NASA i Spejs Iks: Astronauti stigli do Međunarodne svemirske stanice
Svemirska letelica u kojoj su američki astronauti Dag Harli i Bob Benken spojila se sa Međunarodnom svemirskom stanicom (ISS).
Kapsula ovako izgleda kada se gleda iz Međunarodne svemirske stanice Ovo je prva letelica koju je proizvela privatna kompanija, a koju je NASA poslala u svemir. Astronauti će sada morati da sačekaju da se izvrše brojne provere curenja i pritiska, pre nego što se iskrcaju na Međunarodnu svemirsku stanicu i pridruže ruskoj i američkoj posadi. Letelica je uspešno lansirana u orbitu u subotu iz Kenedi svemirskog centra na Floridi. Spejs Iks letelica lansirana je iz drugog pokušaja, pošto je prvo lansiranje u sredu otkazano zbog lošeg vremena. Harli i Benken će bi trebalo da ostanu na Međunarodnoj svemirskoj stanici između jednog i četiri meseca. Potvrda da je posada stigla do Međunarodne svemirske stanice stigla je u nedelju u 14:16 časova po griničkom srednjem vremenu, po kojem se vreme meri i u Srbiji. Kapsula je do odredišta došla malo pre vremena, 422 kilometara iznad granice između Kine i Mongolije. Ovo je bio potpuno automatizovan proces, pa astronauti nisu morali ništa da preduzimaju - iako su vežbali određene manuelne opcije. „Uspeli smo" Džim Brajdstin, čelnik NASA, koji je lansiranje gledao u društvu Donalda Trampa, predsednika Amerike i Majka Pensa, potpredsednika SAD, rekao je: „Uspeli smo". „Dugo smo čekali na ovaj trenutak. Prošlo je devet godina otkako smo u svemir poslali američke astronaute u američkoj raketi lansiranoj sa američkog tla", istakao je Brajdstin. On je pohvalio Trampovu odluku da razvija svemirski program, a zahvalio se i članovima Kongresa iz Republikanske i Demokratske stranke što su obezbedili budžet. „Osetio sam olakšanje, ali neću da slavim dok se Bob i Dag ne vrate bezbedno kući". Brajdenstin se sa Floride uputio u Hjuston odakle će posmatrati Dragon kapsulu kako pristaje na Međunarodnu svemirsku stanicu. NASA je saopštila da je više od deset miliona ljudi gledalo uživo prenos lansiranja. Tramp je postao treći predsednik u istoriji SAD koji je uživo iz Kenedi svemirskog centra pratio lansiranje. Harli i Benken prekinuli su devetogodišnju pauzu NASA letova u svemir i postali prvi astronauti koji su sa američkog tla krenuli u nepoznato posle povlačenja spejs šatla 2011. godine. Ali veliko interesovanje javnosti za ovaj projekat nije uticalo na astronaute i pritisak koji bi mogli da osećaju, kaže Džim Brajdenstin, čelnik NASA. „Lansiraćemo letelicu kad budemo spremni. Kažem vam, predsednik Tramp i potpredsednik Pens su ponosni na timove NASA i Spejks Iksa jer su u sredu doneli pravu odluku", kazao je Brajdenstin novinarima. Kakva je bila procedura? U sredu je lansiranje otkazano samo 16 minuta pre nego što je trebalo da počne. Ali uslovi su bili prilično loši, pa su kontrolori odlučili da nije bezbedno nastaviti sa celom operacijom. U trenutku kada je otkazano lansiranje, Harli i Benken su sedeli u Dragon kapsuli na vrhu rakete Falkon, dok se ispod njih dodavalo dodatno gorivo u letelicu. Do tog trenutka odbrojavanje je proticalo normalno, inženjeri su utvrdili da nije bilo nikakvih problema i letelica je bila spremna za lansiranje. I u subotu je procedura bila ista. Astronauti su došli na rampu tri sata pre lansiranja. Ekipa stručnjaka iz Spejs Iksa pomogla je astronautima da uđu u kapsulu, a posle toga usledila je serija uobičajenih provera statusa letelice. Nikol Man, NASA astronautkinja, rekla je da njene kolege nisu bile uznemirene zbog odlaganja. „U životu ima mnogo stvari koje ne možemo da kontrolišemo, a među njima su i vremenski uslovi", kaže ona. „Morate da ostanete fleksibilni, da ne trošite energiju na to. I samo da se spremite za sledeću priliku kada lansiranje bude moguće", dodaje. Očekuje se da Harli i Benken ostanu na Međunarodnoj svemirskoj stanici između jednog i četiri meseca pre nego što se vrate na Zemlju. Spejs Iks je sa NASA sklopio ugovor vredan 2,6 milijardi dolara, a kompanija Elona Maska obavezala se da obezbedi šest letova na Međunarodnu svemirsku stanicu. Prvi od tih šest letova zakazan je za avgust, pod uslovom da operacija sa Harlijem i Benkenom protekne u redu. Kompanija Boing ima sličan ugovor, ali barem godinu dana zaostaje za Spejs Iksom na polju razvoja tehnologije. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk