Izbori za Evropski parlament: Šta glasanje znači za Balkan
Za poslanike Evropskog parlamenta glasaju građani zemalja članica Evropske unije, ali su za ishod izbora gotovo jednako zainteresovani i u susednim državama.
Zgrada koja čeka nove stanare - sedište Evropskog parlamenta u Strazburu Oko 400 miliona glasača iz 28 zemalja bira 751 poslanika institucije čije je sedište u Strazburu, ali najčešće zaseda u Briselu. „Ovi izbori neće značiti kraj Evropske unije kakvu poznajemo, ali jesu prilika da dođe do nekih reformi u funkcionisanju Unije", kaže za BBC na srpskom Dimitrije Milić iz organizacije Novi treći put. Sve promene pažljivo se prate na Zapadnom Balkanu, a Srbija i Severna Makedonija „imaju" i kandidate - predstavnike manjinskih stranaka koje učestvuju na izborima u Hrvatskoj i Grčkoj. Evropski parlament je jedino telo EU čije predstavnike građani direktno biraju, a izbori se od 1979. godine održavaju na svakih pet godina. Osnovna funkcija Evropskog parlamenta je usvajanje zakona koje predlaže Evropska komisija, a odobrava Evropski savet. Jedan od prvih zadataka novih poslanika biće izbor novog predsednika Evropske komisije. Šta izbori znače za Srbiju? Pravac kojim će krenuti Evropski parlament Srbiju interesuje ponajviše zbog budućih pregovora o statusu Kosova. Činjenica da je na poslednjem susretu Aleksandra Vučića i Hašima Tačija u Berlinu određena „pauza" u razgovorima do početka jula i završetka konstituisanja Evropskog parlamenta pokazuje da i evropski vrh čeka da se izborni proces završi. Zatišje u razgovorima srpski predsednik iskoristio je i za jednu neobičnu diplomatsku posetu, koju su mnogi spremni da dovedu u vezu sa evropskim izborima. Aleksandar Vučić posetio je Italiju 8. maja i sastao se sa tamošnjim vicepremijerom Mateom Salvinijem - koji po rangu nije sagovornik istog nivoa kao predsednik države, ali jeste jedan od lidera rastuće evropske desnice. Dimitrije Milić kaže da igranje na kartu ovih snaga i očekivanje da bi mogle da promene odnos Brisela prema pitanju Kosova do sada nije dalo konkretne rezultate. „Kada se pogledaju merljivi efekti njihovih politika u nacionalnim državama, promena zapravo nema. Salvinijeva vlada u Italiji nije povukla priznanje Kosova, niti je Kristijan Štrahe glasao drugačije od ostatka vlade Austrije koja je podržala ulazak Kosova u Interpol." Srbi bi na ovim izborima mogli da imaju i prvu parlamentarnu listu koja bi nosila njihovo ime - u Hrvatskoj su među 24 izborne liste i dve srpske grupacije: Samostalna demokratska srpska stranka (SDSS) Milorada Pupovca i Demokratski savez Srba (DSS) Srđana Milakovića. „Parlament je ogromna institucija i, sa 751 poslanikom, ne daje mnogo prostora za iskazivanje. Ali dobro je da postoji neko ko može biti korektiv, da upućuje na druge činjenice o stanju na terenu ili političkoj areni", odgovara Milić na pitanje o stvarnim efektima ovakvog potencijalnog izbora. U prethodnom sazivu Evropskog parlamenta, prvi državljanin Srbije koji je postao poslanik u Evropskom parlamentu bio je Andor Deli koji je izabran kao poslanik vladajuće mađarske stranke Fides. Koliko poslanika biraju pojedine zemlje 751poslanik iz 28 zemalja članica 96Nemačka 73Italija, Velika Britanija 21Grčka 11Hrvatska 8Slovenija Šta izbori znače za Balkan? Odluka o početku pristupnih pregovora sa nestrpljenjem se očekuje u Severnoj Makedoniji i Albaniji. Paket o proširenju Unije koji sprema odlazeći evropski komesar za proširenje Johanes Han, trebalo bi da bude objavljen 29. maja. U Skoplju i Tirani nadaju se da izbori za Evropski parlament neće usporiti napredak. Početak pregovora bila je jedna od centralnih tema nedavnih makedonskih predsedničkih izbora. Kandidat vladajuće koalicije Stevo Pendarovski imao je podršku premijera Zorana Zaeva koji je stalno isticao da njegova vlada i novi predsednik donose zemlji otvaranje pregovora ovog leta. „Otkad je Severna Makedonija rešila sporove sa Grčkom i Bugarskom, očekivanja javnosti od izbora za Evropski parlament su porasla", kaže za BBC na srpskom novinar dnevnika Nova Makedonija Dejan Srbinovski. Za poznavaoce prilika je jasno da se evropska politika prema Balkanu neće značajnije menjati. „U Srbiji i Bosni i Hercegovini je spoljna politika veoma nefokusirana, pa ko god da preuzme vlast u Evropskoj komisiji i dobije većinu u Evropskom parlamentu, neće mnogo uticati na države koje se nisu suštinski opredelile", kaže Milić. Srbi i Makedonci - pre u Parlament nego u članstvo Osim dve liste koje u nazivu imaju reč „srpska", do fotelja u Strazburu i Briselu pokušaće da se probiju i Makedonci. Vinožito, stranka makedonske manjine u Grčkoj, jedna je od 40 stranaka koje se takmiče za grčka mesta u Evropskom parlamentu. Takođe, Andrej Dočinski nalazi se na listi Slovenačke narodne stranke (SNS), a ima i makedonsko državljanstvo. „Šanse su veoma male da jedan Grk ili Slovenac sa makedonskim poreklom stignu do Strazbura, ali to bi bila dobra šansa da se čuje makedonski glas i prenesu stavovi Severne Makedonije u Strazburu", kaže Srbinovski. U ovim poslaničkim klupama mogli bi da se nađu i indirektni predstavnici Srba i Makedonaca Da li su ovo izbori koji će promeniti Evropu? Iako su predizborne ankete pokazivale da će krajnja desnica na ovim evropskim izborima proći bolje nego na prethodnim, Dimitrije Milić smatra da desnica neće osvojiti dovoljno glasova da promeni ključni pravac. „Postoji izvestan rast desničarskih stranaka, ali se očekuje da, nasuprot medijskom utisku, osvoje tridesetak mandata više nego u prethodnom sazivu." U evropskim zemljama glasa se od četvrtka 23. maja, pa sve do nedelje 26. maja. Prema izbornim pravilima, rezultati ni u jednoj zemlji ne smeju da budu objavljeni sve dok se birališta ne zatvore i u poslednjoj članici. Najduže će glasati Italijani - sve do nedelje u 23 sata, pa se preliminarni rezultati izbora mogu očekivati pre ponoći i početka nove radne nedelje. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk