Šta se u Srbiji dešava kad roditelji prijave nestanak deteta
Telefon zvoni, traži se fotografija, uzimaju se podaci, policija odmah kreće u potragu, angažuju se svi „raspoloživi resursi" - ovako izgleda početak potrage za nestalim detetom u Srbiji.
Dvanaestogodišnja devojčica iz Niša, za kojom se tragalo poslednjih deset dana, pronađena je živa i zdrava u blizini Svrljiga, u selu Svrljiški Miljkovac, potvrdio je za RTS Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova. Devojčica je nestala u petak, 20. decembra, na putu od kuće do škole. Za njom se intenzivno traga od momenta prijave nestanka, a trenutno su angažovani svi raspoloživi resursi, navedeno jenavodse u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova. „U potrazi se koriste termovizijske kamere, policijski službenici pretražuju teren, a uključeni su i pripadnici Žandarmerije i Helikopterske jedinice", navedeno je u saopštenju MUP-a. Policija počinje potragu odmah po prijavi nestanka. Zakon o policiji izmenjen je 2015. godine, do kada se čekalo na početak potrage između 24 i 48 sati. Taj član zakona promenjen je godinu dana posle smrti Tijane Jurić, devojčice koja je oteta i ubijena, a izmenjeni član simbolično je nazvan „Tijanin zakon". Šta se dešava kada nestane dete Ukoliko se posumnja na nestanak, treba odmah obavestiti policiju. Slučajevi nestanka se prijavljuju policiji na broj 192, a u Srbiji funkcioniše i jedinstveni evropski broj116000 za nestalu decu. Pokrenut je 2012. kao SOS linija u organizaciji ASTRA. Ova organizacija sarađuje sa policijom, ali i porodici pruža različite vidove podrške. Broj je dostupan 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji, a pozivi su besplatni. „Cilj ovog SOS telefona je da, po prijemu prijave nestanka, osigura trenutnu akciju usmerenu na uspešan pronalazak deteta, što podrazumeva pomoć policiji u vršenju potraga, kao i podršku porodici čije je dete nestalo", navodi se na sajtu te organizacije. Ove godine je ASTRA dobila 10 prijava nestale dece - šest devojčica i četiri dečaka, kao i pet prijava nestalih beba. „Od desetoro dece, troje je pobeglo od kuće, u četiri slučaja se radilo o međunarodnoj roditeljskoj otmici, u dva slučaja deca su nestala na neki drugi način ili je način nestanka neutvrđen. Jedno dete je otela treća osoba. Većina ovih slučajeva je pozitivno rešena, dok su neki u procesu razrešenja", navodi se u odgovoru ASTRE. Ova organizacija takođe nudi pomoć i podršku u procesu oporavka i (re)integracije ukoliko je pronađeno dete pretrpelo neki vid eksploatacije. „U zavisnosti od detetovih potreba, dostupna je psihološka, pravna i medicinska pomoć, savetovanje, alternativni smeštaj, podrška u nastavku školovanja i drugi vidovi neophodne asistencije", kažu u ASTRI. Koraci koje treba preduzeti ako je dete nestalo koje predlaže organizacija koja se bori protiv trgovine ljudima ASTRA: Izvor: ASTRA Šta je Amber alert? Iako policija angažuje sva raspoloživa sredstva, postoje i drugi načini kojima čitava zajednica može da se uključi u pretragu. Jedan od njih je sistem Amber alert, za čije se uvođenje zalaže i fondacija Tijana Jurić. „Razgovarao sam sa brojnim institucijama. Na konferenciji koja je u septembru održana u Subotici premijerka Ana Brnabić obećala je da će Vlada razmotriti takav mehanizam, kao i da ćemo se sastati naknadno i razgovarati o tome, međutim do danas se ništa nije dogodilo", priča za BBC na srpskom Igor Jurić. BBC na srpskom uputio je pitanja o uvođenju ovog sistema Vladi Srbije, ali odgovor nije stigao do nastanka ovog teksta. U zemljama u kojima funkcioniše, sistem upozoravanja - alarmiranja - javnosti pokreće sea kada postoji realna procena da je nestalo dete u životnoj opasnosti. Informacije o nestanku deteta se preko ovog sistema hitno i istovremeno plasiraju kroz što više kanala komunikacije - na televiziji, radiju, društvenim mrežama, bilbordima, posterima - kako bi celokupna javnost u vrlo kratkom roku bila obaveštena o nestanku deteta. Objavljuju se podaci o nestalom detetu, kada i gde je poslednji put viđeno, kako je obučeno i kome se obratiti u slučaju da neko zapazi i prepoznaje dete. Ovaj sistem je nastao u Sjedinjenim Američkim Državama 1996. godine. Nazvan je po Amber Hagerman, devetogodišnjoj devojčici iz Teksasa koja je oteta i ubijena. Kada je o Evropi reč, postoji mreža u kojoj su Belgija, Bugarska, Kipar, Češka, Francuska, Nemačka, Grčka, Irska, Italija, Velika Britanija, Švajcarska, Slovačka, Rumunija, Portugal, Poljska, Holandija, Malta, Luksemburg i Litvanija. U svakoj zemlji postoje pravila kada se sistem aktivira, kao i ko i kako može da pomogne policiji u potrazi. Za prvih šest meseci 2019. godine, građani evropskih zemalja u kojoj mreža funkcioniše alarmirani su kroz ovaj sistem 21 put. Prema podacima iz jula, 20 dece je uspešno pronađeno, dok se za jednim potraga nastavila. Hoće li biti uveden u Srbiji? Uvođenje ovakvog sistema znatno bi ubrzalo potragu za nestalim detetom u Srbiji, priča Jurić, čija je ćerka Tijana oteta i ubijena u julu 2014. Njeno telo pronađeno je posle 12 dana. „Zalažemo se za uvođenje ovakvog mehanizma, jer ne postoji adekvatan način da se svi građani uključe u potragu", kaže Jurić. Ministar Nebojša Stefanović izjavio je u avgustu 2018. da država razmatra različite mehanizme sa tužilaštvom i Ministarstvom pravde, a jedan od njih je i Amber alert. „Videćemo šta će biti moguće u ovoj godini, da ne bih davao neke rokove, ali ćemo se potruditi da bude značajno bolje nego što je to bilo do sada", rekao je tada Stefanović. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk