Makron: Evropa u „građanskom ratu" zbog demokratije
Predsednik Francuske Emanuel Makron upozorio je da je „u Evropi izgleda u toku građanski rat" između liberalne demokratije i rastućeg autoritarizma.
Makron pozvao Evropljane da brane demokratiju U strastvenom govoru pred Evropskim parlamentom u Strazburu, Makron je pozvao Evropsku uniju da obnovi posvećenost demokratiji. „Ne želim da pripadam generaciji mesečara koji su zaboravili sopstvenu prošlost", rekao je, podsećajući kako se EU uzdigla nakon Drugog svetskog rata. On pokreće debatu sa glasačima, u cilju da ih ponovo privuče Evropskoj uniji. U govoru je osudio ono što naziva „fascinacijom neliberalnim" u Evropi. Makron i njegova liberalna partija „Republika u pokretu" pobedili su na izborima u Francuskoj prošle godine sa snažnom proevropskom platformom. Njegova rivalka u drugoj rundi predsedničkih izbora bila je liderka Nacionalnog fronta (FN) Mari Le Pen, nacionalistkinja i žestoka kritičarka EU. Makron je takođe kritikovao i evroskeptike koji su predvodili glasanje za Bregzit u Ujedinjenom Kraljevstvu. S obzirom na to da će Bregzit ostaviti veliku rupu u budžetu Evropske unije, Makron je rekao da ubuduće ne bi trebalo da bude budžetskih olakšica za neke države članice. Dodao je i da je Francuska spremna da poveća svoj doprinos. S kakvim se izazovima součava EU? Makronov govor u Strazburu predstavio je njegovu viziju za obnovu demokratije u Evropskoj uniji, u vreme kada nacionalizam raste u ovom bloku koji čini 28 zemalja. Ovog meseca u Mađarskoj, desničarski lider Viktor Orban, još jedan od kritičara politike EU, ponovo je na izborima osvojio dvotrećinsku većinu u parlamentu. U Evropskoj uniji se oseća nervoza zbog ruskog uticaja na evropske glasače, kroz mnogo primera lažnih vesti koje se šire društvenim mrežama - a za šta se često krive pristalice ruskog predsednika Vladimira Putina. Poslanici Evropskog parlamenta aplaudirali su Makronu kada je rekao da je demokratija „reč koja ima značenje, proisteklo iz bitki u prošlosti". Makrona očekuje veliki izazov u susret evropskim izborima 2019. godine, s obzirom na to da njegova partija ne pripada nijednoj od velikih grupa u Evropskom parlamentu. Dopreti do novih generacija Adam Fleming, BBC Strazbur Predsednik Makron je iskoristio neke fraze vredne pomene u pokušaju da ponovo oživi evropsku demokratiju Podele u Evropi bile su nalik „građanskom ratu... tamo gde se povećava oduševljenje neliberalnim" pokretima. I da li je govorio o Bregzitu kada je rekao da su, odgovarajući na probleme, neki svom narodu predložili put u nepoznato? Bilo je i nešto politike među poezijom - podrška privremenom digitalnom porezu koji bi mogao postati stalan, nova sredstva za zajednice koje prihvataju migrante, zakoni o autorskim pravima koji bi štitili evropsku kulturu, kao plan za reformu Evrozone, što je kontroverzno pitanje u Nemačkoj i severnoj Evropi. Najupečatljivije bilo je njegovo obraćanje novoj generaciji, koja nije doživela Drugi svetski rat i videla Evropu na drugi način. Ali hoće li izbori za Evropski parlament naredne godine doneti talas poslanika koji žele da ojačaju EU, ili da je rascepkaju? To je test. Makron je rekao da su delovi rasprave o migrantima unutar EU „otrovni" Makron je takođe rekao da nije vreme za prijem novih članica, navodeći da ne želi da se Balkan „okrene" Turskoj ili Rusiji, ali da nikako ne želi da ovakva EU, koja teško funkcioniše sa svih 28 članica, odluči da prima nove, po istim i postojećim pravilima. „Podržaću proširenje samo ako prvo dođe do produbljivanja i reforme naše Evrope", rekao je Makron. Predsednik Makron je trijumfovao na izborima u Francuskoj nudeći jasnu pro-EU platformu Makron je naglasio neke od ključnih oblasti kao „evropski" - pre nego nacionalni - suverenitet: briga o klimatskim promenama i problemima oko zaštite životne sredine, zdravstvo, manjinska prava i privatnost. On želi da Francuska i Nemačka budu predvodnice ambicioznih reformi unutar Evrozone, među kojima je i fond za pomoć pri izlasku iz krize - Evropski mehanizam za stabilnost - koji bi želeo da se preobrati u Evropski monetarni fond, poput Međunarodnog monetarnog fonda. Ideja je da Evropski fond obradi probleme vezane za dugove neke zemlje ili slične finansijske obaveze pre nego što se prošire na druge zemlje Evrope. Međutim, demohrišćani nemačke kancelarke Angele Merkel su sumnjičavi prema bilo kakvim potezima koji bi mogli da obavežu bogatije zemlje da se pozabave dugovima siromašnijih partnera. U raspravi sa delegatima Evropskog parlamenta posle govora, Makron je rekao da želi da Velika Britanija ostane blizu Evropske unije bez obzira na Bregzit, ali da „nema biranja na jedinstvenom tržištu." Izjavio je da mora da postoji „puno poštovanje" sloboda na jedinstvenom tržištu EU: slobodno kretanje roba, usluga, kapitala i ljudi.