Državni udar u Mjanmaru: Najkrvaviji dan od vojnog puča - ubijeno najmanje 50 ljudi, uvedeno vanredno stanje
Mjanmarska vojska uvela je vanredno stanje u više regiona u zemlji posle najsmrtonosnijeg dana protesta od puča u februaru.
Šta stoji iza vojnog udara u nekadašnjoj Burmi Izvešteno je da je blizu 50 ljudi ubijeno kada su vojne trupe i policija u nedelju otvorile vatru na demonstrante u raznim oblastima. Najviše smrtnih slučajeva bilo je u Jangonu, najvećem gradu u Mjanmaru, gde je vojska odmah uvela vanredno stanje. Jedan od povoda za takvu odluku vojnog vrha je i napad na kineske fabrike u tom gradu. Demonstranti bi sada mogli da odgovaraju pred vojnim sudovima. Prema podacima Asocijacije za pomoć političkim zatvorenicima (AAPP), od početka sukoba ubijeno je najmanje 120 ljudi. Do novog nasilja je došlo dan pre nego što je svrgnuta politička liderka Aung San Su Ći trebalo da se pojaviti na sudu. U ponedeljak je njeno onjaln saslušanje odloženo zbog problema sa Internetom. Pojedini politički predstavnici u Mjanmaru pozvali su demonstrante na revoluciju i ustanak protiv vojske. „Ovo je najmračniji trenutak nacije i trenutak kada je zora blizu", rekao je jedan od političkih lidera Man Vin Kaing Tan koji se trenutno krije. U međuvremenu je Kina pozvala Mjanmar da zaštiti fabrike u kineskom vlasništvu pošto je nekoliko napadnuto u tom području. Nedelja je bila najsmrtonosniji dan od početka puča 1. februara Sukob demonstranata i mjanmarskih snaga bezbednosti u Jangonu Odmah posle puča, vojska je privela Aung San Su Ći, političku liderku zemlje, čija je stranka Nacionalna liga za demokratiju (NLD), ubedljivo pobedila na prošlogodišnjim izborima, ali vojska je, bez pružanja dokaza, tvrdila da je bilo masovnih prevara. Vojni vrh Mjanmara, koji je preuzeo rukovođenje zemljom posle puča 1. februara, optužio je svrgnutu liderku Aung San Su Ći za nezakonito prisvajanje 500.000 evra i 11 kilograma zlata. Vojska, međutim, nije pružila dokaze za ove optužbe, a političarka iz njene stranke negirala je optužbe. U međuvremenu, organizacija za zaštitu ljudskih prava Amnesti optužila je vojsku za „masovna ubistva" civila. Navedeno je da je vojska koristila oružje sa bojevom municijom i pucala na nenaoružane demonstrante i izvršila „planirana ubistva". „To nisu ishitreni postupci nekih policajaca koji donose loše odluke", rekla je Džoen Mariner iz Amnestija. „To su nemilosrdni zapovednici koji su već umešani u zločine protiv čovečnosti, raspoređujući trupe i ostvarujući ubilačke zamisli." Od vojnog puča 1. februara, na ulicama gradova Mjanmara demonstrira hiljade ljudi koji traže od vojske da oslobodi pritvorene političke lidere, pre svih Aung San Su Ći. Demonstranti traže oslobađanje iz pritvora Aung San Su Ći Šta je najnovije sa protesta? Snage bezbednosti koristile su gumene metke, ali i bojevu municiju u Jangonu, tvrde medicinski radnici koje citiraju novinske agencije. Ubijeno je najmanje 50 ljudi. „Troje je umrlo preda mnom dok sam pokušavao da im pomognem. Još dvoje ranjenih šaljem u bolnicu. To je sve što mogu da kažem u ovom trenutku", rekao je jedan medicinski radnik AFP. Tokom dana čuli su se pucnji, a na ulicama su viđeni vojni kamioni. Državna TV javila je da je jedan policajac ubijen, a da su još trojica povređena pošto su ih demonstranti gađali kamenicama i drugim predmetima. U međuvremenu, viđeni su oblaci dima koji su se dizali iz obližnjeg industrijskog područja. Kina je rekla da su napadnute i zapaljene fabrike koje finansira Kina, a nekoliko kineskih državljana je povređeno. Mnogi demonstranti veruju da Kina daje podršku mjanmarskoj vojsci. Kineska ambasada je pozvala vlasti u Mjanmaru da „preduzme dalje efikasne mere za zaustavljanje svih akata nasilja, kazni počinioce u skladu sa zakonom i osigura bezbednost života i imovine kineskih kompanija i osoblja". Pogledajte video: Lekari ustali protiv hunte Građanska neposlušnost: Ovako ljudi u Mjanmaru odgovaraju na vojni puč Šta je pozadina dešavanja u Mjanmaru? Okatko je vojska preuzela vlast 1. februara, na ulice mnogih gradova izašlo je hiljade ljudi, tražeći okončanje vojne vladavine i oslobađanje svojih demokratski izabranih lidera, mežu kojima Aung San Su Ći. Demokratski izabrana liderka Mjanmara viđena je samo jednom u javnosti otkako je privedena u glavnom gradu Naj Pju Tav. Tokom onlajna suđenja nju su videli njeni advokati. Njene pristalice, kao i brojni borci za ljudska prava u međunarodnoj zajednici zahtevaju da bude oslobođena i poštovanje rezultata izbora održanih u novembru prošle godine. Tada je Naciolna liga za demokratiju, na čijem je ona čelu, ubedljivo pobedila. Vojni lideri tvrde da su puč izveli zbog navodnih brojnih izbornih nepravilnosti, što je nadležna državna komisija demantovala. Nacionalna liga za demokratiju osvojila je 83 odsto mesta u parlamentu na izborima 8. novembra koji su doživljeni kao referendum o vladavini Su Ći. To su tek drugi izbori održani u zemlji od kraja vladavine vojne hunte 2011. godine. Ali vojska je osporila rezultat i poslala žalbe Vrhovnom sudu protiv predsednika i izborne komisije. Izborna komisija odbacila je sve tvrdnje o nameštanju. Po preuzimanju vlasti, vojska je saopštila da je proglašeno vanredno stanje na godinu dana. Vojni puč u Mjanmaru: Mesec dana sukoba i nemira Puč je kulminacija napetosti između vojske i vlasti, koje su porasle kada je na izborima izgubio opozicioni kandidat, kog je podržavala vojska. Mjanmarom, koji se ranije zvao Burma, vladala je armija do demokratskih reformi 2011. godine, koje je povela Aung San Su Ći. Vojska je navela da je moć prešla u ruke komandanta generalštaba Min Aung Hlainga. Zamenjeno je jedanaest ministara i zamenika, među kojima su ministri finansija, zdravlja, unutrašnjih poslova i spoljnih poslova. Na prvom sastanku kabineta u utorak, 2. februara Min Aung Hlaing je ponovio da je preuzimanje vlasti bilo „neizbežno". Međunarodna zajednica osudila je vojni puč uz pretnju sankcijama. Amerika je prva uvela sankcije Mjanmaru, tačnije vojnom vrhu. Fotografija ubijene devojke sa majicom na kojoj piše: „Sve će biti u redu" Koje su najnovije optužbe protiv Su Kii? Optužbu da je prihvatila 600.000 dolara u gotovini i 11 kilograma zlata izneo je bivši glavni ministar Jangona Pio Mijen Tein. On je rekao da joj je dao novac i zlato, preneo je portparol vojne hunte, brigadni general Zav Min Tun. Odbor za antikorupciju istražuje navode, dodao je. Ali to je demantovao poslanik iz raspuštenog parlamenta koji predstavlja stranku Nacionalne lige za demokratiju, koju predvodi Su Ći. „Više nije neobično da se čuju ovakve klevete protiv političara i napori da se slomi stranka dok na ulicama ubijaju nevine mlade ljude", rekla je Aje Ma Ma Mjo za Rojters. General Zav Min Tun takođe je optužio predsednika Vin Minta i nekoliko ministara u vladi za korupciju. Pogledajte video: Fitnes instruktorka vežbala, iza nje vojni puč Vežbala dok je iza njenih leđa organizovan puč Ko je Aung San Su Ći? Ćerka heroja borbe za nezavisnost Mjanmara, generala Aung Sana, koji je ubijen nedugo pre nego što je zemlja postala slobodna od britanske kolonijalne vladavine 1948. Su Ći je nekada smatrana prvakinjom borbe za ljudska prava. Dodeljena joj je Nobelova nagrada za mir 1991. godine, dok je bila u kućnom pritvoru. Provela je gotovo 15 godina u pritvoru između 1989. i 2010. godine. U novembru 2015. dovela je Nacionalnu ligu za demokratiju do ubedljive pobede na prvim slobodnim izborima u Mjanmaru u prethodnih 25 godina. Po ustavu ne može da bude predsednica zemlje jer su joj deca strani državljani, ali Su Ći se smatra stvarnim političkim vođom Mjanmara. Poslednjih godina kritikovana je zbog odnosa prema muslimanskoj manjini Rohindža. Stotine hiljada Rohindža je 2017. godine pobeglo u susedni Bangladeš pod naletima vojske Mjanmara. Međunarodni akteri koji su ranije podržali Aung San Su Ći tada su je optužili da ne čini ništa da zaustavi silovanja, ubistva, a možda i genocid, kao i da odbija da osudi postupanje vojske ili prihvati da su se zverstva desila. Međutim, njena popularnost ostala je velika u zemlji sa većinskim budističkim stanovništvom, koje ne mari mnogo za Rohindže. Nekadašnja dobitnica Nobelove nagrade za mir odgovara na optužbe za genocid. Tekst je ažuriran 15. marta 2021. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk