Tramp: Amerika se povlači iz sporazuma sa Iranom
Američki predsednik Donald Tramp kaže da će se Amerika povući iz nuklearnog sporazuma sa Iranom koji je potpisan u vreme njegovog prethodnika Baraka Obame.
Rekavši da je sporazum „truo" i da se „raspao", Tramp je, u izuzetno oštrom govoru dodao da ga se „stidi" kao „građanin". Nasuprot savetima evropskih saveznika, Tramp je rekao da će ponovo uvesti ekonomske sankcije Iranu, ukinute 2015. godine po potpisivanju sporazuma. Zauzvrat, Teheran je poručio da se priprema da ponovo pokrene program obogaćivanja uranijuma, ključan za proizvodnju i nuklearne energije i oružja. Predsednik Irana Hasan Rohani je izjavio da su Sjedinjene Države „najavile da ne poštuju sopstvene obaveze." „Naredio sam Organizaciji sa atomsku energiju Irana da bude spremna da započne sa procesom obogaćivanja uranijuma na industrijskom nivou." Rekao je da će „sačekati nekoliko nedelja" da bi razgovarao sa saveznicima i onima koji su ostali odani nuklearnom sporazumu. „Sve zavisi od naših nacionalnih interesa", dodao je Rohani. Reakcije saveznika Francuska, Nemačka i Velika Britanija, takođe potpisnice sporazuma, saopštile su da „žale" zbog odluke Amerike. Federika Mogerini, visoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku, rekla je da je EU „rešena da očuva" sporazum. No, izraelski premijer Bendžamin Netanjahu kaže da „u potpunosti podržava" Trampovo „smelo" povlačenje iz „katastrofalnog" sporazuma. Tramp je ranije kritikovao sporazum tvrdeći da se njime samo ograničavaju nuklearne aktivnosti Irana na određeni period, da nije zaustavljen razvoj balističkih raketa, te da je 100 milijardi dolara datih Iranu iskorišćeno kao „prikriveni fond za oružje, teror i represiju" širom Bliskog istoka. Snažnije nego što se očekivalo Analiza Sebastijana Ušera, urednika BBC-ja za Bliski istok Svi potpisnici sporazuma sa Iranom, sem Amerike, bili su za njegovo zadržavanje u nekom obliku. Posle nedelja pokušaja razuveravanja Trampa, međutim, bili su svesni šta će se dogoditi. Ali je Trampova najava možda čak i snažnija nego što su očekivali, naročito nakoj objave da će sankcije biti ponovo uvedene u potpunosti, što ne ostavlja skoro nimalo prostora za pregovaranje. Ovakva Trampova odluka dovodi i strane kompanije koje pokušavaju da posluju u Iranu u težak položaj. A političkim liderima, poput francuskog predsednika Emanuela Makrona, biće još teže da spasu dogovor, bez obzira što su se posvetili njegovom održavanju. Tramp je ranije veoma oštro kritikovao sporazum iz 2015, kojim je Iran ograničio nuklearni program u zamenu za suspenziju sankcija. Iščekivanje odluke SAD Bela kuća je ranije poslala signal da bi predsednik mogao da, umesto potpunog povlačenja, zatraži da se sporazum izmeni, ali detalji još nisu poznati. Evropske zemlje smatraju da je sporazum najbolji način da se Iran spreči da napravi nuklearnu bombu. Britanski ministar spoljnih poslova Boris Džonson je zatražio od Trampa da „ne kolje vola zbog jedne šnicle", dok je njegov francuski kolega Žan-Iv Le Drijan jasno poručio da će Francuska, Britanija i Nemačka nastaviti da podržavaju sporazum. Iranski predsednik Hasan Rohani je upozorio da bi njegova zemlja uskoro „mogla da se suoči sa nekim problemima", ali da će „nastaviti da sarađuje sa svetom". Šta sadrži sporazum? Sporazum, koji se zvanično zove Zajednički sveobuhvatni akcioni plan (JCPOA) su potpisale pet stalnih članica Saveta bezbednosti UN (SAD, Britanija, Francuska, Kina i Rusija) i Nemačka. Iran se saglasio da tokom sledećih 15 godina ograniči zalihe obogaćenog uranijuma - koji se koristi kao gorivo za reaktore, ali i za proizvodnju bombe - kao i broj centrifuga za obogaćivanje uranijuma tokom narednih 10 godina. Sem toga se složio da modifikuje pogon za proizvodnju teške vode tako da ne može da se koristi za proizvodnju plutonijuma. Iran je ograničio proizvodnju uranijuma Sjedinjene Države, Evropska unija i UN su zauzvrat obustavile ekonomske sankcije. Iran tvrdi da je program oduvek bio mirnodopski, a Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) je potvrdila da se Iran pridržava sporazuma. Šta smeta Trampu? Tramp je izjavio da je sporazum „ludilo" i „katastrofa" i dosad je dvaput odbio da potvrdi Kongresu da ga Iran poštuje. U januaru je upozorio da će se SAD „povući" iz sporazuma 12. maja - kada ističe rok za produženje suspenzije sankcija - dok se ne isprave „katastrofalne mane". Njemu smeta što sporazum ograničava nuklearni program tokom određenog vremenskog perioda, što njime nije obuhvaćen razvoj balističkih raketa i što je Iran dobio 100 milijardi dolara kompenzacija, što će po Trampu biti iskorišćeno za „finansiranje terorizma i nasilja" širom Bliskog Istoka. Evropski lideri su pokušali da ubede Trampa da se ti problemi mogu rešiti dodatnim sporazumima, ali to im po svemu sudeći nije uspelo. Šta će Tramp odlučiti? Predsednik bi mogao da Teheranu odmah uvede ceo paket sankcija koji bi obuhvatio trgovinu, izvoz nafte i banke, što bi, prema proceni dopisnika BBC Nika Brajanta praktično poništilo sporazum. SAD bi mogle da uvedu sankcije kojima bi zaustavile izvoz iranske nafte Iz Bele kuće, međutim, poručuju da predsednik neće ići tako daleko. Prema izvorima agencije Asošiejted Pres, Tramp i mogao da ponovo uvede sankcije iranskoj centralnoj banci, što bi ograničilo izvoz iranske nafte, i da stranim kompanija da rok od šest meseci da obustave operacije u Iranu. On sem toga ima dosta vremena da odloži primenu drugih sankcija, koje se odnose na 400 iranskih preduzeća i pojedinaca. Šta kaže Iran? Predsednik Rohani je u razgovoru sa direktorima naftnih kompanija u utorak rekao da će se Iran, ukoliko Tramp uvede sankcije „suočiti sa nekim problemima, tokom dva-tri meseca", ali da će ih „prevazići". On je naglasio da je „osnova iranske politike saradnja i konstruktivan odnos sa svetom", što se očigledno odnosilo na druge potpisnice sporazuma. Ruhani spada među umerene iranske lidere i od početka je zdušno podržavao sporazum kako bi se spasla posustala iranska privreda. Međutim posmatrači kažu da u vladi postoje i tvrđe struje, koje nikada nisu prihvatile sporazum i priželjkuju njegov krah.