Korona virus: SZO preispituje kako se Kovid-19 prenosi vazduhom
Sve donedavno, Svetska zdravstvena organizacija (SZO) smatrala je da je kontakt sa površinama zaraženim korona virusom jedini način prenošenja zaraze potkrepljen naučnim dokazima.
Protokoli će biti promenjeni ukoliko se ovo dokaže Tako se Kovid-19 prenosi kada na određenu površinu padnu kapljice nastalie kašljanjem ili kijanjem. Upravo zbog toga su SZO istakli pranje ruku kao ključnu meru prevencije protiv Kovida-19. Ali oni sada potvrđuju da „prenošenje vazduhom" ne može da se isključi u određenim okruženjima. To znači da bi korona virus mogao da se prenosi i preko sićušnih čestica koje nastaju tokom razgovora ili izdisaja. Ukoliko ti dokazi budu potvrđeni, to bi moglo da utiče na nova uputstva za ponašanje u zatvorenim prostorima. Kako izgleda prenošenje vazduhom? Prenošenje vazduhom se dešava kad udahnemo virus ili bakteriju iz čestica koje bi mogle satima da lebde u vazduhu. Ove mnogo sitnije kapljice mogu da se rašire po mnogo većoj površini. Tuberkuloza, grip i upala pluća su primeri bolesti koje se prenose vazduhom. SZO je priznala da postoje dokazi koji ukazuju da je ovo moguće i za korona virus u zatvorenim i pretrpanim prostorima. Prenošenje vazduhom Koliko dugo virus preživljava u vazduhu? Studije su pokazale da veštački poprskan korona virus može da ostane živ u vazduhu najmanje tri sata. Ali naučnici ističu da je taj eksperiment izveden u laboratoriji, koja se razlikuje u odnosu na uslove iz stvarnog života, gde rezultati mogu da variraju. Postoje okolnosti u kojima se korona virusa „superširi", što izaziva sumnju da je kontaminacija preko vazduha realna mogućnost. U američkom gradu Maunt Vernonu u Vašingtonu, za jednu osobu se sumnja da je zarazila još najmanje 45 drugih, koji su sa njom pevali u istom horu. Tuberkuloza je poznati primer prenošenja bolesti vazduhom Neki od zaraženih nisu prekršili nijedno od pravila socijalnog distanciranja. Slični incident desio se krajem januara u Guangđiju, u Kini, gde se veruje da je zaražena osoba prenela virus na još devet ljudi koji su jeli u istom restoranu. Naučnici kažu da je jedna od zaraženih mušterija sedela šest metara od nosioca zaraze. Šta sada? Način na koji se neka bolest prenosi određuje mere koje se preduzimaju kako bi se sprečilo njeno širenje. Trenutne smernice Svetske zdravstvene organizacije za Kovid-19 preporučuju pranje ruku toplom vodom i sapunom 20 sekundi, kao i pridržavanje pravila o socijalnom distanciranju. Sama fizička distancija može se smatrati nedovoljnom u zatvorenim prostorima da zaustavi širenje koronavirusa Ali neki naučnici sada tvrde da, iako su ove mere od velike važnosti, one neće biti dovoljne protiv zaraze koja se prenosi vazduhom. Za sada SZO nije dodala ništa novo na aktuelne smernice, ali trenutno se procenjuju nove dokaze. Ukoliko budu bili potvrđeni, zvaničan savet mogao bi da bude proširen tako da obuhvati rasprostranjeniju upotrebu maski i rigoroznije distanciranje, naročito u kafićima, restoranima i javnom prevozu. U igri bi mogla da bude i stroža regulacija klimatizovanih okruženja. Šta je nateralo SZO da preispita svoja uputstva? Nedavno je 239 naučnika iz 32 zemlje objavilo otvoreno pismo upućeno SZO. Oni su pozvali ovu agenciju UN-a da ažurira svoje smernice u vezi sa korona virusom imajući u vidu informacije o prenošenju vazduhom. „Želeli smo da potvrde ove dokaze", rekao je Hoze Himenez, hemičar sa Univerziteta u Koloradu koji je potpisao pismo. „Ovo definitivno nije napad na SZO. To je naučna rasprava, ali smatrali smo da moramo da izađemo u javnost sa tim zato što su odbijali da saslušaju dokaze posle mnogo razgovara koje smo vodili sa njima." Neki naučnici sumnjaju da klima uređaji mogu da pomognu da se virus prenese dalje kroz vazduh Kao odgovor na pismo, Benedeta Alegranci, tehnički vođa SZO-a za prevenciju i kontrolu zaraze, rekla je da dokazi koji se javljaju o prenošenju korona virusa vazduhom u „opisanim pretrpanim, zatvorenim, loše provetrenim okruženjima ne mogu biti isključeni." Međutim, SZO je saopštila da želi da vidi još dokaza o ovom obliku zaraze pre nego što donese bilo kakve nove odluke. Jedan drugi savetnik SZO, doktor Dejvid Hejman, izjavio je da agencija očekuje konkretne rezultate mnogo širih istraživanja pre nego što donese novu strategiju borbe protiv virusa. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk