Romi i Srbija: Odlazak Rajka Đurića - ponosa Balkana i evropske gromade
Odlazak Rajka Đurića, novinara, književnika i jednog od najistrajnijih boraca ne samo za prava, već i za rušenje predrasuda prema Romima, predstavlja gubitak i za ovaj region, ali i za čitav svet.
„Bio je najveći romski intelektualac u Srbiji i na Balkanu, jedan od najcenjenijih u Evropi", kaže Slavica Vasić, suosnivačica romskog ženskog centra Bibija, za BBC na srpskom. Od Đurića koji je 2. novembra preminuo u 73. godini oprostila su se brojna udruženja Roma, a Romska partija zatražila je da bude sahranjen u Aleji zaslužnih građana. Rajko Đurić je autor Gramatike romskog jezika i Istorije Roma, kao i velikog broja književnih dela, među kojima se izdvajaju njegove pesme na romskom jeziku. Pisao pesme, standardizovao jezik „Jedno od Đurićevih najvećih dela je pesma Bez doma, bez groba. Postala je maltene romska himna - kao Đelem, đelem. „Njegov doprinos razvoju romske kulture je nemerljiv, odavno je prešao granice Srbije i Balkana", ocenjuje i Ljuan Koko iz Centra za edukaciju Roma. Prevazišao je, dodaje, i okvire romske kulture, pisao je i scenarije za predstave. Đurić je standardizovao romski jezik i pomogao da se uvede u školski sistem. Koko je zajedno sa njim radio na udžbenicima na romskom jeziku za decu od prvog do četvrtog razreda osnovne škole. „Zahvaljujući Rajkovoj posvećenosti i istrajnosti dobili smo značajne udžbenike i gramatiku romskog jezika", napominje Biljana Tasić, izvršna direktorka udruženja Romag. „Na osnovu njegovih knjiga, veliki broj stranaca je saznao neke stvari o nama koje inače nigde ne bi mogao da nađe", kaže Tasić. Ko je bio Rajko Đurić? „Imponovalo mi je kada su mi na seminarima u inostranstvu prilazili Nemci, Englezi, Italijani i govorili kako su čitali njegova dela koja su im pomogla da nas bolje razumeju", navodi Tasić. Srbija je, dodaje, zahvaljujući njemu postala jedna od retkih zemalja sa standardizovanim romskim jezikom i postala prepoznata po strategiji za Rome. „Njegova knjiga Seoba Roma i pesma Bez doma, bez groba predstavljaju možda i najbolji opis istorije i života romskog stanovništva na ovim prostorima", kaže Vasić. „Sakupljao je informacije o Romima, predstavljao ih svetu i pomogao da se prevaziđu predrasude", ističe ona. Sokrat i Spartak u jednom „Rajko je pomogao i da se među samim Romima prevaziđu brojne podele, a smatram da je bio među pet najvećih romskih intelektualaca u Evropi", napominje Ljuan Koko. Iako je osnovao partiju, bio je, kaže, manje uspešan kao političar, ali malo ko je mogao da mu parira u raspravama o poeziji i književnosti. „Ipak, znao je kada je najteže da se suprostavi najvećim moćnicima", rekao je Koko. „Nisam sigurna da na ovom prostoru neko može da ga zameni", ističe i Slavica Vasić iz udruženja Bibija. Seća se da je uživala u svakom njegovom predavanju. „Njegova knjiga Seoba Roma i pesma Bez doma, bez groba predstavljaju možda i najbolji opis istorije i života romskog stanovništva na ovim prostorima", dodaje Vasić. Od Đurića su se saopštenjem oprostili i predstavnici Romske partije. „Pamtićemo tvoje pesme i britke rečenice koje su imale snagu poput onoga što je pisao Bodler ili Sokrat. „Bio si naš Spartak koji se, umesto mačem, borio perom u areni gde nikada ne prestaje borba za bolje onih koji su ostali ili će doći posle tebe", saopštila je ta partija. „Nažalost, nema mnogo takvih Roma u Srbiji. Romi ne poznaju dovoljno sebe i sopstvenu istoriju. „Važno je da se razume položaj Roma u Srbiji i Evropi, kao i doprinos koji su dali kroz istoriju", ističe Tasić. Rajko Đurić ostaće joj u sećanju i po tome što je „znanje delio šakom i kapom". „Pamtiću Rajka po osmehu i nesebičnosti", ističe ona. Romi u Srbiji U Srbiji živi oko 147.00 Roma, što predstavlja 2,1 odsto ukupnog stanovništva, podaci su iz popisa sprovedenog 2011. godine. Romi su treća najbrojnija etnička grupa u državi, posle Srba i Mađara, a veruje se da je ukupan broj veći nego što prikazuje zvanična statistika zbog manjkavosti u proceduri sprovođenja popisa. Procenjuje se da ih je između 250.000 i 600.000, prema podacima nevladine organizacije Sivil Rajt Difenders. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk