Misija na Mesec: Lansirana raketa sa izraelskim robotom Berešitom
Lansiranjem rakete Falkon iz Kejp Kanaverala na Floridi počela je istorijska misija Izraela na Mesec.
Lansiranje rakete sa robotom Berešitom Ovo je poduhvat koji je se finansira iz privatnih fondova, a cilj je da se spusti na površinu Meseca. Raketa nosi robota po imenu Berešit, što na hebrejskom znači "Ja sam početak". Do sada su projekte sa istim ciljem realizovale samo svemirske agencije SAD, Rusije i Kine. Robot se otkačio od rakete visoko iznad naše planete i samostalno nastavio put ka odredištu, za koji će mu biti potrebno oko dva meseca. Organizacija SpaceIL koja stoji iza projekta, saopštila je da se nada da će ovaj događaj „inspirisati ostale". „Iako smo imali ograničene resurse, ovim potezom smo pokazali kakva je izraelska genijalnost. Veoma je važno što smo pokazali inicijativu i razvili tehnologiju", rekao je Moris Kan, glavni donator i predsednik organizacije SpaceIL. Berešit bi trebalo da provede dva dana na površini Meseca Kako je počeo ovaj projekat? Sve je krenulo tako što je Gugl 2007. godine kroz projekat Lunar XPRIZE ponudio novac nevladinim organizacijama koje bi mogle da realizuju projekat sletanja na Mesec. Nijedna od organizacija koje su se prijavile nisu uspele da ispune prvobitno postavljene rokove i Gugl je povukao novčanu nagradu. Ipak, nekoliko organizacija je obećalo da će nastaviti da razvija projekat, a među njima je bio i SpaceIL. Šta će Berešet da radi na površini Meseca? Ako robot vredan gotovo 90 miliona evra uspešno sleti na Mesec, trebalo bi da napravi fotografije i pošalje ih nazad, a zatim je planirano magnetsko istraživanje. Berešit bi trebalo da sleti na ravnicu Mare Serenitatis na severnoj hemisferi Meseca, jer tamo zaista postoje određene magnetske anomalije. Vođa tima na Zemlji, profesor Oded Aharonson iz instituta Vajzman, kaže da Mesec nema opšte magnetno polje, ali da su stene i određene oblasti na različitim magnetnim nivoima. „Ako možemo da to da izmerimo, shvatićemo kada i kako su nastali ti magnetni nivoi", dodao je Aharonson. Letelica će kružiti sve šire oko Zemlje dok je ne privuče Mesečeva gravitacija A kakva je veza robota sa Velikom Britanijom? Robot Berešit bi trebalo da provede dva dana na površini Meseca, a uspeh misije u velikoj meri će da zavici od motora Leros koji je napravljen u Velikoj Britaniji. Motor je napravljen u Velikoj Britaniji i posebno je prilagođen Ovaj tip motora je napravila kompanija Namo u Veskotu, a najčešće se ugrađuje u telekomunikacione satelite. Upravo ovaj motor pokreće satelit kada se on otkači od rakete sa koje je lansiran. Inženjeri su motor za izraelskog robota morali donekle da prilagode, pa su skratili diznu i povećali silu potiska. Ovaj motor bi trebalo „nežno" da odgura robota do meseca i osigura da ima stabilno i mekano prizemljenje. Jedna od glavnih prednosti motora Leros je što može da izdrži nekoliko „vrućih ponovnih paljenja", rekao je Rob Veskot iz kompanije Namo. „Kada koriste naše motore, ljudi ih obično upale i ostave da rade satima, a onda ih ugase i ne diraju danima ili čak nedeljama i motor može da se ohladi. SpaceIL je za ovu priliku tražio motor koji može da se upali, zaustavi i onda ponovo upali posle samo nekoliko sekundi iako se nije ohladio", dodao je Veskot. Šta dalje? Šta god da se desi, Berešit će biti upisan kao prva privatno finansirana svemirska letelica. I američka i evropska svemirska agencija najavile su da će u budućnosti koristiti ovakve komercijalne varijante za određene projekte na Mesecu.