Izbori za Evropski parlament 2019: Fejsbuk i Tviter u centru pažnje
Da li Tviter botovi koje kontroliše Rusija marširaju Evropom? I da li se Fejsbukom šire dezinformacije sa ciljem da utiču na glasače?
Botovi su nešto manje aktivni Uoči izbora za Evropski parlament, istraživači su posmatrali kakvu ulogu igraju društvene mreže i njihova rana, oprezna presuda je da je nivo zloupotrebe relativno nizak. Istraživači sa Oksford Internet Instituta otkrili su da su Tviter i Fejsbuk širili manje dezinformacija nego vesti iz pouzdanih izvora. Međutim, proučavanje vrsta informacija koje korisnici društvenih mreža dele na sedam jezika pred izbore, otkrilo je da je mnogo verovatnije da će objaviti pojedinačne politički obojene vesti na Fejsbuku od uobičajenih vesti iz medija. Politički obojene vesti Odvojeno istraživanje koje su za BBC uradili eksperti sa Univerziteta u Birmingemu pokazalo je da su se početkom maja pojavili jasno kreirani Tviter botovi, a sa nekih od naloga tvitovano je o Bregzitu hiljadama puta. Profesor Oleksandr Talavera kaže da je Tviter postao mnogo efikasniji u otkrivanju i gašenju naloga koji krše pravila. Neki od naloga su blokirani Oksfordovo istraživanje pokazalo je da manje od četiri odsto priča objavljenih na Tviteru potiče iz politički obojenih izvora, odnosno medija koji objavljuju namerno obmanjujuće, varljive ili netačne informacije. Međutim, ta cifra u Poljskoj skače na čak 21 odsto. Na Fejsbuku su, međutim, vesti iz relevantnih izvora bile vidljivije, ali su vesti iz politički obojenih izvora izazvale više reakcija. Na engleskom jeziku, na primer, prosečna politički obojena vest imala je četiri puta više lajkova i drugih interakcija od vesti profesionalnih medija. Politički obojene vesti koje su se pokazale popularnim bile su, između ostalih, vest da holandski političar želi da otvori halal plažu u Hagu, vest da su jednu muslimansku devojku ubili članovi njene porodice i bacili u reku jer je bila previše „zapadnjački nastrojena", kao i izveštaj o tome da je Vladimir Putin ponudio finansijsku pomoć za obnovu katedrale Notr Dam. Nema Rusa Međutim, istraživanje nije uperilo prst u Rusiju zbog širenja dezinformacija. „Gotovo nijedna politički obojena vest koju smo pronašli nije došla iz poznatih ruskih izvora", kaže Nahema Maršal, koautorka izveštaja. „Umesto toga dominiraju domaći, hiperpartijski i alternativni mediji." Bilo je izveštaja o usponu automatizovanih Tviter naloga - ili botova - uoči predstojećih evropskih izbora koji se održavaju ove nedelje, pa smo pitali profesora Talaveru, koji je ispitao fenomen botova, da baci pogled na to. On je otkrio porast u kreiranju novih Tviter naloga sa kojih je tvitovano o Bregzitu i sličnim temama oko 11. maja. Mnogi nalozi su u nazivu sadržali ime koje je pratilo osam brojeva i vrlo često su delili sadržaj. Koji nalozi su botovi? Jedan nalog, @johnie76662158 nije pratio nikoga, ali je imao više od 1.300 objava za deset dana nakon kreiranja. Reč je gotovo isključivo o retvitovima na temu Bregzita, podrške Tomiju Robinsonu i nekim komentarima o američkoj politici. Talavera priznaje da je veoma teško utvrditi tačno koji su nalozi botovski, pogotovo što su njihovi tvorci sve pametniji kada je reč o razumevanju toga kako ih Tviter prepoznaje. Međutim, kaže „na osnovu vrlo grube procene oko 20-25 odsto novih korisnika koji govore o političkim rezultatima su botovi. Međutim, u odnosu na postojeću Tviter zajednicu, ti brojevi izgledaju vrlo malo". U centru pažnje Do ponedeljka na nalogu @johnie76662158 stajala je poruka da je privremeno blokiran zato što je imao neku „neobičnu aktivnost". Ostali nalozi s velikim brojem tvitova su blokirani. I Tviter i Fejsbuk su oformili timove za praćenje aktivnosti na platformama uoči evropskih izbora. Do sada se čini da nisu otkrili nivo smetnji iz ruskih izvora ili talasa automatskih poruka koje su uočene tokom predsedničkih izbora u SAD i glasanja za Bregzit.