Srbija i Kosovo: Da li će Beograd priznati nezavisnost
Priznanje realnosti, izdaja, jedini mogući ishod - ovim rečima opisivana je izjava predsednika Srbije da će Kosovo dobiti punu nezavisnost.
Kuda ide ovaj voz? Izjava je podelila opoziciju, ali i građane na društvenim mrežama. Dok jedni kažu da Aleksandar Vučić samo priznaje realnost, drugi ga optužuju za izdaju interesa Beograda i kažu da predsednik pokušava da izbegne odgovornost. Neki analitičari, međutim, izjavu vide kao izliv frustracije i najavu novih izbora. Kurt Basuner iz Savet za politiku demokratizacije iz Berlina veruje da je Vučić nezadovoljan što se sa sastanaka sa liderima regiona, kao i sa predsednikom Francuske i kancelarkom Nemačke u Berlinu, nije vratio sa podrškom za rešenje koje bi podrazumevalo razmenu teritorija Srbije i Kosova. „Deluje mi da je ova izjava posledica frustracije što nije uspeo da postigne 'pobedu', ali i pozicioniranje pred još jedno raspisivanje vanrednih izbora protiv nesložne i neorganizovane opozicije", kaže Basuner za BBC na srpskom. Šta je Vučić rekao? Na nedavnom samitu u Berlinu srpska i albanska strana sastale su se prvi put posle šest meseci, a pored Vučića i kosovskog predsednika Hašima Tačija, prisustvovali su nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron. Nakon povratka iz Berlina, Vučić je za televiziju Pink rekao da „ono što je nudio nije moglo da prođe zbog strahovitog pritiska pojedinih zemalja i njihovih obaveštajnih službi koje su pokrenule kompletne agenture po različitim zemljama političke, medijske i druge". Rekao je da su oni koji ga kritikuju prvo navodili da nisu čuli nikakvo rešenje ni predlog od njega, ali da su ga ipak napadali. „Vidite kakvo je to licemerje sveukupno. Kažete niste čuli šta sadrži taj predlog, saglasan sam niste čuli, a što ste ga napadali. „Zbog toga ste mi glavu otkinuli metaforično, a niste ni čuli o čemu se radi, a sad kad kažem da je propalo kažete nismo ni čuli. Pa čekajte ljudi, pa što ste napadali onda i rušili sve, a niste ni hteli da čujete", pitao je Vučić. Rekao je i da je bio organizovan unutrašnji dijalog, ali da deo opozicije nije izneo svoj predlog o rešavanju kosovskog pitanja. „I ja vas pitam šta je rešenje sad osim što će Kosovo u budućnosti, ne mojom voljom i zato što ću ja da ga priznam, dobiti nezavisnost i suverenost na celoj svojoj teritoriji, pa ću onda da pitam mnoge koji su protestovali i govorili mnoge stvari zašto ste to radili i kako je moguće da niste mogli da sagledate realnost i što ste ometali mogućnost da Srbija izvuče nešto za svoj narod i svoju zemlju", rekao je Vučić. Kosovo je prošle godine proslavilo 10 godina nezavisnosti Vučić je dva dana pre toga za televiziju N1 izjavio da je njegova ideja o razgraničenju definitivno propala, te da će to skupo koštati Srbiju. Na pitanje o kojoj je ideji reč, rekao je da je to „ideja o kojoj govorim sve vreme, o konačnom uspostavljanju kompromisne granice između Srba i Albanaca". Šta kaže opozicija? Boško Obradović na Tviteru Vučića je nazvao „izdajnikom" i napisao da „Kosovo nikad neće biti nezavisno ako ga Srbija ne prizna". Lider Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je da je Vučić izjavom da je „njegova ideja o razgraničenju na Kosovu propala, jer je narod mislio drugačije" naneo težak udarac pregovaračkom kapacitetu Beograda i da je poslao poruku da će kosovska strana dobiti sve što je zahtevala deklaracijom prištinskog parlamenta. „Pitam Vučića da li ga je bar malo sramota što okrivljuje narod za poraz istorijskih razmera, a ono što on opisuje bi bilo upravo to. Vučić na potpuno bizaran način relativizuje svoju odgovornost. „Danas više ne postoji nijedan razlog da kosovska strana, bar dok je Vučić na vlasti, ide i jotu ispod onoga što je on rekao da će dobiti. To se u međunarodnim pregovorima ne radi", rekao je Jeremić u emisiji Utisak nedelje. I predsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak prokomentarisao je Vučićevu izjavu, rekavši da je hipokrizija i licemerje to što se predsedniku Srbije prebacuje da izdaje Kosovo, te da nekima nije jasno, a neki se prave da im nije jasno da je „pitanje Kosova završeno 1999. godine". Da li je Vučićeva izjava najava da će Srbija uskoro priznati Kosovo? Problem Kosova, rekao je Čanak, eskalirao je 1981. godine, a završen je 1999. godine „kapitulacijom koju je potpisao Slobodan Milošević i njegova vlada". Predsednik Srpskog patriotskog saveza (SPAS) Aleksandar Šapić rekao je da niko nikada nije objasnio šta znači pojam „razgraničenja" i da ga zato nije ni komentarisao. „Do danas nismo saznali šta to znači. Sada smo čuli da toga više nema. Pošto razgraničenje nije više tema, ne zanima me", rekao je Šapić. Kurt Basuner kaže za BBC na srpskom da Vučićeva izjava, međutim, ne ukazuje na spremnost Srbije da prizna Kosovo u sadašnjim granicama. „Vučić se nikada nije javno obavezao da će priznati nezavisnost Kosova čak i ukoliko bi došlo do demarkacije prema kojoj bi Srbija ponovo dobila formalno priznatu kontrolu nad delom ili celim Kosovom severno od Ibra", kaže Basuner. Šta kažu Tviteraši? Izjava predsednika Vučića izazvala je brojne komentare na društvenim mrežama. Neki se pitaju ko će doneti odluku o priznanju i potpisati je. Ima i onih koji kažu da je Kosovo ima sve atribute državnosti i da je odavno nezavisna država. Skupština Kosova je 17. februara 2008. jednostrano proglasila nezavisnost stvarajući Republiku Kosovo. Generalna skupština UN usvojila je u septembru 2010. rezoluciju kojom se otvaraju vrata početku dijaloga Beograda i Prištine i pozdravlja spremnost EU da posreduje u pregovorima. Mogerini ostaje posrednica u pregovorima koji traju od 2011. Prvi sastanak u tom dijalogu održan je u martu 2011, a pregovori su prekinuti prošle godine, nakon što je Kosovo uvelo takse od 100 odsto na proizvode iz Srbije. Prošlonedeljni samit u Berlinu bio je pokušaj da se dijalog oživi. Novi sastanak dogodiće se u Parizu početkom jula, ali u „užem formatu", kako je to najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Jedanaest godina nakon proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo više od 100 zemalja. Ipak, tačan broj nije poznat. Priština navodi brojku od 116 zemalja, a Beogradu kažu da ih je daleko manje. Među zemljama Evropske unije koje nisu priznale Kosovo su Španija, Slovačka, Kipar, Grčka i Rumunija, a kada je reč o svetskim silama, to su Rusija, Kina, Brazil i Indija. Kosovo je od 2008. godine postalo član nekoliko međunarodnih organizacija, kao što su MMF, Svetska banka i FIFA, ali ne i Ujedinjene nacije. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk