Tihanovskaja za BBC: Ako protesti utihnu, postaćemo „robovi“
*Tekst se dopunjuje najnovijim informacijama Liderka beloruske Svetlana Tihanovskaja pozvala je pristalice da intenziviraju štrajkove bez obzira na to što ih vlast „zastrašuje", a istražni organi ispituju njene saradnike.
Tihanovskaja traži predaju vlasti Za BBC je rekla da ako protesti sada utihnu, oni će postati „robovi". Protesti i štrajkovi se nastavljaju, ali predsednik Aleksandar Lukašenko ne pokazuje nameru da se povuče iako je od izbora prošlo dve nedelje. On je obećao da će ugušiti nemire u narednim danima. Prošlog vikenda, oko 200.000 ljudi okupilo se u Minsku na protestu protiv Lukašenka i sve veće policijske brutalnosti na ulicama beloruskih gradova. Beloruski istražni komitet počeo je sa ispitivanjima saradnika Tihanovske zbog navodnog pokušaja državnog udara osnivanjem Koordinacionog saveta za miran prenos vlasti. Vil Vernon, BBC novinar u Minsku, javio je da je pravni zastupnik savet Maksim Znak, u petak bio na ispitivanju u policiji, a trebalo bi da stigne i Sergej Duelvski, organizator štrajka u fabrici traktora. Članovi Saveta su istaknute ličnosti iz sveta kulture, a ovo telo osnovano je, kako tvrde, sa ciljem da se obavi miran prenost vlasti i stvore uslovi za ponavljanje izbora. Ali u četvrtak je javni tužilac pokrenuo istragu, a predsednik Lukašenko neke od demonstranata nazvao nacistima. Čelnici Evropske unije saopštili su da ne priznaju rezultate predsedničkih izbora u Belorusiji „jer nisu bili ni slobodni, ni pošteni", najavivši sankcije za sve koji su učestvovali u nasilnom gušenju protesta i pozvali na dijalog vlasti i opozicije. Prema zvaničnim podacima izborne komisije, ona je osvojila deset odsto glasova, a Lukašenko više od 80, što je pokrenulo 10 dana uličnih protesta i štrajkova. Lukašenko je na vlasti u Belorusiji od 1994. godine. Optužio je opoziciju za „pokušaj oduzimanja vlasti" i odbacio je zahteve za odražavanjem novih izbora. Na izborima nije bilo nezavisnih posmatrača, a opozicija tvrdi da je Tihanovskaja žrtva masovne krađe glasova. Više hiljada ljudi je uhapšeno tokom protesta, a mnogi demonstranti javno su optužili policiju i tajne službe za brutalnost i prekomernu upotrebu sile. Video: Iako nije imala političke ambicije, Svetlana Tihanovskaja se kandidovala za predsednicu. Iako nije imala političke ambicije, Svetlana Tihanovskaja se kandiduje za predsednicu. Šta je rekla Tihanovskaja Tihanovskaja je napustila Belorusiju 9. avgusta, dan posle izbora, zbog, kako je rekla, straha za sopstvenu i bezbednost porodice. Kaže da će se vratiti kad se bude osećala bezbedno. „Ako ne sad, bićemo robovi" Tihanovskaja je za BBC rekla da su Belorusi glasali za nju, ne kao buduću predsednicu „već kao simbol promena". „Klicali su njihovoj budućnosti, i želji da žive u slobodnoj zemlji, a protiv nasilja, tražili su svoja prava", rekla je ona u jedinom intervjuu koji je dala za zapadne medije. Uprkos činjenici da su protesti uminuli, oni moraju da se nastave, dodala je. „Nemamo parava sad da se povučemo, ako ne sad, bićemo robovi i naš narod ovo razume i sigurna sam da ćemo istrajati do kraja", poručila je Tihanovskaja. Šta kaže Rusija? Rusija i dalje drži stav da su izbori unutrašnja stvar Belorusije. Lukašenko kaže da je Putin obećao pomoć u slučaju bilo kakve spoljne vojne pretnje. Portparol Kremlja Dimitri Peskov u sredu je rekao da trenutno nema potrebe da Rusija vojno ili na bilo koji drugi način pomaže Belorusiji. Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je da se nada da će se obe strane u Belorusiji uključiti u pregovore i da nema potrebe za spoljnom posredovanjem. Šta kaže Lukašenko? Lukašenko glasa na izborima 10. avgusta Nakon kraćeg pokušaja dijaloga sa narodom i obilaska fabrika gde se štrajkuje, Lukašenko je u sredu ponovo pooštrio retoriku i pred policiju i obaveštajce stavio zadatak da „definitivno stave tačku proteste". On je javno poručio MUP-u da „ne dozvoli nerede u zemlji, naročito ne u Minsku", službi državne bezbednosti KGB da „stavi tačku na rad organizatora protesta", a vojsci da „prati kretanje NATO trupa". U sredu, specijalci OMON-a su, po prvi put od početka fabričkih štrajkova, počeli da rasteruju demonstrante. Lukašenko je inicijatore štrajkova uporedio sa nacističkom specijalnom policijom Gestapo. „Ako neko misli da se vlast poljuljala, znajte da greši. Treba da znate da vlast ima na koga da se osloni. Nećemo ustuknuti", rekao je predsednik. „Vlast nije sama. Apsolutno nismo sami". BBC dopisnik iz Minska Džona Fišer javlja da su na ulicama već vidljivi prvi znaci promene policijske taktike. Na prilazu državnoj televiziji nikao je kontrolni punkt, gde policija proverava lična dokumenta svakoga ko pokuša da se približi zgradi. Large crowds of anti-government demonstrators gathered in Minsk Video: Ogroman broj demonstranata protetsivao je protiv vlasti u prestonici Belorusije tokom vikenda Šta je rekla Tihanovskaja? Tridesetsedmogodinja predstvanica opozicije, koja je prebegla u Litvaniju nakon što je provela u pritvoru nekoliko sati posle završetka glasanja, u sredu je objavila video saopštenje. Ona je pozvala EU da podrži ono što je nazvala „buđenjem Belorusije". „Ljudi koji su izašli da brane glas na ulicama svojih gradova širom Belorusije bili su brutalno pretučeni, zatvoreni i mučeni dok se režim očajnički drži vlasti. od strane režima. Ovo se dešava upravo sada u sred Evrope." BBC dopisnik iz Minska Džona Fišer kaže da Tihanovskaja pokušava da oblikuje narodni ustanak koji je do sada imao zamah, ali ne i jasnu predstavu o smeru. Koje korake je preduzela opozicija? Lideri opozicije su osnovali Koordinaciono telo za mirnu predaju vlasti. Oni su u sredu održali prvi sastanak i usvojili rezoluciju, kojom se zahteva obustava policijskog nasilja, oslobađanje političkih zatvorenika i održavanje novih izbora. U četvrtak ujutro, u izjavi za Interfaks, jedna od liderki opozicije Marija Kolesnjikova ocenila je da „Lukašenko ima pravo da učestvuje na ponovljenim izborima". „Verujemo da svaki građanin Belorusije ima pravo da učestvuje na izborima i verujemo da će Lukašenko iskoristiti tu mogućnost". Ona je dodala da punomoćja aktuelnog predsednika ističu 5. novembra. „Posle toga, planiramo da organizujemo izbore u skladu sa međunarodnim standardima i pozovemo posmatrače iz inostranstva, potrebno je promeniti sastav RIK-a", rekla je Kolesnjikova. Pored Kolesnjikove, u upravni odbor Koordinacionog tela ušli su, između ostalog, beloruska Nobelovka Svetlana Aleksijevič i Sergej Duljeski, predsednik štrajkačkog odbora Minske fabrike traktora (rus. MTZ), najvećeg izvoznika proizvoda iz Belorusije i bivši ministar u Lukašenkovoj vladi Pavel Latuška. „Ovo definitivno vidimo kao pokušaj da se preuzme vlast", prokomentarisao je Lukašenko. Na članove koordinacionog tela već se vrši pritisak: kuća u kojoj živi Latuška u četvrtak ujutro osvanula je polivena crvenom farbom, a u izjavi za agenciju Interfaks, Latuško je rekao da ima informacije kako može biti uhapšen. Opozicioni lideri organizovanjem štrajkova održavaju pritisak na vlast. Štrajkovi počeli da utiču na rad državne televizije i najvažnijih fabrika u zemlji, pošto učestuje sve više radnika. Šta se dešavalo na protestima? Protesti se nastavljaju. U Minsku i drugim gradovima, kako javlja BBC ruski servis, bilo je manje ljudi nego prethodnih dana. U Minsku, Babrujsku i Borisovu održani su kontramitinzi u znak podrške Lukašenku. U sredu, specijalci OMON-a pokušali su da prekine štrajk u fabrici traktora. Protesters chant anti-government slogans in a show of defiance Demonstranti su uzvikivali anti-režimske parole u znak prkosa Beloruska policija koristila je bojevu municiju u sukobu sa demonstrantima u gradu Brestu na jugozapadu zemlje, potvrdilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova. Nakon toga, žene na protestima formirale su „ljudski lanac" u Minsku i drugim gradovima Belorusije kako bi osudile nasilno suzbijanje demonstracija i zahtevale kraj policijske brutalnosti i oslobađanje svih pritvorenih demonstranata. „Sobe za mučenje" Neki od oslobođenih pritvorenika su podelili slike preko aplikacije Nekta, na kojima se vide njihove modrice i natečena tela, uključujući povrede leđa i zadnjice, koje im je navodno nanela policija. Organizacija Amnesti Internešnal saopštila je da su ljudi koji su uhapšeni opisali da su bili skinuti goli, pretučeni i da im se pretilo silovanjem. Kada su pritvorenici pušteni iz zloglasnog zavora Okrestina otkrili su povrede „Bivši zatvorenici rekli su nam da su jedinice za pritvor postale odeljenja za mučenje, gde su demonstranti primorani da leže u prljavštini, dok ih policija tuče palicama," rekla je Mari Straters, direktorka Amnestija za Istočnu Evropu i Centralnu Aziju. U audio snimku koji je podelio novinar BBC, čuli su se krici iz zatvora Okrestina u glavnom gradu Minsku. Porodice i prijatelji uhapšenih čekaju ispred centra za pritvor u Minsku Grupa od pet stručnjaka UN za ljudska prava saopštila je da je reakcija snaga bezbednosti na mirne proteste bila oštra, uz često korišćenje prekomerne, nepotrebne i neselektivne sile. „Izgleda da su vlasti zainteresovane za brzo razbijanje protesta i hapšenje što većeg broja ljudi", rekli su u zajedničkoj izjavi. Ministar unutrašnjih poslova Jurij Karajev preuzeo je odgovornost za ljude koji su povređeni tokom protesta, kao i da želi da se izvini onima koji su pretrpeli nasilje. Šta se još dešavalo pre izbora? Prošlog meseca je uhapšeno više od 30 ruskih državljana koji su optuženi za zaveru i organizovanje nasilnih protesta protiv vlasti zajedno sa opozicioni političarima. Rusija je odbacila optužbe, saopštivši da je ovih 33 ljudi - navodno članova tajne plaćeničke grupe - prolazilo kroz Belorusiju na putu za Tursku. I pored, naizgled, razdora u odnosima između Moskve i Minska, neki analitičari smatraju da bi Rusija želela Lukašenkovu pobedu, ali manjeg obima, da bi ga prisilila ne snažniju povezanost sa Kremljom. U subotu su uhapšena trojica ruskih opozicionih aktivista na putu za Belorusiju da bi posmatrali izbore, saopštila je grupa Otvorena Rusija. Bes protiv Lukašenkove vlade delom je motivisan i potezima vlasti tokom epidemije virusa korona. Lukašenko neprestano umanjuje opasnost virusa i savetuje stanovnike zemlje da piju votku i koriste saune u borbi protiv bolesti. U Belorusiji, zemlji u kojoj živi 9,5 miliona stanovnika, zabeleženo je skoro 70.000 slučajeva zaraze, dok je 600 ljudi preminulo. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk