškaraca na bojištu te noći, ali među njima je bio još jedan neosporno Važan ženski igrač. Gledaoci su podivljali navijajući za gospu Lijanu Mormont, koja je oborila protivnika pet puta većeg od nje: jezivog ledenog zombi diva. „Najmanja ratnica dokazala je da je veći heroj od odraslih muškaraca oko nje", napisao je jedan fan na Fejsbuku. Blogerka Ani Bundel bila je puna hvale za šesnaestogodišnju englesku glumicu Belu Remzi, koja je tumačila drčnu mladu liderku sa Medveđeg ostrva. „Bio je to sjajan glumački izbor za HBO-a", rekla je ona. „Lijana Mormont je dominirala svakom scenom u kojoj se pojavila i kad je došlo njeno vreme, bila je nagrađena krajem dostojnim Davida i Golijata." Žena i vitez Sedam kraljevstava Viteštvo u Sedam kraljevstava nije baš onakvo kakvim ga zamišljate. Za ženske vitezove bukvalno niko nije čuo u Vesterosu, gde cvetaju mizoginija i patrijarhat. Ali Brijena od Tarta i njena ženski orijentisana životna priča pokazali su se kao prekretnica u poslednjoj sezoni serije, kad ju je u viteza proizveo Kraljeubica Džejmi Lanister. „Brijena je oduvek više zasluživala tu titulu od drugih vitezova u seriji, ali nikad nije bila odlikovana samo zato što je žena. Oduvek je zasluživala da postane vitez i pol tu ne bi smeo da predstavlja prepreku", rekla je Stefani Vilson. Blogerka Kloi Kečam opisala je scenu kao jednu od najemotivnijih u seriji. „Brijenino putovanje oduvek se svodilo na prihvatanje sebe i ostajanje vernim samom sebi, i bilo je sjajno videti je kako uspeva da izvrda tradicionalne rodne norme." „Dobar si čovek, ne moraš da umreš s njom" Međutim, jedina stvar koju ovaj novi vitez nije morao da doživi jeste oduzimanje nevinosti. „Ta situacija sa Džejmijem bila je posebno nečuvena", rekla je Vilson. „Jake žene imaju pravo na emocije, ali tvorci serije su očigledno iskoristili njenu ranjivost da poguraju zaplet jednog muškarca." Crveno mrtvo iskupljenje Svi vole zločestog dečaka, ali šta je sa devojkama? Melisandra nije antagonista, ali je svakako fer reći da je mnogi fanovi nisu voleli. Ona je, na kraju krajeva, bila odgovorna za spaljivanje živog deteta. Glumica Karis Van Hauten je dobila čak i pretnje smrću nakon emitovanja te jeziva scena. „Prvo, Melisandra je veštica, tako da slobodno možete reći da je od početka planirano da bude omražena", primetila je singapurska feministička novinarka Veni Jeo. „Definitivno je bila i željna moći, i činila je krupne greške, ali uvek ima gorih stvari koje neko može da uradi u seriji kao što je Igra prestola." Nikad ne zaboravi šta govorimo Bogu smrti Ovaj kontroverzni lik od tada se iskupio u očima fanova kad je došao da u odsudnom trenutku pomogne Severu. Neostvarena proročanstva Crvene žene ubrzo su zaboravljena kad je njena magija vatrom osvetlila armije Dotraka i drvene rovove. Njen motivacioni govor Arji Stark se čak smatra zaslužnim za dobijanje velikog rata. Nema sumnje da je izazvala mnogo bola, ali ponekad su suština problema mušičavi fanovi. Slavni pisac Stiven King izjavio je da mu se jako svidela poslednja sezona, dodavši: „Ima mnogo negativnosti oko završnice, ali mislim da je to samo zbog toga što ljudi ne žele BILO KAKAV kraj. Ali znate kako se kaže: Sve što je dobro..." Razgovarajmo o seksu Igra prestola nikad nije bila pošteđena kritika. Otkako je krenula 2011. godine, serija je bila naširoko kritikovana zbog insistiranja na silovanju, seksualnom nasilju i pretvaranju žena u objekte - među optužbama da se dodvorava muškoj publici. „Od razgolićavanja samo ženskih likova tokom scena seksa do kadrova golih prostitutki, u većini slučajeva si scene u seriji snimane iz muške perspektive", rekla je doktorka Biton. Drugi kritičari smatraju da je problem u nedostatku scenaristkinja u seriji, a u poslednjih osam godina samo je jedna žena režirala epizode. Kao što je pokojni Robert Barateon jedom rekao: „Ja imam sina, ti imaš ćerku. Ujedinićemo naše kuće" Ali to se promenilo sa Arjom Stark, koja je odnela još jednu pobedu kad je odlučila da izgubi nevinost po vlastitim pravilima. Fanovi su slavili mladog ubicu zbog ostvarivanja ženskog osnaživanja. „To što je Arja spavala sa Džendrijem Barateonom bila je jedna od najmanje uvredljivih scena seksa u čitavom istorijatu serije", napisao je jedan fan u diskusiji na Fejsbuku. „Pokazala je da je u redu i prirodno da mlada žena želi seks." Doktorka Genc je dodala da taj seksualni odnos „nije bio motivisan demonstracijom moći i bio je potpuno uzajamno dobrovoljan". Arjino potonje odbijanje Džendrijeve bračne ponude nagovestilo je i njeno odbijanje da bude „pripitomljena". Bio je to mali korak za jednog mladog ubicu, ali veliki za žene Vesterosa. Grafike: Dejvis Surija, uz doprinos Majuri Mei Lin iz Džakarte. .