Korona virus, Velika Britanija i zločini: Preminuo Jokrširski Trbosek, odgovoran za „kulturu straha"
Britanski zločinac Piter Satklif, poznatiji pod nadimkom Jorkširski Trbosek, preminuo je 13. novembra u 74. godini, nakon što je odbio terapiju za Kovid-19.
Potraga za Jorkširskim Trbosekom trajala je gotovo pet godina Jedan od najozloglašenijih ubica u istoriji Velike Britanije odgovoran je za to što je britanski grad Lids živeo u strahu sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka. Jorkširski Trbosek je između oktobra 1975. i novembra 1980. godine ubio 13 žena i napao još najmanje osam. Sin njegove prve žrtve, koji je imao pet godina kada mu je majka ubijena, rekao je da smrt ubice „predstavlja neku vrstu završnice". Šest žrtava Trbosek je ubio u Lidsu Ko je bio Jorkširski Trbosek? Strava i užas u Lidsu Brutalna ubistva prvih pet žena iz Lidsa i okoline, koja su se dogodila između oktobra 1975. i juna 1977. godine posejala su „stravu i užas" u ovom gradu, ocenjuje advokatica Rut Bandi, koja je u to vreme zastupala žrtve. „Strah je uselio u domove stanovnika", rekla je u dokumentarcu iz 2019. godine pod nazivom „Dosije Jokrširskog Trboseka: Veoma britanska krimi priča". „Svi su bili sumnjičavi, gledali bi u komšije i mislili - da nije možda on?", prisetila se. „Svako ko je imao auto da kolima odveze neku ženu njenoj kući sačekao bi da zaključa ulazna vrata sa sobom i upali svetlo u kući, uopšte ne bi otišli sa prilaza dok se u to ne uvere". Satklif je ubio 13 žena između 1975. i 1980. godine Satklifove žrtve Policija je u početku mislila da ubica fetišizuje prostitutke, ali kako se talas ubistava širio, bili su sve sigurniji da ključ zločina ne leži u tome. Smrt desete žrtve - devetnaestogodišnje šalterska službenice Džozefine Viteker - koja je pronađena u Lidsu aprila 1979, za mnoge je bila tačka u kojoj je strah prerastao u histeriju. „Masovna histerija" „Pre njene smrti, mnogi su mislili da Jokrširski Trbosek ubija samo seksualne radnice", kaže bivši detektiv Bob Bridžstok koji je radio na rasvetljavanju ovog slučaja. „Njena smrt je sve promenila - nijedna žena više nije bila bezbedna, niko nije bio bezbedan, počela je masovna histerija". On dodaje da su „ljudi govorili da neće izlaziti iz kuća dok ne bude uhvaćen, da ne smeju". „To je stvorilo kulturu straha", ocenjuje Bridžstok. Ubistvo Džozefin Vitaker opovrglo je teoriju da Satklif ciljano napada seks radnice Za pet godina istrage, policija je ispitala hiljade muškaraca, a strah je nastavljao da lebdi nad Lidsom. Satklifa su ispitivali čak devet puta, ali on nije uhapšen i ubistva su se nastavljala. Majka i supruga su mu pružale alibi, pa policija nije bila preterano sumnjičava prema njemu. Ubica je na kraju uhapšen u januaru 1981. godine, kada ga je policija zaustavila jer je u kolima sa lažnim tablicama bio sa prostitutkom. Mediji su eksplodirali, a ljudi su izašli na ulice da slave i uzvikuju parole tražeći pravdu. Satklif je osuđen na doživotni zatvor i poslat u psihijatrijsku ustanovu na lečenje, gde je proveo skoro 30 godina. Odatle je 2016. prebačen u zatvor. Jorkširski Trbosek uhapšen je 1981. godine „Iako je ubica robijao doživotno, zapravo su porodice žrtava te koje izdržavaju doživotnu kaznu", smatra detektiv Bridžstok, koji je bio među prvima na licu mesta kada je Džozefina Viteker ubijena. „Za njih je [Satklifova smrt] neka vrsta tačke na sve što se dogodilo". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk