Alen Šeranić u Intervjuu petkom o korona virusu: „Porodice će se uskoro opet okupljati”
Jedna vlada teško da bi se mogla nadati boljoj „raspodeli karata" u trenutku izbijanja globalne pandemije - na mestu ministra zdravlja idealno je imati ima čoveka kome je epidemiologija predmet specijalizacije.
Alen Šeranić svakog jutra obaveštava građane Republike Srpske o stanju pandemije korona virusa Alen Šeranić stručnjak je upravo za ovu oblast medicine, a pandemija virusa korona zatekla ga je na mestu ministra zdravlja Republike Srpske (RS). Bilo je jasno ko će u ovom entitetu Bosne i Hercegovine (BiH) povesti borbu sa virusom. „Republika Srpska ima epidemiju pod kontrolom i to pokazuju naše analize na početku ove šeste nedelje. Sve mere koje smo preduzimali donele su rezultate i epidemiološke analize pokazuju da imamo linearan rast toka epidemije, da smo u delu zaravnjene epidemiološke krive", kaže Šeranić u razgovoru za BBC na srpskom. Staloženo i smireno, Šeranić navodi da april nije mesec kada treba očekivati bilo kakve izmene mera, iako to najavljuju i sprovode Austrija, Češka, Hrvatska. „Nemaju ni sve države mere istog nivoa, ali smatram da u RS do kraja aprila ne treba menjati ništa - period posle Uskrsa biće ključ da razmotrimo šta treba raditi u maju. Naše mere donosimo na 14 dana i svakako se neće menjati ni u narednom takvom periodu." Koje zemlje Balkana i sveta najmanje testiraju ljude na korona virus Ko su lekari koji brane Srbiju od korona virusa Kako je korona virus zbližio Beograd i Prištinu Prema podacima Ministarstva zdravlja, do sada je u Republici Srpskoj virus korona potvrđen kod 356 osoba, od kojih je 13 preminulo, a oporavio se 81 pacijent. Kad ćemo znati da je epidemija gotova? Baš kao što je i počela - postupno, epidemija korona virusa tako će se i gasiti, a ministar Šeranić navodi da neće biti jednog „okidača" koji će označiti njen kraj. Za stručnjake će posao biti i da sagledaju situaciju izvan granica neposrednih nadležnosti. „Jedan segment je ponašanje epidemije u RS, drugi segment je neposredno okruženje - Hrvatska, Srbija i Crna Gora, dok je važan deo i evropska dimenzija - Austrija, Nemačka, Švajcarska i Slovenija, zemlje odakle nam dolazi najviše državljana BiH. Kada gledamo naš region, mislim da smo tu manje-više svi u istoj fazi, to je sličan sistem zdravstva nasleđen iz bivše nam zemlje, pa svi na sličan i dobar način pratimo epidemiju i sprovodimo protivepidemijske mere." Upravo ta šira slika mnogima je u prethodnih mesec dana stvorila dodatne probleme, i u poslovima, ali i u privatnim životima. Balkanske granice ponovo su podelile mnoge porodice - nije malo onih iz BiH čiji najbliži žive u Srbiji ili Hrvatskoj, što je slika koja se može preslikati na sve države nastale raspadom bivše Jugoslavije. „Virus korona će se i dalje širiti na ovim prostorima, verovatno mnogo manje tokom leta, ali će ostati da živi u populaciji. Ipak, apsolutno je blizu situacija da će se porodice okupljati i živeti na isti način kao i pre virusa korona." Neke navike će se promeniti, smatra Šeranić. „Na duže staze, briga svih nas o starijima, ali i njih o nama, treba da bude kao na početku pandemije - najpre mere lične higijene, a onda i mere samozaštite. Brinući se o sebi, brinemo se o ostalima u zajednici, a to nisu mere samo za koronavirus jer su pranje ruku i nošenje maske ključne za sve zarazne bolesti koje se prenose na sličan način." U Banja Luci sportske hale su pretvorene u karantin za one koji dolaze iz inostranstva Zašto je nošenje maski u RS obavezno? „Preporuka SZO je da maske nose oboleli i oni koje brinu o njima. Međutim, kad je ta preporuka data, mogli smo tačno da epidemiološki pratimo zaražena lica, njihove kontakte. Sada imamo slučajeve gde ljudi ne mogu navesti kontakt sa zaraženim licem, a pozitivni su na testu - to znači da se virus širi u zajednici, što je za nas značilo promenu strategije. Uzeli smo pretpostavku da su svi zaraženi jer ima i lica koja nose virus bez simptoma. Preporuka je da je poželjno nositi masku posebno kad ne možemo da obezbedimo distancu od jednog metra. Maska nam ne dozvoljava i da dodirujemo lice, oči, nos i ima i psihološki značaj u tom smislu." „Građani treba mene da slušaju, ali i ja da slušam njih" Vlasti Republike Srpske od 21. marta počele su da donose odluke kojim se ograničava kretanje stanovnicima ovog entiteta. „Suština mera u ovoj fazi bilo je smanjenje udara na kapacitete zdravstvenih ustanova - da se ne nađemo u situaciji zdravstva u Italiji i Španiji, gde veći broj stanovnika nije mogao da dobije zdravstvene usluge." Iako na prvi pogled mere liče na one koje je u početku donosila Vlada Srbije, u međuvremenu su se stvorile značajne razlike. Policijski čas u RS počinje u 20 časova i traje do 5 ujutru, uz dodatak da subotom od 12 do nedelje u 18 časova nije dozvoljeno napuštati mesto prebivališta. Starijima od 65 godina utorkom i petkom od 7 do 10 ujutru dozvoljen je izlazak po hranu, lekove i novac u banci, dok je u seoskim područjima kretanje ograničeno samo starijima od 75 godina. „Građani u RS adekvatno sprovode preporučene mere. Naravno, uvek ima pojedinaca koji ih ne poštuju i mi smo krenuli u strožiju kontrolu pre svega onih koji ne poštuju mere samoizolacije ili karantina, ali broj tih građana stalno je opadao i nikad nije bio veliki." Ministar Šeranić kaže da se vodio jednostavnim receptom. „Građani treba mene da slušaju, ali i ja treba da slušam građane - da zajednički izađemo što pre iz ove situacije, sa što manje posledica." Ipak, Bosna i Hercegovina će prave posledice tek sagledavati. Sa 2106 testova na milion stanovnika, ova zemlja nalazi se na 72. mestu na svetu po broju testiranih građana. To je bolji skor od Srbije i Albanije, ali lošiji od Severne Makedonije, Hrvatske i Crne Gore. Ministar zdravlja jednog od dva entiteta kaže da je i u takvim okolnostima pronađen način da se izbegne veći broj smrtnih ishoda. „Naš najveći procenat zaraženih je u grupi od 30 do 64 godine - dve trećine zaraženih je iz tog segmenta, dok je samo 15 odsto ljudi starijih od 65 godina i to je dobro, jer smo želeli da sprečimo širenje virusa u toj populaciji. Tu su važne mere nadzora staračkih domova, ponašanja starijih lica, a i oni su dobro prihvatili mere koje se preporučuju." Alen Šeranić je kroz karijeru u Ministarstvu zdravlja RS upoznao brojne svetske epidemiologe „Ne osećam se kao zvezda" Alen Šeranić završio je medicinu na Univerzitetu Banja Luci, da bi 2015. godine specijalizirao epidemiologiju. „Da sam želeo i očekivao da se nađem u ovome - nisam, mnogo bi mi draže bilo da se sve ovo nije dogodilo i da nisam imao prilike da radim ovo što radim. Ali kad se čovek nađe u ovakvoj poziciji gleda kako da posao uradi najbolje moguće, kako da se posveti zaštiti zdravlja građana." Posle rada na mestu lekara opšte prakse u domu zdravlja, već 13 godina na različite načine deo je zdravstvene administracije u Republici Srpskoj. U prethodnoj vladi bio je ministar nauke i tehnologije, a dodatno mu je pridružen i resor prosvete i kulture. Kao član Saveza nezavisnih socijaldemokrata Milorada Dodika, zdravstvu se vratio u aktuelnoj vladi premijera Radovana Viškovića. „Epidemiologija je moja stručna specijalizacija, dugo radim sa zaraznim bolestima, bio sam jedan od onih koji je radio na donošenju Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti 2017. godine pa sistem veoma dobro poznajem jer sam učestvovao i u njegovom kreiranju." Pandemija virusa korona učinila ga je najvidljivijim delom tog sistema - na svakodnevnim konferencijama za medije privukao je pažnju javnosti načinom na koji komunicira. „Ne osećam se kao zvezda - sve što radim, radim sa timom ljudi. Tu je velika ekipa infektologa i epidemiologa koji su sa mnom specijalizirali, mikrobiologa sa kojima sam radio dugi niz godina, a možda je olakšavajuća okolnost da ih sve poznajem pa mogu brzo da dogovaram sve vrste mera. Sigurno je da oni stoje iza mene i svi smo zvezde - svako na svoj način", kaže Šeranić. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk