Mladi i društvene mreže: „Roditelji ne treba da brinu", kažu naučnici
Uticaj društvenih mreža na tinejdžere i to koliko će biti zadovoljni životom vrlo je ograničen i „slab", pokazala je studija sprovedena na 12.000 britanskih adolescenata.
Porodica, prijatelji i škola imaju veći uticaj na njihov osećaj zadovoljstva, poručuje tim istraživača sa Univerziteta Oksford. To su rezultati njihove studije koja je temeljnija i ozbiljnija od prethodnih. I pozivaju kompanije da objave podatke kako ljudi koriste društvene mreže da bi pomoću njih mogli bolje da razumeju kako tehnologija utiče na živote mladih. Studija objavljena u časopisu PNAS, pokušava da odgovori na pitanja da li su tinejdžeri koji natprosečno koriste društvene mreže nezadovoljni životom i da li adolescenti koji nisu zadovoljni životom više koriste društvene mreže. Prethodna istraživanja o odnosu tehnologije i mentalnog zdravlja mladih često su bila protivrečna. Trivijalne teze Profesor Endrju Pribilski i Ejmi Orben, sa Internet instituta Univerziteta Oksford, ističu da su se ranija istraživanja zasnivala na ograničenim dokazima, koji ne pružaju celu sliku. Njihova studija pokazuje da su većinom teze o vezama između radosti života i upotrebi društvenih mreža trivijalne, jer se odnose na manje od jedan odsto tinejdžera - a da uticaj društvenih mreža nije jednosmerna ulica. Profesor Pribilski, šef tima istraživača sa instituta, kaže da u „99,75 odsto slučajeva to da li je neko zadovoljan životom nema nikakve veze sa društvenim mrežama". Ispitivanja su trajala od 2009. do 2017. godine. Istraživači su razgovarali sa hiljadama tinejdžera starosti od 10 do 15 godina koji mnogo vremena provode na društvenim mrežama kako bi ocenili koliko su zadovoljni različitim aspektima njihovih života. Utvrdili su da nešto više tog uticaja ima kod devojčica. Međutim, i tu je uticaj društvenih mreža „mali" i nema velike razlike u odnosu na dečake. „Roditelji ne treba da brinu o društvenim mrežama - i da misle da je to pogrešno", kaže Pribilski. „Stalno razmišljamo o pojmu vremena provedenog pred ekranom, to treba da promenimo, jer rezultati pokazuju da nema razloga za veliku zabrinutost". Istraživači kažu da je važno utvrditi koje grupe mladih su podložnije uticaju društvenih mreža i koji faktori utiču na to da se oni osećaju manje ili više zadovoljno. Planiraju da o tome razgovaraju sa velikim kompanijama i nauče više o tome kako mladi koriste različite aplikacije, a ne samo koliko vremena za njima provode. Mali prvi korak Gospođa Orben, koautorka studije i predavač psihologije na Univerzitetu Oksford, kaže da industrija treba nezavisnim istraživačima da pruži podatke o upotrebi aplikacija. „Pristup je ključ za razumevanje različitih uloga koje društvene mreže imaju na živote mladih", kaže ona. Doktor Maks Dejvi sa Kraljevskog koledža pedijatrije i nege deteta, podržao je poziv kompanijama da sarađuju sa naučnicima i studiju nazvao „malim prvim korakom" u tom smeru. Dodaje da postoji još pitanja koja treba istražiti - koliko vreme koje ljudi provode ispred ekrana utiče na ostale aktivnosti poput sna, vežbaanja ili vremena koje provode sa porodicom i prijateljima. „Preporučujemo porodicama da prate naša uputstva i nastave da izbegavaju korišćenje telefona ili kompjutera sat vremena pre odlaska u krevet, a postoje i drugi razlozi pored mentalnog zdravlja koji utiču na dobar san kod dece". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk