Korona virus: Koliko dugo se zadržava na čvrstim površinama
Kovid-19 se proširio, kao i naš strah. Na javnim mestima širom sveta neke scene postale su uobičajene - ljudi otvaraju vrata laktovima, putnici pokušavaju na sve načine da se ne uhvate za držače u prevozu, a zaposleni svakog jutra ribaju stolove za kojima rade u kancelarijama.
U mestima koja su najviše pogođena korona virusom, radnici u zaštitnim odelima dezinfikuju trgove, parkove i ulice. Pojačani su režimi čišćenja u kancelarijama, bolnicama, prodavnicama i restoranima. U nekim gradovima tokom noći volonteri brišu bankomate. Poput mnogih respiratornih infekcija, uključujući i grip, Kovid- 19 se širi putem sitnih kapi koje izlaze iz nosa i usta inficirane osobe dok kašlje. Ako se samo jednom zakašlje, obolela osoba može da ispusti i do 3.000 kapljica. One padnu na druge ljude, na garderobu i površine oko njih, ali neke manje čestice ostaju u vazduhu. Zaštita od virusa: Kako da sami napravite sredstvo za dezinfekciju Postoje i neki dokazi o tome da virusa ima i u fekalijama, tako da svako ko ne opere dobro ruke posle odlaska u toalet rizikuje da kontaminira sve što dotakne. Ipak, iz britanskog Centra za kontrolu i prevenciju bolesti kažu da pipanje površine ili predmeta na kojima je virus - čak i pipanje sopstvenog lica - nije glavni način širenja virusa. Čak i da je tako, Centar za kontrolu i prevenciju bolesti, Svetska zdravstvena organizacija i druge zdravstvene organizacije naglašavaju da su pranje ruku i česta dezinfekcija ključni u sprečavanju Kovida-19. Iako još uvek ne znamo tačno koliko je slučajeva direktno zaraženo kontaminiranim površinama, stručnjaci savetuju oprez. Nije jasno koliko dugo korona virus može da opstane van ljudskog tela. Neke studije o drugim korona virusima, poput Sarsa i Mersa, pokazuju da oni mogu da opstanu na metalu, staklu i plastici čak devet dana, ukoliko se ove površine ne dezinfikuju. Nekad mogu da opstanu i 28 dana na niskim temperaturama. Korona virus može da opstane u kapljicama tri sata pošto se one iskašlju u vazduh. Istraživači sada pokušavaju da shvate više o tome kako ovo utiče na širenje novog korona virusa. Niltje van Doremalen, virološkinja koji radi na Američkom nacionalnom institutu za zdravlje i njene kolege iz Roki Mauntin laboratorije u Montani uradili su neke od prvih testova o tome koliko novi korona virus može da opstane na različitim površinama. Studija koja je objavljena u stručnom časopisu Nju Ingland džurnal ov medicin pokazuje da virus može da opstane u kapljicama tri sata pošto se one iskašlju u vazduh. Male kapi - 30 puta manje nego širina ljudske dlake - mogu da ostanu nekoliko sati u vazduhu. Maske ne štite od virusa, jer se ne prenosi vazduhom, upozoravaju stručnjaci. To znači da će virus cirkulisati vazduhom najviše nekoliko sati, posebno jer se kapljice aerosola brže talože. Istraživanje Ministarstva zdravlja Sjedinjenih Država pokazalo je da SARS-KoV-2 virus opstaje duže na kartonu - do 24 sata, a dva do tri dana na plastici i čeličnim površinama. U istraživanju piše i da virus može da opstane ovako dugo i na kvakama i radnim površinama koje su presvučene plastikom ili laminatom, ali i na nekim drugim tvrdim površinama. Istraživači su otkrili da je virus nestao sa bakarnih površina posle četiri sata. Ali postoji opcija koja je brža: istraživanje je pokazalo da korona virusi mogu da nestanu u roku od jednog minuta posle dezinfekcije površine sredstvom koje u sebi ima od 62 do 71 odsto alkohola, hidrogen peroksidom od 0.5 odsto ili izbeljivačem koji sadrži 0.1 odsto natrijum-hipohlorita. Visoke temperature i vlažnost utiču na to da drugi korona virusi brže umiru - istraživanjeje pokazalo da srodni virus koji izaziva Sars može biti ubijen na temperaturama iznad 56 stepeni Celzijusovih i tada oko 10.000 virusnih čestica nestane na svakih 15 minuta. Iako nema podataka o tome koliko će virusnih čestica biti u jednoj kapljici koju je iskašljala zaražena osoba, istraživanja pokazuju da manje kapljice mogu da sadrže više desetina hiljada primeraka gripa. Međutim, i to može da varira. U zavisnosti od samog virusa gde se nalazi u disajnim putevima i u kojoj fazi infekcije je osoba. Korona virus: Kako da znam da li sam zaražen Još uvek nije jasno koliko dugo virus može da preživi na odeći i drugim površinama koje je teže dezinfikovati. Međutim, upijajuća prirodna vlakna u kartonu mogu uzrokovati da se virus suši brže nego na plastici i metalu, kaže Vinsent Munster, šef odeljenja za ekologiju virusa u Roki Mauntin laboratorijama i jedan od onih koji su vodili studiju. „Spekuliše se da se zbog poroznog materijala, on brzo isušuje i mogao bi da se zalepi za vlakna", kaže on. Dodaje da promene temperatura i vlažnosti takođe mogu da utiču na to koliko dugo može da opstane, pa to objašnjava i zašto je bio manje stabilan u suspendovanim kapljicama u vazduhu, jer su one izloženije. „Sprovodimo eksperimente kako bismo detaljnije istražili uticaj temperature i vlažnosti", kaže Munster i objašnjava da sposobnost virusa da dugo ostane na tvrdim površinama još jednom ukazuje na to da je higijena ruku i čišćenje površina jako važna. „Postoji potencijal da se ovaj virus prenosi na različite načine", kaže on. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk