Sve više aerodroma na Balkanu među najboljima u Evropi - šta od toga imaju putnici
Aerodromi u Skoplju i Zagrebu su najnoviji dodatak na listi najboljih vazdušnih luka sa Balkana u Evropi .
Uprkos nagradama, cene avio usluga u balkanskim zemljama ostaju nepromenjene Međunarodni savez aerodroma je organizacija koja istražuje koliko su putnici zadovoljni kvalitetom usluge tokom različitih aspekta putovanja. Skopski aerodrom je prvi put na listi najboljih, dok je zagrebačka vazdušna luka Franjo Tuđman drugu godinu za redom među najboljim u Evropi. „Putnici su ocenjivali uslugu na osnovu 34 pokazatelja - od ambijenta, osećaja sigurnosti, ljubaznosti prilikom registracije, brzine prolaza bezbednosnog pregleda do čekanja na pregled ličnih dokumenata", kaže za BBC Lidia Capković Martinek, portparolka aerodroma Franjo Tuđman iz Zagreba. Po svim ovim apsektima, aerodrom u Zagrebu u 2018. bio je najbolji u Evropi. Martinek kaže da je boljoj usluzi doprinelo prošlogodišnje otvaranje novog putničkog terminala, ali da je nova infrastruktura samo deo poboljšanja kvaliteta usluga. „Poboljšanje usluge na aerodromu velikim delom jeste zbog novih terminala, ali ako niko ne pruži adekvatnu uslugu, onda se dobri rezultati ne mogu ni ostvariti". Aerodrom u Zagrebu 2017. godine dobio je novi putnički terminal i titulu najboljeg u Evropi Šta od nagrada i pohvala imaju putnici? I beogradski aerodrom Nikola Tesla u poslednjih nekoliko godina dobitnik je mnogobrojnih regionalnih i međunarodnih nagrada. Od petog mesta na listi najboljih aerodroma u istočnoj Evropi 2016. godine, do nagrade za najbolju kompaniju u oblasti avio saobraćaja i najinspirativnijeg lidera u Centralnoj i Istočnoj Evropi, spisak pohvala je dug. „Kada se radi o nagradama koje su nedavno dobili Skoplje i Zagreb, ocene su davali putnici, što ukazuje da ovi aerodromi pokušavaju da unaprede servise i ispune očekivanja putnika", kaže za BBC Luka Popović, urednik portalap EX-YU Aviation News. Nagrade aerodromima mogu da pomognu kada su dugoročni planovi u pitanju, kaže Popović, „kada u pregovorima sa avio kompanijama pokušavaju da privuku nove linije". Mnogobrojne nagrade regionalnim aerodromima dokaz su važnosti koncesija, dodaje on. „Činjenica da su baš ova dva aerodroma dobili nagrade ukazuje na to koliko je važna uloga koncesija na Balkanu. Uz pomoć koncesionara, aerodromi koji su imali brojne probleme, pretvore se u aerodrome koji su priznati i na međunarodnom nivou", objašnjava Popović. Nagrada za nagradom i za aerodrom Nikola Tesla u Beogradu Sa druge strane istog novčića su i manje svetle strane koncesija. Iako je ugovor o koncesiji beogradskog aerodroma Nikola Tesla potpisan 2018, a za kraj te godine je najavljeno objavljivanje ugovora, detalji uslova pod kojim je francuska firma Vensi preuzela najveći aerodrom u Srbiji do danas nisu poznati. Popović kaže da je u javnom interesu da se „znaju uslovi koncesionih ugovora, jer su ti aerodromi bili javno dobro." „Upravo se u tim ugovorima nalaze uslovi o tome šta će se desiti ukoliko dođe do bankrota nacionalnog avio prevoznika - koliko će država morati da izdvoji u slučaju penala za koncesionara. To je važno jer je taj novac iz budžeta koji pune svi građani", kaže Popović. Budućnost jeftinijih letova iz Srbije Najduži let bez zaustavljanja Kvalitet nagrada i kvalitet usluge Šta je putnicima najvažnije od trenutka kada stignu do aerodroma do trenutka ulaska u avion? Urednik portala Tango Six Petar Vojinović kaže da su to - brzina putovanja i komercijalni sadržaji. „Putnika na aerodromu zanima da do aviona dođe što brže i da može što jednostavnije i raznovrsnije da kupuje u bescarinskim zonama", kaže. Kada se radi o nagradama, mere se još mnoge stvari. „Kvalitet usluga na aerodromu je subjektivna percepcija putnika, a kada se taj kvalitet usluga nagrađuje onda se obično radi o poređenjima aerodroma", kaže Vojinović. Nagrade su važnije za uprave aerodroma nego za same putnike. „Aerodromi se takmiče u inovativnosti i zbog toga možemo reći da su nagrade u tom slučaju bitne unutar industrije jer ističu dobre primere, teraju konkurenciju da se unapređuje i sveukupno gledano postavljaju standarde koje onda cela industrija pokušava da dostigne", objašnjava on. Portparolka aerodroma Franjo Tuđman kaže da nagrade zagrebačkom aerodromu služe u marketinške svrhe. „Nagrade su, na neki način, alat koji ćemo koristiti u pregovorima sa kompanijama i na konferencijama na kojima se pregovara o dolasku novih avio kompanija", kaže Capković Martinek. Iako nagrade jesu neka vrsta mamca za privlačenje novih avio prevoznika, Popović kaže da želje za većim brojem nisko-budžetnih kompanija često nisu lako ostvarive, na Balkanu. „Letovi između, recimo, Srbije i Crne Gore, regulisani su međudržavnim sporazumima, a letovi između Srbije i Evropske unije su regulisani Ugovorom otvorenog neba". Iz Srbije se lakše leti ka članicama Evropske unije, nego ka regionu. „Bilo koja kompanija iz Evropske unije može da uspostavi letove iz Srbije, ali to ne znači da mogu da uspostave letove i između Srbije i Crne Gore. Ta kompanija bi morala da pregovara novi međudržavni sporazum", kaže Popović. Iako su značajne za zaposlene u avio-industriji, nemaju sve nagrade isti značaj i težinu. „Nagrade koje dodeljuju veće međunarodne institucije imaju dobru reputaciju" objašnjava Vojinović. Aerodrom Nikola Tesla jedan je od dobitnika nagrade Skaj trekskoja ima odličnu reputaciju unutar industrije. „Međutim, nagrade iza kojih ne stoje velike institucije, kojima je to usputna neprofitabilna stvar, zapravo su vrsta biznisa i nisu toliko vredne", smatra Vojinović. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk