Korona virus: U Srbiji sve više opština uvodi vanrednu situaciju, preminuo bivši predsednik Francuske
U Srbiji sve više opština uvodi vanrednu situaciju zbog epidemije korona virusa, dok u svetu raste broj zaraženih, a bivši predsednik Francuske Valeri Žiskar D'Esten preminuo je od posledica Kovida-19.
Prema poslednjim podacima, u Srbiji je zabeleženo još 7.919 novozaraženih, a ukupan broj registrovanih slučajeva od početka epidemije je 191.356. Odluku o uvođenju vanredne situacije poslednje su donele opštine Apatin, Kula i Lebane. Svet je sve bliži uvođenju vakcina u upotrebu, a tri bivša predsednika Amerike - Barak Obama, Džordž Buš mlađi i Bil Klinton - dobrovoljno su se prijavili da prime cepivo tokom televizijskog prenosa, kako bi javnost razvila poverenje u vakcinaciju. U svetu je do sada zaraženo 64,5 miliona ljudi, a preminulo je više od 1,49 miliona. Oporavilo se oko 41,4 miliona ljudi, pokazuju podaci Džons Hopkins univerziteta. Šta se dešava u Srbiji? Prema poslednjim podacima, u Srbiji je korona virus potvrđen kod još 7.919 ljudi, a od posledica zaraze preminula su 52 pacijenta. Testirano je 22.069 ljudi, broj hospitalizovanih je 7.611, a na respiratorima je 270 pacijenta. U ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih potvrđeno je prisustvo kovid 19 kod 1.570 korisnika i 652 zaposlena, saopštilo je Ministarstvo rada. Prema novim merama koje stupaju na snagu u petak, prodavnice prehrambene robe moći će da rade svaki dan do 21 sat, uključujući i vikend. Pozorišta i bioskopi mogu da rade svaki dan do 17 sati, uključujući i vikend, dok će pijace radnim danima biti otvorene regularno, a vikendom od šest ujutru do 15 sati. Ugostiteljske i trgovinske firme, restorani, kafići i barovi, klubovi, tržni centri, igraonice, kladionice, prodavnice i svi drugi prodajni objekti, kozmetički i frizerski saloni, saloni lepote, fitnes centri, teretane i vežbaonice, spa centri i bazeni mogu da rade radnim danima do 17 sati, a vikendom ne mogu uopšte da rade. Vršilac dužnosti direktora Gerontološkog centra Beograd Srđan Dmitrijević izjavio je da je u tom centru zaražen 31 korisnik i 41 zaposleni. Trinaest korisnika je u bolnici i jedan zaposleni, a ostali su na kućnom lečenju, rekao je Dimitrijević Radio televiziji Srbije. „Svakodnevno, nekoliko puta u toku dana, se kontroliše situacija. „Prvi slučajevi javili su se na odeljenju gde su nezavisni korisnici, koji mogu sami da vode brigu o sebi. Nemoguće je potpuno ograničiti njihovo kretanje, pre svega ka zdravstvenim ustanovama, i njihovo druženje i komunikaciju", naveo je Dimitrijević. Najstarija korisnica koja se zarazila i ozdravila bila je 95-ogodišnjakinja, rekao je Dimitrijević. Kragujevački Institut za javno zdravlje registrovao je 390 novozaraženih koronavirusom u poslednja 24 sata, što je 211 obolelih na 100.000 stanovnika. Kragujevac je gotovo duplo veće žarište kovida-19 u odnosu na Beograd koji ima 109 inficiranih na 100.000, odnosno 1.968 inficiranih u jednom danu, prema poslednjem izveštaju instituta Batut. Šumadijski okrug beleži 537 novozaraženih, što je najveći broj u jednom danu od početka pandemije kovida-19. Privremena kovid bolnica u niškoj hali Čair, koja ima 180 kreveta, ubrzano se puni i to pacijentima iz Beograda, prenosi Beta. „Pre nedelju dana u Čairu je bilo desetak pacijenata, a danas 104. Samo u toku minule noći i juče primili smo iz Beograda 55 pacijenata jer su u tom gradu bolnički kapaciteti ispunjeni", rekao je za agenciju Beta koordinator te bolnice i pomoćnika direktora Kliničkog centra Niš Goran Stanojević. Pogledajte: Kako da razlikujete simptome korona virusa, gripa i prehlade Kako prepoznati simptome Ukratko iz sveta: Pogledajte video: Zašto se Kovid-19 tako lako prenosi? Korona virus: Zašto se Kovid-19 tako lako prenosi Kakva je situacija u regionu? Zemlje u regionu beleže svakodnevni rast broja zaraženih: Do sada je preminulo 1.916 pacijenata, a oporavilo se 110.355 Do sada je umrlo 2.773 ljudi, a oporavilo se 54.967. Ukupno je do sada preminulo 1.574 ljudi. Od posledica korona virusa do sada je preminulo 1.825 ljudi, a oporavilo se 40.977. Na snazi je zabrana okupljanja u grupama više od četiri osobe u javnom prostoru, odnosno parkovima, javnim površinama ili bilo gde na otvorenom tokom celog dana, a predviđena je kazna od 500 evra. Obavezno je nošenje zaštitne maske na otvorenom i u zatvorenom, dezinfekcija ruku, kao i održavanje fizičke udaljenosti od dva metra kad god je to moguće. Ministarstvo zdravlja je apelovalo na stanovništvo da u predstojećem periodu proslava maksimalno poštuju mere kako se ne bi ponovilo pogoršanje situacije kao tokom prvog talasa epidemije. Od posledica korona virusa do sada je preminulo 1.026 ljudi, a oporavilo se 25.586. Preminulo je 510 ljudi, a oporavilo se 25.409 pacijenata. U Crnoj Gori je produžen policijski čas i sada će trajati od 19 časova do pet sati ujutru. Strože mere - zabrane okupljanja, ograničen rad objekata i druge, na snazi su do 8. decembra. Pogledajte video: Da li mutacije čine korona virus opasnijim? Mutacije virusa su uobičajene tokom trajanja pandemije. Kako je u svetu? Velika Britanija je prva država na svetu koja je odobrila vakcinu Fajzera i Bionteka za široku upotrebu. Prvi koji će u ovoj zemlji dobiti vakcinu su stari koji žive u domovima za negu. Nadležni kažu da je zdravstveni sistem zemlje spreman da se započnev vakcinacije sledeće nedelje za ljude iz prioritetnih grupa. Oko 800.000 doza biće dostupno sledeće nedelje, ali većina vakcina biće dostupna do Nove godine. U međuvremenu, u Engleskoj je na snagu stupio novi sistem ograničenja kretanja. Prema novim merama, i druge prodavnice pored prehrambenih i apoteka, mogu da rade. Nemačka farmaceutska kompanija Biontek i američki Fajzer, koji zajedno razvijaju cepivo protiv korona virusa, podnele su zahtev Evropskoj uniji za odobrenje te vakcine za upotrebu. Ukoliko Evropska agencija za lekove prihvati zahtev, prve doze bi mogle da počnu da se koriste u Evropi pre kraja 2020. godine, saopštili su iz Bionteka. Poljsko ministarstvo zdravlja prijavilo je 13.855 novih slučajeva i 609 preminulih, čime se broj zaraženih popeo na više od milion sa18.208 smrtnih slučajeva. Broj zaraženih pao je tokom poslednja dva meseca, ali je Poljska među zemljama Evropske unije koja ima najveći broj pozitivnih ljudi na korona virus. Takođe ima i nisku stopu testiranja. Japanski parlament je usvojio nacrt zakona o besplatnim vakcinama za korona virus. Prema novom zakonu, lokalne samouprave biće odgovorne za davanje vakcina, a vakcinacija će biti obavezna. U međuvremenu, Italija će početkom sledeće godine pokrenuti sopstveni program besplatnih vakcina. Ministar zdravlja Roberto Speranza rekao je parlamentu da vlada može da kupi 202 miliona vakcina iz različitih zemalja. U međuvremenu, naučnici nastavljaju da proučavaju virus i posledice koje ostavlja po organizam. Studija koja je pratila deset pacijenata sa Univerziteta Oksford koristila je novu tehniku skeniranja da bi identifikovala oštećenja pluća kod korona virusa. Stručnjaci tvrde da bi određenim testovima mogli da saznaju da li je virus ostavio dugotrajne posledice po zdravlje ljudi. Profesor Fergus Glajson posmatrao je pacijente koji imaju između 19 i 69 godina. Osam njih je imalo konstantno otežano disanje i umor tri meseca nakon što su bili bolesni od korona virusa, iako niko od njih nije primljen na intenzivnu negu niti im je bila potrebna pomoć da dišu, a konvencionalni snimci nisu pronašli probleme sa plućima. Dan pre Fajzera i Bionteka, kompanija Moderna je podnela zahtev kod nadležnih u Americi i Evropskoj uniji za odobrenje vakcine protiv korona virusa koju razvija. Odobrenje bi značilo da vakcina može biti preporučena za široku upotrebu. Nadležni će ispitati podatke i odlučiti da li je sredstvo bezbedno i dovoljno efikasno. Klinička ispitivanja su pokazala da lek koji proizvodi Moderna nudi zaštitu od Kovida-19 u 94 odsto slučajeva. Kompanija Fajzer je ranije podnela isti zahtev nadležnima u SAD. Pogledajte video: Sve o prvoj vakcini Prva vakcina protiv virusa Kovid-19 može biti dostupna krajem godine. Vakcina epivak korona, koju je razvio Ruski državni istraživački centar za virusologiju i biotehnologiju, mogla bi od decembra biti korišćena za vakcinisanje civila. „Već smo proizveli 35.000 doza vakcina i planiramo da do kraja godine proizvedemo 50.000 doza", rekao je direktor centra, Rinat Maksjutov. Prva serija vakcina koja će biti stavljena u civilni promet trebalo bi da bude testirana u institucijama ministarstva zdravlja najranije 7. i 8. decembra, javlja RTS. Osim potrage za lekom, svet razmišlja i o oporavku od ekonomskih posledica pandemije. Ujedinjene nacije će uložiti rekordnih 26 milijardi funti sledeće godine za finansiranje humanitarne pomoći širom sveta. Virus korona i mentalno zdravlje: Koliko naš mozak trpi Pogledajte: Kako Kovid-19 utiče na telo Kako Kovid-19 utiče na telo Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk