Izostanak podrške i osuda okoline glavni razlozi za prestanak dojenja
Ishrana beba u prvim mesecima života direktno je povezana sa zdravljem tokom razvoja deteta i kasnije, slažu se stručnjaci.
U prvim trenucima nakon rođenja između mame i bebe stvara se posebna veza Prema rečima dr Ljiljane Stanković iz Ginekološko akušerske klinike Narodni front, bebe koje nisu dojene kasnije su sklonije gojaznosti, dijabetu, kardiovaskularnim oboljenjima, te bolestima imunog sistema. Iako se preporučuje da bebe u prvih šest meseci po rođenju jedu isključivo majčino mleko, u Srbiji se na taj način othrani nešto manje od 13 odsto dece, kaže Stanković. Kako bi ovaj broj bio veći, a dojenje sve prisutnije, početkom jula usvojen je i Nacionalni program podrške dojenju, koji koordinira Stanković. Ipak, mnoge žene, i pored prednosti koje nosi majčino mleko, od dojenja odustaju. Razlozi su, prema stručnjacima, nedovoljna priprema, nedostatak podrške i obuke, te pritisci okoline. Ima i majki koje, jednostavno, ne žele da doje. „Dojenje je izbor svake žene", kaže za BBC na srpskom dr Slobodan Kostić, načelnik neonatološkog odeljenja u Kliničko-bolničkom centru Dragiša Mišović. Vraća se u modu U toku Međunarodne nedelje dojenja koja traje do 7. avgusta, Svetska zdravstvena organizacija i UNICEF objavili su izveštaj prema kome samo dve od pet beba u prvih sat vremena po rođenju dobiju mamino mleko. Srbija je, prema ovom istraživanju, dosta visoko na listi jer polovina majki podoji bebe u prvom satu po rođenju. Stanković dodaje da je „u prirodi svih sisara da odmah po rođenju doje". „Sastav mleka se menja svakog trenutka i bitno je da to bude jedan od prvih kontakata mame i bebe", kaže ona. Prema njenim rečima, mamino mleko je za bebe „hrana sa pet zvezdica, mlečne formule imaju tri, a sve ostale dohrane manje". Svet je nedavno šokirala manekenka koja je pistom prošetala dojeći bebu. Osim što se pojavilo na modnoj pisti u Majamiju, dojenje i u Srbiji ponovo postaje moderno, tvrdi Stanković. „Dojenje je neko vreme bilo veoma demode, ali se polako vraća u modu", kaže ona. Mara Martin sa kćerkom Arijom Nedovoljna priprema Dojenjem se stvara i posebna emotivna veza mame i bebe. Njime se zadovoljava i emocionalna komponenta odnosa, potreba za bliskošću, fizičkim kontaktom, utehom, ali je i sigurno mesto za „ušuškavanje", kaže Mirjana Gnjatić, dula i instruktorka joge za trudnice i majke. Dojenje je, prema rečima dr Kostića, težak proces. „Mame često nisu pripremljene za to. Prvi mesec nakon porođaja je naporan za ženu, kako psihički, tako i fizički. I povrh svega dolazi dojenje, koje nije nimalo prijatno, već je često bolno", kaže Kostić. Beograđanka Marija Marković, koja se porodila pre nepunih mesec dana, kaže da se za dojenje psihički pripremila. „U mojoj glavi nije bilo prostora da to ne radim", kaže Marija. Čitala je brojna uputstva, išla u školu roditeljstva, ali kada je beba došla, pokazalo se da ta teorija u praksi baš i ne funkcioniše. U porodilištu joj nisu mnogo pomogli. „Sestra mi nije dala nikakve instrukcije. Prvi podoj je delovao dobro, ali već posle trećeg-četvrtog imala sam ranice, grudi su me bolele i ni beba, a ni ja nismo bili srećni", kaže. Prema rečima dr Kostića, žene u porodilištu ne provode dovoljno vremena kako bi savladale potpuno ovu tehniku. „One ostaju u porodilištu samo nekoliko dana. Dajemo im maksimalno informacija, podrške i pomoći, ali nekad to nije dovoljno", kaže Kostić. Gnjatić smatra da je mamino mleko „super hrana" za bebe, ali se mlade majke neretko suočavaju sa tvrdnjama da nemaju dovoljno mleka i pristaju na dohranu. Ta tvrdnja često nije opravdana, jer prema rečima dr Stanković, samo između 3 do 5 odsto žena zaista nema dovoljno mleka. „Svaka mama mora da zna da mleko ide iz glave. Odluka majke da hoće da doji je ključna za laktaciju", kaže Stanković. Majke koje ne mogu da doje - zbog anatomije, fiziologije ili bolesti - moraju da koriste mlečne formule. Ne želim da dojim - imam prava na to Kao što odlučuju da žele da doje, mame donose i suprotnu odluku, mada nerado to priznaju. Olga Cvijić porodila se pre 14 meseci. Bebu je pokušavala da doji prvih pet dana, a kako za BBC na srpskom kaže, „problem sa dojenjem" je imala i pre nego što je zatrudnela. „Duboko u sebi sam znala da to kod mene neće uspeti, a nisam bila ni ekstremno motivisana", priča Cvijić. Išla je i na vežbe, međutim, kada se porodila, stvari nisu išle tim tokom. „Bolelo me je i tu bol nisam uspela da prevaziđem. Mučila sam se pet dana i nakon toga popila tabletu za zaustavljanje laktacije." Tek nakon toga joj je laknulo. „Prešli smo na mlečnu formulu, a ja sam tek tada osetila povezanost sa detetom", kaže Olga. Tu vezu, za koju mnogi tvrde da postoji tokom dojenja, ona u svojim pokušajima nije osetila. Na odluku da ne doji bebu možda je uticalo i to što ni ona kao beba nije dojila. „U mojoj porodici niko nije dojio. Svi su bili na dohrani. Moguće da je to stvorilo 'problem' u mojoj glavi", kaže ona. Olga dodaje da je hranjenje na flašicu mnogo lakše, jer postoji drugačiji red. „Beba ne mora da sisa određeno vreme, pa da pravi pauzu." „Dobri" mikrobi brane decu od raka Najviše beba se rodi u 4 ujutru Porodiljsko odsustvo za očeve: prvi koraci s tatom Banke humanog mleka I dok se neke porodilje suočavaju sa manjkom, ima i onih koji imaju „višak mleka". U Novom Sadu, Kragujevcu i Beogradu postoje banke koje prikupljaju majčino mleko za potrebe drugih beba. U Banci mleka u beogradskom Institutu za neonatologiju je tokom prošle godine prikupljeno 2,458 litara. Prema rečima Marine Dimeski, glavne sestre u Banci mleka, prikupljaju ga od majki čija su deca na Institutu, ali i od drugih porodilja - koje ga dobrovoljno donose. „Oko polovine prikupljenog mleka ide bebama koje su smeštene kod nas, dok drugu polovinu doniramo", kaže Dimeski za BBC na srpskom. Iako je proteklih godina broj žena koje donose mleko u Banku bio u padu, za prvih šest meseci ove godine ih je 18 - u porastu u odnosu na 2017, kada ih je bilo svega 28. Beba se hrani formulom Pre nekoliko godina je mleko Banci davala i Jelena Spasić. „Svemu prethodi razgovor sa sestrom iz Insituta, koja ocenjuje koliko je mama spremna da ovako daje mleko, radi sve potrebne analize, ali proverava i kakva je higijena u kući", kaže Spasić. Sve, kako kaže, mora da bude po pravilima Insituta, da bi mleko bilo dobro sačuvano, sterilno, kako bi najzdravije došlo do dece kojoj je potrebno. Ona je zatim dobila posebne tečnosti za pranje grudi, kao i boce u koje mleko odlaže i ledi. Jednom nedeljno, služba Instituta dolazila je po mleko. „Ko god može, treba to da uradi. To mleko je daleko kvalitetnije od bilo koje dohrane. Svaki mililitar je dragocen", kaže Jelena. Osude okoline zbog „predugog" dojenja Pravo vreme za prestanak dojenja - ne postoji. Svaka mama sama o tome odlučuje, osluškujući bebine i svoje potrebe, kaže nam Mirjana Gnjatić. „Vrlo je važno da se žena oseća dobro dok doji. Da dojenjem prenosi lepu energiju svojoj bebi. Kada više nije u stanju to da radi, kada joj postane mučenje ili izvor neprijatnosti, na majci je da postavi granice ili prekine dojenje." Zbog toga što dete doji gotovo tri godine, sa osudama se suočava Tanja Tukić. „Bukvalno se svakodnevno suočavam sa pitanjima zašto toliko dojim. I pored objašnjavanja da je to moj izbor, ljudi me čudno posmatraju", kaže Tanja. Iako je mamino mleko superhrana, to ne znači da žena koja ne može da doji ili iz bilo kog razloga odluči da rano prestane sa dojenjem treba da oseća krivicu i da misli da nije dovoljno dobra mama, tvrdi Mirjana Gnjatić. Dojenje je izbor svake žene. Od toga zavisi i hoće li imati dovoljno mleka ili ne. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk