UN: Kako i zašto svet ostaje bez hrane
Ako neke od ključnih životinjskih i biljnih vrsta izumru, ishrana čovečanstva biće - kako kažu Ujedinjene nacije - „ozbiljno ugrožena".
Posledice smanjenja biodiverziteta se već osećaju u nekim zemljama Posledice se u nekim zemljama već osećaju, a kao glavni uzročnici navode se zagađenje, eksploatacija zemljišta i klimatske promene. Pravila za zaštitu ugroženih vrsta ubrzano usvajaju, ali promene su prespore. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija, FAO, izveštaj je pripremila na osnovu podataka prikupljenih iz 91 države. Biodiverzitet, hrana i poljoprivreda Biološka raznovrsnost ili biodiverzitet neophodan za ishranu podrazumeva raznovrsnost biljaka, životinja i drugih organizama, divljih i uzgojenih, koji nam obezbeđuju hranu, goriva i vlakna. Tu se ubrajaju i organizmi koji obavljaju poslove neophodne za opstanak drugih vrsta, kao što su pčele, crvi, morske trave ili gljivice koje čuvaju plodnost zemljišta i čiste vazduh ili vodu. Zašto je ovaj izveštaj važan? U izveštaju su istaknute dve ključne poruke. Jedna je da su mnoge vrste od kojih zavisi proizvodnja hrane ugrožene ili na putu da to postanu. Broj pojedinih vrsta divljih biljaka, riba i sisara smanjuje se vrtoglavom brzinom. „Biološka raznovrsnost je ključna. Moramo biti odgovorniji kako bismo bolje odgovorili na klimatske promene i našli načine da proizvedemo hranu tako da ne šteti našoj okolini", rekao je generalni direktor FAO Hose Gracijano da Silva. Drugi ključni zaključak je da se ljudi oslanjaju na sve manje namirnica kako bi se prehranio sve veći broj ljudi. Prognoze pokazuju da će populacija narasti na oko deset milijardi ljudi do 2050. godine. U izveštaju se navodi da se na 66 odsto useva uzgaja samo devet vrsta biljaka, od 6,000 koliko se ukupno uzgaja za ishranu. 6,000 vrsta biljaka uzgaja se za ishranu Uzgoj stoke počiva na uzgoju 40 vrsta, ali većina mesa, mleka i jaja dolazi od svega nekoliko vrsta. Šta ovo znači? Smanjenjem biološke raznovrsnosti proizvodnja hrane postaje mnogo ranjivija u slučaju bilo kakvih potresa, kao što su epidemije bolesti ili najezde štetočina. U izveštaju se kao primer navodi slučaj Velike gladi u Irskoj 1840. godine. Irski farmeri oslonili su se skoro u potpunosti na proizvodnju krompira. Zaraza uzrokovana gljivicama uništavala je useve kromira nekoliko godina za redom, a oko milion ljudi umrlo je od gladi i bolesti. Smanjenje biološke raznovrsnosti u nekim krajevima sveta već je osetno. Šta je uzrok? Ujedinjene nacije u izveštaju navode da ima nekoliko glavnih uzroka za smanjenje biološke raznovrsnosti. Neki od vodećih su: Da li postoji rešenje? Da - u izveštaju se navodi niz preporuka koje neke zemlje već primenjuju. FAO ipak navodi da se promene ne uvode dovoljno brzo. „Veoma je dobro videti da zemlje usvajaju i primenjuju sve više praksi koje doprinose održivoj proizvodnji hrane. Međutim, ponekad je tačka od koje se polazi zaista veoma niska", kaže Džuli Belanger, koja je rukovodila istraživanjem. Šta možemo da uradimo? Potrošači imaju ogromnu moć da donesu promenu, navodi FAO. U ovoj agenciji kažu da svako može da kupuje hranu koja je uzgajana na održiv način, kao što može da bojkotuje proizvode za koje veruje da su proizvedeni neodrživo.