Srbija, Evropska unija i pregovori: Tapkanje u mestu na kraju godine pandemije
Šest godina od početka pristupnih pregovora sa Evropskom unijom (EU) - što je period u kojem je Hrvatska sprovela neophodne reforme i potpisala sporazum o članstvu - Srbija u 2020. po prvi put nije otvorila nijedno pregovaračko poglavlje, a zatvorila je samo dva od ukupno 35.
Najveća podrška građana za EU bila je 2009. godine - 74 odsto. A zvanična potvrda toga stigla je i iz Brisela, pošto je Savet ministara EU zaključio da je potrebno da dođe do napretka u oblastima demokratije, nezavisnosti pravosuđa, slobode izražavanja i medija da bi nova poglavlja bila otvorena. „Ako se utvrdi da je u ključnim pitanjima došlo do dovoljnog napretka, ne bi bilo teško ići dalje i otvarati poglavlja", rekao je Mihael Rot, nemački ministar za Evropu, a prenosi agencija Beta. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić nedavno je izjavio je da su reforme u oblasti vladavine prava od suštinskog značaja i da je saradnja sa institucijama EU dobar način za nastavak unapređenja ove oblasti. Međutim, ne samo da EU napredak Srbije ocenjuje kao nedovoljan, već je i srpsko društvo sve podeljenije u stavu da li zemlja treba da uđe u Evropsku uniju, pokazali su rezultati istraživanja Beogradskog centra za bezbednosnu politiku sprovedenog u septembru i oktobru. Postotak onih koji se protive učlanjenju Srbije u EU prvi put je prešao polovinu skale i, sa 35 odsto u 2017. godini, porastao na 51, dok je podrška članstvu porasla za tri odsto i iznosi 46. Sve je manje verovatno i da će se ispuniti prognoza iz 2018. o ulasku Srbije i Evropsku uniju do kraja 2025. godine. „Daleko smo od kraja pregovora, čak nismo došli ni do polovine, i u ovom trenutku taj rok nije ostvariv", ocenjuje u razgovoru za BBC na srpskom potpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji Vladimir Međak. Zašto Srbija ove godine nije otvorila nijedno poglavlje? Zastave EU viorile su se 1. marta 2013. na zgradi Vlade i Narodne skupštine Srbije Dva osnovna razloga za manjak napretka u otvaranju novih poglavlja su „stanje demokratije i vladavine prave i sporost reformi", kaže izvršni urednik portala European Western Balkans Nikola Burazer za BBC na srpskom. „Uzimajući u obzir ozbiljnost političke krize i očigledan sunovrat demokratskih institucija, nije nimalo čudno što ove godine Srbija nije nagrađena otvaranjem nijednog poglavlja", smatra. Međak podseća da je u junu ove godine sedam od 27 država članica EU bilo protiv otvaranja poglavlja sa Srbijom. „To je ozbiljan krug država, nije da vas blokiraju jedna ili dve pa da možete da kažete da postoje nacionalni interesi koji vas sprečavaju - ovo je sistemsko pitanje i svi zameraju stanje vladavine prava". Burazer podseća da je Srbija i prethodnih godina, kada je otvarala po dva poglavlja godišnje, „po pravilu otvarala manje poglavlja nego što je tvrdila da je spremna da otvori", ali da ni tim tempom nije napravila značajniji napredak. „Evropske integracije Srbije su toliko usporile da se može govoriti i o tapkanju u mestu, naročito ako imamo u vidu da se u EU ne ulazi otvaranjem, već zatvaranjem poglavlja", ocenjuje. Nemački ministar Rot je naglasio da „otvaranje poglavlja pregovora o članstvu s EU nije neki velikodušni poklon Brisela i to ne zavisi od Berlina, već od ostvarenog napretka". „Ali to ne zavisi od nas, nije to u našim rukama, to naravno zavisi od zemalja kandidata za članstvo", zaključio je nemački ministar za evropska pitanja. Aleksandar Vučić, predsednik Srbije, nedavno je u razgovoru sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel rekao da su na evropskom putu Srbije „reforme u oblasti vladavine prava od suštinskog značaja i da je saradnja institucijama EU dobar put za nastavak unapređenja ove oblasti". A u poslednjem razgovoru sa ambasadorima zemalja članica EU u Beogradu naglasio je da je Srbija „iskreno posvećena daljim i dubljim reformama kojima pristupa sa odgovornošću i ozbiljnošću". Pad Srbije na svetskim lestvicama demokratije i slobode izražavanja Srbija je tokom poslednjih šest godina značajno pala na lestvicama Fridom Hausa, Reportera bez granica i organizacije Transparensi Internešnl koja prati stanje borbe protiv korupcije. Međak podseća da je Fridom Haus 2014. rangirao Srbiju kao slobodnu državu sa polukonsolidovanom demokratijom (stepen ispod najvišeg - konsolidovane demokratije), dok je prema izveštaju za 2019, svrstana u hibridne režime i ispala iz kategorije slobodnih država. „Prema toj skali, Srbija je doživela najveći pad demokratije za poslednjih 10 godina i zabeležila najniži nivo demokratije od demokratskih promena 5. oktobra 2000", naglašava. Odgovarajući na tvrdnje Fridam Hausa, premijerka Ana Brnabić je negirala da je Srbija lider u urušavanju demokratije na Zapadnom Balkanu i istakla da je „država sa najvišim stepenom demokratije u regionu." Srbija je na 94. mestu po slobodi govora na lestvici Reportera bez granica, što je pad od 40 mesta u odnosu na 2014. godinu. Na listi Transparensi Internešnala koji meri stanje korupcije u javnom sektoru, Srbija je sa 77. mesta 2017. godine pala na 91. mesto 2019. godine. „Sve se to dešava od početka pristupnih pregovora, kada Srbija treba da se približava Evropskoj uniji", napominje Međak. Iako je Vlada Srbije 2016. godine najavila zatvaranje svih pregovaračkih poglavlja do kraja 2019, danas je otvoreno tek više od polovine, dok su privremeno zatvorena su samo dva - 25 - nauka i istraživanje i 26 - obrazovanje i kultura. Ona su zatvorena istog dana kada su i otvorena, što znači da Evropska komisija smatra da nema potrebe za bilo kakvim izmenama u domaćem zakonodavstvu. Ostvareni napredak Srbije je, pokazuju ocene Evropske komisije, oko solidne trojke. „Naša prosečna ocena za svih 35 pregovaračkih poglavlja je 3.03 [na skali od 1 do 5], posle šest godina pregovora je morala biti mnogo viša", smatra Međak i podseća da je pre pet godina prosečna ocena bila 2.85. „To ukazuje na nedostatak napretka", ocenjuje. Međak dodaje da evropske integracije nisu visoko na listi prioriteta Vlade. „Ako pogledate ekspoze premijerke Ane Brnabić iz oktobra ove godine, koji je politička deklaracija budućih kretanja, videćete da su evropske integracije tačka 5.2, svedene na ostvarivanje nezavisnosti pravosuđa kroz ustavne promene", zaključuje. Emanuel Makron i Angela Merkel pokrenuli su novi proces razgovora o Zapadnom Balkanu Hronologija otvaranja poglavlja Zašto opada podrška EU integracijama? Protiv ulaska Srbije u Evropsku uniju je rekordnih 51 odsto, pokazalo je istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku sprovedeno ove jeseni „Zbog izrazito proruske i prokineske politike vlade, 57 odsto ispitanika smatra da bi Srbija trebalo da koordinira spoljnu politiku sa Rusijom i Kinom", kaže za BBC na srpskom Maja Bjeloš, istraživačica Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP), koji je nedavno sproveo godišnje istraživanje. Pored toga, kažu iz BCBP, postotak onih koji se protive članstvu Srbije u EU porastao je na 51 odsto. Istraživanja javnog mnjenja koje godišnje sprovodi Ministarstvo za evropske integracije su, prema poslednjim dostupnim podacima za decembar 2019, dala nešto drugačiju sliku - tada je podrška članstvu EU iznosila 54 odsto, a procenat onih koji se protive integracijama 24 odsto. Bjeloš ocenjuje da Ministarstvo za evropske integracije od 2017. objavljuje „oprečne podatke". „Njihova istraživanja pokazuju nagli porast podrške članstvu Srbije u EU sa 41 odsto u 2016. na čak 54 odsto u 2019, kao i da se stalno smanjuje postotak onih koji se protive EU", kaže. Druge organizacije koje su nedavno radile istraživanja, poput Instituta za evropske poslove, tvrde da podrška EU u 2020. godini ne prelazi 50 odsto. Ministarstvo još nije objavilo podatke za 2020, ali je nesporno da je tokom proteklih godina podrška evrointegracijama opala, a naročito u odnosu na 2009, kada je 74 odsto građana Srbije želelo u EU, što je ujedno bio i najviši zabeležen stepen spremnosti za ulazak. U decembru 2009, počela je primena Šengenskog sporazuma, a građani Srbije su konačno mogli da putuju u EU bez vize. „Glavni razlog za opadanje podrške je što se Vlada Srbije samo formalno zalaže za članstvo u EU, a suštinski godinama potkopava javnu podršku učlanjenju u Uniju tako što širi antievropski diskurs, odnosno kritiku EU kroz provladine medije istovremeno favorizujući Kinu i Rusiju", smatra Bjeloš. Beograd i Priština: LGBT zajednica ne pristaje na podele Beograd i Priština: Dreg kraljice ruše podele Burazer podseća da „stavove o Evropskoj uniji uglavnom oblikuju predstavnici vlasti". „Oni uporno govore da je Srbija veoma uspešna u reformama, ali da je Evropska unija ne želi da je primi, što zbog sopstvenih internih problema, što zbog Kosova na čijem priznanju insistira", zaključuje Bjeloš smatra da razloge nezadovoljstva građana Srbije treba tražiti i u tome što se „EU, usled finansijske krize i drugih unutrašnjih problema okrenula sebi i prepustila region Zapadnog Balkana stabilokratama". „A stabilokrate su to iskoristile da ostvare prevlast partije nad državnim organima i centralizuju moć u izvršnoj vlasti urušavajući tako demokratske institucije, vladavinu prava, ljudska prava i medijske slobode". U političko-sociološkom smislu izraz stabilokratija u 21. veku koristi se za opisivanje režima autoritarnih tendencija sa dominantnom partijom i nedovršenom demokratijom. „Deo građana računao je na to da će EU u odbrani evropskih vrednosti pružiti podršku onima koji se zalažu za demokratiju, pa je nastalo razočaranje kada su glavne države članice podržale političke lidere koji zarobljavaju državu", ističe. Istraživanje BCBP pokazalo je i da samo tri odsto građana Srbije prepoznaje EU kao najvećeg davaoca tokom pandemije, dok većina misli da je to Kina, iako nema javno dostupnih podataka o visini kineske pomoći koji bi to potkrepili. Bjeloš tvrdi i da ljudi u Srbiji nisu objektivno informisani o vrsti i visini finansijske pomoći i podseća da je vlast u Beogradu na početku pandemije kritikovala EU, a hvalila podršku Kine. Šta očekuje Srbiju u 2021. godini? Međak objašnjava da se od srpskih zvaničnika očekuje da ubuduće „povedu računa kako o EU komunicira sa građanima". To je jedna od tačka Zagrebačke deklaracije iz maja ove godine - dokumenta, koji je donet na samitu EU-Zapadni Balkan, gde su se lideri ove godine sastali putem video poziva. U tački 1 Zagrebačke deklaracije navodi se da kredibilitet posvećenosti Zapadnog Balkana evropskim integracijama između ostalog zavisi od „jasnog izveštavanja javnosti i od sprovođenja neophodnih reformi". „Ovo je prvi put da se u bilo kakvoj EU deklaraciji u odnosu na Zapadni Balkan pominje komunikacija države ka građanima", ističe Međak i ocenjuje da je Srbija time nezvanično dobila novi kriterijum za članstvo, a to je unutrašnja retorika o EU. On dodaje da dokumenti Komunikacija o proširenju Evropske komisije i nova Metodologija pregovora sadrže i druge „nijansirane poruke", kao što je navod da je Srbija „deklarativno nastrojena proevropski", kao i da je „narušeno poverenje između EU i zemalja Zapadnog Balkana". Međak ističe da se od Srbije u budućnosti očekuje da pregovore EU vodi kao politički, a ne tehnokratski proces, gde će se donositi političke odluke i odgovarajući zakoni, a ne odlagati za neka bolja vremena. „Srbija je do sada najviše napredovala u poglavljima koja nisu politički teška, ali da ni za deo njih uvek nije dostavila pregovaračke pozicije ni nakon više godina", podseća. Burazer smatra da su vlasti u Srbiji tokom 2020. izazvale posebnu pažnju kritikama EU i izjavama o čeličnom prijateljstvu sa Kinom na početku pandemije, što je doprinelo da se pitanje komunikacije nađe u Zagrebačkoj deklaraciji. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk