Ustavni sud: Vanredno stanje zbog korona virusa nije protiv Ustava
Ustavni sud Srbije odbacio je sve inicijative kojima je traženo da se oceni da li je proglašenje vanrednog stanja zbog borbe sa virusom korona bilo u skladu sa Ustavom Srbije.
Sedište Ustavnog suda Srbije nalazi se u centru Beograda Sud je ovu odluku objavio u kratkom saopštenju na svom sajtu, bez dodatnog obrazloženja. Vanredno stanje uvedeno je 15. marta zajedničkom odlukom predsednika, premijerke i predsednice Skupštine Srbije, a ukinuto je odlukom Skupštine Srbije 6. maja 2020. godine. Među podnosiocima inicijative su i opozicione partije okupljene u Savezu za Srbiju, a jedan od članova Janko Veselinović kaže da im Sud nije dostavio odluku. „I kada smo podnosili inicijativu, rekli smo da se ne uzdamo u stručnost sudija Ustavnog suda jer su oni tamo došli po političkoj liniji - to nije nezavisna institucija koja je iznad svih drugih. Čekali smo da izađu iz svojih kuča i vikendica gde su proveli vanredno stanje i konačno napišu odluke, pa ćemo stupiti u kontakt sa međunarodnim institucijama", najavljuje Janko Veselinović za BBC na srpskom. Sve naše martovske vanredne mere Zašto je važna podela vlasti u 100 i 500 reči BBC na srpskom donosi odgovore na pitanja šta je zapravo Ustavni sud, ko ga čini i kako radi, te kakva su naša i susedska iskustva sa ovom institucijom. Šta treba znati o Ustavnom sudu? Ustavni sud i vanredno stanje Kada je zbog ubistva premijera Srbije Zorana Đinđića 12. marta 2003. godine uvedeno vanredno stanje, ono je potrajalo 42 dana. Između ostalog, pamti se i po policijskoj akciji „Sablja", tokom koje je privedeno 11.665 osoba koje su se sumnjičile za povezanost sa organizovanim kriminalom. Na tu, ali i mnoge druge odluke državnih organa podnete su inicijative da se oceni da li su bile u skladu sa Ustavom i zakonima, a Ustavni sud je svoje stavove saopštio 8. juna 2004. godine. Nakon policijske akcije „Sablja" usledio je niz suđenja pred Specijalnim sudom za organizovani kriminal Ocenjeno je tada da sama odluka o uvođenju vanrednog stanja nije bila suprotna Ustavu i zakonu, ali da neke njene odredbe jesu bile u suprotnosti sa ovim pravilima. Sud je zaključio da je povređen Ustav odlukama koje su sprečavale obaveštavanje javnosti, rasturanje štampe i drugih obaveštenja o razlozima proglašenja vanrednog stanja. Ustavni sud presudio je i da policija nije imala pravo da privodi i zadržava građane do 30 dana u svojim prostorijama, kao i da su privedene osobe morale imati pravo na branioca. Neustavna je bila i odluka po kojoj je direktor Bezbednosno-informativne agencije imao pravo da odstupi od načela neprikosnovenosti tajne pisama i drugih sredstava komunikacije bez odluke suda, kao i odluka po kojoj se ukida pravo na štrajk. Ustavni sud i epidemija u regionu *Tekst je osvežen novim informacijama 22. maja 2020. godine Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk