Predsednički izbori u Americi 2020: Zašto još čekamo rezultat
Mogli ste razumno očekivati da do sada već imamo neku predstavu o ishodu američkih predsedničkih izbora.
U redu, pa ko će biti sledeći predsednik? Ne znamo, jer još nije prebrojano dovoljno glasova da bi bilo koji od kandidata zvanično bio proglašen za pobednika. Ali to ne znači da nisu imali šta da kažu. Tokom vožnje do Delavera, kandidat Demokratske stranke Džozef Bajden je rekao: „Znali smo da će ovo trajati dugo, ali ko je znao da ćemo ući možda sutra ujutro, možda i duže!". „Ali, osećamo se dobro trenutnom pozicijom. Ovde sam da vam kažem večeras da verujemo da smo na putu da pobedimo na ovim izborima," dodao je on. Donald Tramp je bio u mnogo svadljivijem raspoloženju govoreći u Beloj kući. Sa milionima legitimnih glasačkih listića koji su preostali za brojanje, on je proglasio neutemeljenu pobedu. „Iskreno, pobedili smo na ovim izborima", tvrdio je, govoreći prigušenim tonom. Sugerisao je - bez dokaza - da se dogodila izborna „prevara". „Ovo je sramota za našu zemlju", rekao je, dodajući da planira da ide do Vrhovnog suda da se bori za pravdu. Nijedna od glavnih američkih TV mreža ili novinskih agencija nije izvestila ništa što bi pružilo verodostojnost Trampovoj tvrdnji da je pobedio na izborima ili da je bilo prevara u glasačkom procesu. Zbog vremena potrebnog za brojanje hiljada preostalih glasova poslatih poštom, moglo bi da potraje danima da se dobije zvaničan rezultat. A ako postoje pravni izazovi za osporavanje rezultata, onda bi na saopštavanje konačnih rezultata moglo da se čeka nedeljama. Postoji li nagoveštaj ko će pobediti? Da biste postali predsednik, zapravo ne trebate da pobedite na direktnom glasanju. Umesto toga, kandidat mora da osvoji većinu u sistemu koji se naziva elektorski koledž, gde svaka država dobija određeni broj glasova ili „elektora" otprilike proporcionalno svom stanovništvu. Ukupno je 538 elektora. Svaki elektor predstavlja jedan elektorski glas. Kandidat mora da dobije većinu glasova - 270 ili više - kako bi osvojio predsednički mandat. Kalifornija ima najviše elektora - 55 - dok države Vajoming, Aljaska, Severna Dakota i grad Vašington imaju najmanje - tri. Trampu i Bajdenu se predviđaju pobede u državama u kojima se i očekivalo da će pobediti. Trka je i dalje vrlo tesna u nekoliko presudnih država, a u nekim od tih tesnih trka, zvaničnici nisu ni počeli da broje glasove poslate poštom, koji bi mogli sve da promene. Pogledajte neke od tih država Florida: Prognozirani trijumf Donalda Trampa gde mnogi ukazuju na kubansko-američku podršku u okrugu Majami-Dejd. Arizona: Država nije glasala za republikance od 1996. godine. Procenjuje se da bi u njoj pobedu mogao da odnese Bajden, koji je u kampanji ciljao mlade napredne Latinoamerikance koji tamo žive. Viskonsin i Pensilvanija: U ovim državama još nije počelo prebrojavanje glasova poslatih poštom i to bi moglo da traje danima. Donaldu Trampu ide bolje nego što se očekivalo, a Džo Bajden nije uspeo da osvoji one ključne države koje brzo broje glasove, što unosi dodatnu neizvesnost. Da li je trebalo ostati budan? Bilo je nekih značajnijih trenutaka, ali uglavnom na ostalim izborima, pogotovo oko Senata: Rezultati na Floridi i poređenje sa rezultatima iz 2016. Šta sad? Možda nećemo znati rezultate danima. Ovo se čini kao najizgledniji scenario, jer će se ova bitka prebaciti na glasove poštom koji tek treba da budu izbrojeni u državama kao što su Mičigen, Viskonsin i Pensilvanija. Mogli bi da se umešaju pravnici i advokati. Donald Tramp je ranije rekao da će posegnuti za pravnim koracima ako rezultat bude tesan. To znači da bi potencijalno moglo da se čeka na ishod nedeljama. Da li će neizvesnost dovesti do nemira? Definitivno će biti neizvesnosti, ali iako su mnogi Amerikanci govorili da su zabrinuti, prerano je reći da li će biti značajnih nemira. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk