Korona virus i vakcinija: Zašto države obustavljaju upotrebu Astrazeneka vakcine i šta kažu na Balkanu
Jedan broj zemalja odlučio je da obustavi upotrebu Oksford-Astrazenekine vakcine iz predostrožnosti, posle izveštaja da su neki ljudi dobili krvne ugruške po vakcinaciji.
Najveće zemlje Evropske unije - Nemačka, Francuska, Italija i Španija su među onima koje su donele ovakvu odluku, dok je određeni broj država Starog kontinenta nastavio sa imunizacijom. U najnovijem izveštaju Evropske agencije za lekove (EMA) od 18. marta navodi se da je AstraZeneka vakcina bezbedna i efikasna, ali da će nastaviti sa ispitivanjima slučajeva navodne povezanosti krvnih ugrušaka. Svetska zdravstvena organizacija (SZO) istog dana pozvala je sve države da nastave se korišćenjem ovog cepiva. Prethodno se oglasila se i Agencija za lekove i medicinska sredstva Srbije koja je saopštila da nema razloga da se prekida sa imunizacija jer do sada u zemlji nije prijavljen nijedan slučaj „embolijskih i trombotičkih neželjenih dejstava" Odluke o privremenom obustavljanju donete na osnovu principa predostrožnosti - opšte poznatog pristupa u nauci i medicini koji ističe potrebu da se zastane i revidira kad su dokazi neizvesni. Ali dok je u toku ubrzana pandemija - kada svaka odluka sa sobom povlači krupne posledice - to je pristup koji ponekad može da donese više štete nego koristi. Da li je bezbedna? Ne postoje indicije da Oksford-AstraZeneka nije bezbedna vakcina, saopštila je Agencija za lekove Velike Britanije. Krvni ugrušci se inače stvaraju i nisu retka pojava. Do sada je više od 17 miliona ljudi u Britaniji i Evropi imunizovano, a prijavljeno je oko 40 slučajeva stvaranja krvnih ugrušaka. Statistički gledano, tvrde stručnjaci, to je uobičajen broj nuspojava. Evropska agencija za lekove saopštila je da je AstraZeneka vakcina „sigurna i efikasna" i „nije povezana" za većim rizikom nastanka ugrušaka krvi. „Odbor je došao do jasnog naučnog zaključka: Ta vakcina je sigurna i efikasna", rekla je izvršna direktorka EMA Emer Kuk na videokonferenciji. Šta se dešava u Srbiji? Za razliku od država EU, Srbija za sada ne odustaje od upotrebe oksfordske vakcine. „To je fantastična vakcina, potpuno bezbedna, kao i sve druge. „Molim ljude da budu sigurni da je to dobra vakcina, da veruju Agenciji za lekove i medicinska sredstva. Mi smo uvereni u potpunu sigurnost te vakcine", rekla je predsednica Vlade Ana Brnabić. Među onima koji su primili Astrazeneku je i Predrag Živić iz Knjaževca koji je pre dve nedelje dobio prvu dozu. „Nisam uznemiren. „Mislim da još uvek nemamo dovoljno informacija i nadam se da ćemo uskoro saznati više", kaže on za BBC na srpskom. U saopštenju Agencije za lekove i medicinska sredstava Srbije navodi se da nema razloga za obustavu imunizacije jer do sada nije bilo prijavljenih slučajeva stvaranja ugrušaka. Navodi se da su do 17. marta Agenciji prijavljena 74 slučaja neželjenih reakcija na ovu vakcinu, ali da se uglavnom radi o očekivanim pojavama. „To su lokalne reakcije, poput bola, otoka i crvenila na mestu primene vakcine, zatim sistemske reakcije kao što su povišena telesna temperatura, bol u mišićima, bol u zglobovima, jeza, malaksalost/slabost, glavobolja i mučnina", navodi se u saopštenju. Problema posle imunizacije Oksfordskim cepivom nije imala ni Branka Glavonjić iz Beograda. „Jedino sam osećala umor i mali bol u ramenu u koje sam primila vakcinu", kaže Branka Glavonjić iz Beograda. Branka kaže da ne prati vesti jer sama nije imala nikakvih neželjenih dejstava posle vakcinacije. „Nisam se uopšte raspitivala o AstraZeneka vakcini, jer slepo verujem srpskom zdravstvenom sistemu. „Lično mislim da se trenutno vodi marketinški rat u farmaceutskoj industriji i da se zato plasiraju različite informacije", kaže ona. Međutim, vesti o bezbednosti AstraZeneka vakcine uznemirile su tridesetčetvrodogodišnju Sanju Minić iz Beograda. „Kako imam trombofiliju, povećanu sklonost ka nastanku krvnog ugruška ili tromba, na internetu sam proverila da li je to stanje negde navedeno kao kontraindikacija za bilo koju vakcinu i nisam nigde naišla na takav podatak", priča Sanja. Sanja je na lekarskom pregledu pre imunizacije obavestila doktorku o stanju. „Ni ona nije bila sigurna da li je to stanje negde navedeno kao kontraindikacija, ali posle provere u brošuri AZ cepiva ustanovila je da nije", kaže Sanja koja je posle konsultacije sa doktorkom primila vakcinu. Imala je, kaže, blage nuspojave, koje su prošle posle dva dana, a ona je tada prestala da razmišlja o vakcinaciji. Sve dok se nisu pojavile vesti o bezbednosti AstraZeneka vakcine. „Tek kada se udubite u sitna slova, vidi se da nigde nije utvrđeno da je vakcina bila uzrok, ali od načina na koju su mnogi mediji preneli te vesti mi je anksioznost skočila na maksimum", kaže Sanja. Ovu vakcinu primio je i osnivač grupe Veliki prezir Vladimir Kolarić. On kaže da se nije previše udubljivao, već analize vakcina ostavlja naučnicima. „Sve što treba da znam je da su to odobrili i napravili ljudi koji se time bave - naučnici. „I pre svega ljudi, ne gušteri, masoni, satanisti, vanzemaljci, već ljudi. A ljudi su uglavnom okej", naglašava Kolarić. Kakva je situacija na Balkanu? Osim u Srbiji, vakcina AstraZeneka koristi se i u drugim balkanskim zemljama. Bugarska je prva država koja je zaustavila upotrebu vakcine, a ubrzo joj se pridružila i Slovenija. - obe članice Evropske unije. Prema dosadašnjim podacima, više od deset evropskih zemalja, među kojima Nemačka, Francuska, Italija i Španija, privremeno su obuistavile davanje vakcine AstraZenaka. Iako je predsednica slovenačke Savetodavne grupe za epidemiju Mateja Logar izjavila da su u ovoj zemlju zabeležena blaga neželjena dejstva posle imunizacije svim dostupnim vakcinama, ministar zdravlja Janez Poklukar saopštio je da država obustavlja vakcinaciju Astra Zenekom. Slovenija čeka potvrdu Evropske agencije za lekove o bezbednosti vakcine kako bi nastavila upotrebu, dodao je ministar. U susednoj Hrvatskoj se nastavlja sa vakcinacijom AstraZeneka vakcinama, rekao je direktor Hrvatskog instituta za javno zdravlje Krunoslav Capak. Iz Bosne i Hecegovine nema vesti o prestanku korišćenja. Ministarka inostranih poslova Bisera Turković nedavno je objavila da će u ovu zemlju krajem marta i u aprilu stići oko 100.0000 doza oksfordskog cepiva. Da li Evropa ima problem s ovom vakcinom? Ovo nije prvi put da evropske zemlje izražavaju podozrenje prema Astrazenekinoj vakcini. Princip predostrožnosti primenjen je u Nemačkoj, Francuskoj i u drugom zemljama kad isprva nisu preporučile ovu vakcinu starijima od 65 godina. Francuski predsednik Emanuel Makron čak ju je nazvao „kvazi-efikasnom". Ta odluka je sada preinačena, ali ne pre nego što je narušila opšte poverenje u vakcinu. Nemačka i Francuska imaju zalihe vakcine koje propadaju, pošto su obe zemlje iskoristile manje od polovine dosadašnjih zaliha. A to preti da ima smrtonosne posledice. Francuska, Nemačka i druge velike evropske zemlje sve trenutno imaju veću stopu zaražavanja od Velike Britanije, i mogu da očekuju da će stvari poći po zlu pre nego što pođu po dobru. Sve više vakcina protiv korona virusa se distribuira svakog dana. Ako se danas osvrnete na odluku u vezi sa starijima od 65 godina, možete da vidite na koji način je ona doneta. Način na koji su testovi bili organizovani značio je da su dokazi o njenoj upotrebi u starijim starosnim grupama bili ograničeni. Organizatori su želeli da regrutuju mlađe odrasle osobe u prvobitnim fazama ispitivanja iz bezbednosnih razloga, tako da kad je došlo na red da regulatori procene stopu infekcija podaci još nisu bili spremni za starije. Ali su zato postojali dokazi iz krvnih uzoraka da je vakcina pokrenula snažnu imunu reakciju u starijim starosnim grupama. Tako da nije postojao opravdan razlog zašto vakcina ne bi funkcionisala u starijim starosnim grupama - samo nije prošlo dovoljno vremena da se sakupi dovoljno dokaza u stvarnom svetu. A tu je i problem tumačenja rezultata. Nije bilo dovoljno doslednosti među različitim lokacijama korišćenim tokom testiranja, što je praktično značilo da su postojala četiri različita testiranja u okviru jednog velikog. Protokoli i praksa koji su sledili varirali su na svakoj od njih, uključujući i korišćenje pola doze na jednoj. To je stvorilo donekle haotičan set podataka za tumačenje. Da li Astrazeneka deluje kod starijih ljudi? Prvobitno su neke države ponudile Astrazeneku samo stanovnicima uzrasta od 18 do 64 godine. Nisu dozvolili vakcinisanje starijih od 65 godina saopštivši da nema još dovoljno podataka kako utiče na tu starosnu kategoriju. Nemačka i Francuska su prvo zabranile upotrebu za starije stanovništvo, ali su kasnije preinačile tu odluku. EMA je u januaru odobrila upotrebu vakcinu, pa i za starije od 65 godina. Iz kompanije Astrazeneka saopštili su da su podaci sa kliničkih ispitivanja pokazali da vakcina štiti ljudi svih uzrasta. Analiza Nik Trigl, dopisnik iz oblasti zdravstva Razumljivo je to što se ljudi koji treba da se vakcinišu postaju zabrinuti kada čuju ovakve izveštaje. Ali nadležni u Vritaniji u Evropi su jasni u stavu da bi vakcinacija trebalo da bude nastavljena, uprkos tome što pojedine države imaju drugačiji pristup. Zašto? Pa, ima veze sa rizikom. Iz onoga što je objavljeno do sada, male su šanse da Astrazeneka zaista stvara krvne ugruške. U ovom trenutku deluje da su reakcije na vakcinu, manje-više, očekivane i da se više radi o slučajnostima nego o istinskim uzrocima. Poređenja radi, za one kojima se trenutno nudi vakcina, veliki je rizik da obole od Kovid-19. U najvećem delu kontinentalne Evrope, vakcina se masovno upotrebljava i kod ljudi starijih od 70 godina. Ako su zaraženi i imaju simptome, svaki četvrti čovek je u opasnosti da se ozbiljno razboli ili da bude smešten u bolnicu. U Velikoj Britaniji sada i ljudi u pedesetim godinama dobijaju poziv da se vakcinišu. Svaki deseti stanovnik Britanije u ovoj starosnoj kategoriji u opasnosti je da se ozbiljnije razboli. Inače je stvaranje krvnih ugrušaka jedan od najčešćih posledica težeg oblika korona virusa. Ali kada govorimo o šansama i verovatnoći, one su jasno na strani vakcinacije. Zašto je hrabro donošenje odluka najbolje Velika Britanija je odlučila da ignoriše sve to i načini hrabri korak napred - i za svega nekoliko meseci mogla da se pohvali „spektakularnim" rezultatima u smanjenim nivoima ozbiljne bolesti kod starijih od 80 godina. Ovakav pragmatični pristup donošenju odluka doveo je i do toga da Velika Britanija isto tako preporuči i do tri meseca pauze između dve doze. To je izazvalo veliku kontroverzu kad je prvi put saopšteno krajem decembra. Fajzerova vakcina nije testirana na ovaj način tokom probnog perioda - interval kod nje je bio tri nedelje. Ali, još jednom, odsustvo dokaza nije značilo da potez neće raditi ili da nije zasnovan na logici. Testiranje Astrazeneke imalo je duže intervale kod nekih učesnika, što se činilo da ju je učinilo još efikasnijom, dok je Modernina vakcina, koja je po tipu sličnija Fajzerovoj, takođe sugerisala da bi to moglo da funkcioniše. Takođe je opšte poznato da kod vakcina od dve doze većinu zaštite čini prva doza, dok je druga samo pojačava i više pruža dugotrajnu zaštitu. Sa slučajevima koji su u to vreme rasli, Britaniji je bilo jasno da je korist od maksimizovanja dostupnih zaliha vakcine kako bi pružile bilo kakvu zaštitu većem broju ljudi logična čak i ako dokazi sa testiranja to nisu direktno potkrepljivali. Kineska vakcina - šta znamo i koliko je efikasna Profesor ser Dejvid Spigholter, ekspert za razumevanje rizika sa Univerziteta u Kembridžu, kaže da to pokazuje da ponekad morate da budete hrabri prilikom donošenja odluka. „Princip predostrožnosti može da bude razuman način da donosite odluke kad se suočavate sa naučnom neizvesnošću." „To favorizuje nedelovanje kao način smanjenja rizika. „Ali problem je što ovo nisu normalna vremena i nedelovanje može da bude rizičnije od delovanja." Ono što je potrebno u situacijama kao što je ova, prema rečima ser Dejvida, jeste izračunati šta je verovatnije na tasu verovatnosti. To zahteva proučavanje i posrednih i neposrednih dokaza, kao i konteksta u kom se te odluke donose. „Donošenje odluka kad postoji tolika neizvesnost neverovatno je teško, ali ponekad može biti štetnije čekati izvesnost. Nevakcinisanje ljudi će koštati života." Pogledajte video o reakcijama na vakcinu Koliko traju neželjena dejstva vakcinacije Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk