Srbija, izbori i vanredno stanje: Da li se žuri na glasanje
U prvom danu još od 30. marta u kome je u Srbiji registrovan dvocifren broj zaraženih virusom korona, građani su saznali da će na izbore 21. juna.
Odluke o vanrednom stanju u Srbiji su donosili predsednica Skupštine Maja Gojković (levo), predsednik Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić (desno) Prvobitno zakazani za 26. april, republički, pokrajinski i lokalni izbori su odloženi kada su odlukom najpre Republičke, a onda i pokrajinskih i lokalnih izbornih komisija sve izborne radnje prekinute zbog uvođenja vanrednog stanja 17. marta. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će Skupština Srbije u sredu, 6. maja, doneti odluku o ukidanju vanrednog stanja koje sama nije ni uvela - nakon čega će moći da se nastavi put ka izborima. Vanredno stanje uveli su predsednik Srbije, predsednica Vlade Srbije i predsednica Skupštine Srbije uz obrazloženje da je ne postoje uslovi za sazivanje sednice Skupštine zbog epidemije virusa korona. „Ovi izbori će biti potpuno atipični jer je došlo do prekida izborne procedure, pa i propadanja dela rokova za održavanje izbornih radnji", kaže nekadašnji sudija Vrhovnog suda Zoran Ivošević. Pošto su izborne radnje prekinute i pre isteka roka za prijavu izbornih lista, one bi trebalo da imaju prilike da to učine do 15 dana pre glasanja. Još je nejasno kako bi izborna kampanja mogla da izgleda, imajući u vidu da su zbog epidemijskih preporuka zabranjena sva okupljanja. Izborne liste do sada je predalo devet stranaka i koalicija. Šta kažu akteri na političkoj sceni Predsednik Srbije Aleksandar Vučić sazvao je za sto iste političke predstavnike kao kada je donošena odluka o prekidu izborne kampanje, ovoga puta sa nastojanjem da se Srbija vrati na izborni put i uz upozorenje da se ustavni rokovi moraju poštovati. „Posle ovog teškog vremena kroz koje smo prošli važno je da obezbedimo demokratsku atmosferu i da izaberemo rukovodstvo koje će služiti interesima građana Srbije", rekao je Vučić. Za deo prisutne opozicije, odluke na sastanku bile su očekivane, dok su ih neki od učesnika opisali kao formalno potvrđivanje već donetih odluka. Kao glavni argument da se sa izborima žuri navođena je zdravstvena situacija. Zoran Živković (desno) smatrao je da je zbog zdravstvenih razloga trebalo pomeriti izbore Predsednik Nove stranke Zoran Živković, koji je najavio da bi njegova stranka želela da učestvuje na izborima ali još nije predala listu, predložio je da se glasanje pomeri za 30. april. „To nije predaleko, a do tada možemo da vidimo kako se razvija situacija sa pandemijom i preti li opasnost od drugog talasa. Neće se ništa promeniti za ta dva meseca u svesti ljudi, glasaće i tada onako kako bi i danas, a i ne ulazimo u jesen, pa da se izađe u susret tzv. bojkotašima, već stvaramo razumnu distancu prema svemu ovome", poručio je Živković. Predloga za odlaganje bilo je i među onima koje je nekadšnji premijer nazvao „bojkotašima". Boško Obradović, lider Dveri koje su članica Saveza za Srbiju, zatražio je da se izbori odlože na duži rok - iz zdravstvenih i političkih razloga. Predsednik Dosta je bilo Saša Radulović ocenio je da se predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću žuri sa održavanjem izbora jer je „zatvaranjem zdrave nacije u kućni pritvor praktično uništio domaću privredu". Ipak, potencijalno dobre epidemiološke vesti doneo je lider SPAS-a Aleksandar Šapić koji je potpise za učešće na izborima predao kao peta lista po redu. „Epidemilozi i struka očekuju da se već u junu značajno popuste stvari i da će čak možda moći da se održavaju skupovi, kao i da će maske i rukavice biti prošlost", rekao je Šapić. Boško Obradović i Savez za Srbiju nisu bili na sastanku kod predsednika Vučića već ispred zgrade u kojoj živi porodica Dragana Đilasa koji je optužio vlast za uznemiravanje njegove dece Šta kažu pravnici Nekadašnji sudija Vrhovnog suda Zoran Ivošević kaže da bi rokove za brojanje predizbornih dana trebalo jednostavno prebrojati. „Rok za završetak svih izbornih radnji ističe 26. aprila, ali je trajanje izbornog postupka bilo prekinuto zbog vanrednog stanja. Kad vanredno stanje prestane, brojimo odakle smo stali kada je ono uvedeno." Vanredno stanje u Srbiji uvedeno je 15. marta 2020. godine. Ivošević kaže da bi, u slučaju da se vanredno stanje ne okonča ove nedelje, moralo da se traži vrlo specifično rešenje. „Ako bi vanredno stanje potrošilo sve rokove koji su određeni za sprovođenje izbornih radnji, onda bi se o njima posebno razgovaralo. Ni u Ustavu, ni u Zakonu o izboru narodnih poslanika ne bi bilo definisanog rešenja za ovu situaciju. Zoran Ivošević bio je kandidat za poslanika na listi pokreta Otpor, a član je i Političkog saveta Demokratske stranke Nekadašnji sudija iznosi i lični stav o dinamici odlučivanja, posebno aludirajući na proteste građana koji svako veče u 20.05 stvaranjem buke sa prozora i terasa negoduju zbog situacije u zemlji. „Ja imam osećaj da se pomalo žuri, još nismo dobili trajne podatke da epidemije nema. Čini mi se da je lupanje u šerpe malo ubrzalo ovakve odluke", kaže Ivošević. Kao odgovor na proteste koje su podržale neke opozicione stranke, pristalice vlasti počele su svako veče u 20.30 da na terasama i krovovima zgrada pale baklje i druga pirotehnička sredstva i da sa ozvučenja puštaju pesme protiv opozicionih lidera. Kakva je situacija u regionu Osim u Srbiji, 2020. godina mogla bi da donese izbore širom regiona - što redovne, što vanredne. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk