Srbija i Severna Makedonija: Kako su se menjali odnosi dve države
Od sjaja do očaja - i nazad.
Stevo Pendarovski proslavio je izbornu pobedu sa pristalicama SDSM-a i sinom (levo) Odnosi državnih rukovodstava Srbije i Severne Makedonije mogli bi se na najjednostavniji način baš tako opisati. „Iako smo imali kratko zahlađenje odnosa pre nekoliko godina, kao susedi smo našli zajednički jezik i sva otvorena pitanja rešavamo dijalogom i međusobnim poštovanjem", kaže u pisanoj izjavi za BBC na srpskom predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski. Ono što Pendarovski opisuje kao „kratko zahlađenje odnosa" delovalo je veoma uzavrelo - zvanični Beograd u avgustu 2017. godine povukao je celokupno osoblje ambasade iz Skoplja - ovakve poteze od potpunog prekida diplomatskih odnosa deli samo jedan korak. Zvaničnici u Srbiji su tada objašnjavali da su prinuđeni na takav potez zbog „ofanzivnog obaveštajnog delovanja Makedonije". Nešto više od dve godine kasnije, poseta Pendarovskog Beogradu i sastanak sa srpskim kolegom Aleksandrom Vučićem samo je poslednji u nizu susreta visokih zvaničnika dve zemlje koji postaju sve učestaliji. „Svaka zemlja u regionu ima puno unutrašnjih problema koji se uglavnom reflektuju na odnose sa komšijama", opisuje uzroke ovih turbulencija novinar Nove Makedonije Dejan Srbinovski. Ipak, on kaže da je poseta makedonskog predsednika još jedan dokaz da vlasti dve zemlje sada zajednički rade na vraćanju odnosa u pozitivnu fazu. Tri godine od Ivanova do Pendarovskog Stevo Pendarovski izabran je u maju 2019. godine za prvog predsednika Severne Makedonije. Novo ime je rezultat kompromisa sa Grčkom. Dve zemlje su decenijama bile u lošim odnosima sporeći se oko upotrebe imena Makedonija, a zvaničnici iz Atine su blokirali pridruživanje Severne Makedonije Evropskoj uniji. Od posete prethodnog makedonskog predsednika Đorđa Ivanova Beogradu su prošle tačno tri godine. Iako se u međuvremenu mnogo toga na Balkanu promenilo, odnosi dve zemlje sada su ponovo na utabanoj stazi. „Severna Makedonija i Srbija imaju odlične odnose u političkoj, bezbednosnoj i ekonomskoj sferi u kojima nemamo sporne tačke. „Smatram da o bilateralnim pitanjima u kojima imamo različita gledišta treba da razgovaramo na konstruktivan način", kaže Pendarovski za BBC na srpskom. Aleksandar Vučić (drugi sleva) bio je jedan od gostiju iz regiona na inauguraciji Steva Pendarovskog Skoplje i Beograd približila je i nedavna odluka Evropske komisije da ne otvori pregovore o članstvu Severne Makedonije u Evropskoj uniji, uprkos obećanju da će to učiniti posle dogovora oko promene imena sa Grčkom. „Mi smo susedne zemlje, nekada smo bili deo zajedničke države, a evropske integracije su naš strateški cilj kojim se ostvaruje naša vizija za zajedničku budućnost", ponavlja Pendarovski činjenicu da njegova zemlja nije odustala od evropskih integracija. Ono što se takođe nije promenilo je da će i ovu posetu obeležiti razgovori o ekonomskoj saradnji - i Pendarovski sa sobom dovodi delegaciju privrednika. Severna Makedonija je značajan trgovinski partner Beograda i osma je na listi zemalja u koje Srbija izvozi najviše robe. U Beogradu su se 2016. godine sreli tadašnji predsednici - Tomislav Nikolić i Đorđe Ivanov Promena vlasti - promena klime Dok su se vlasti u Srbiji menjale tokom poslednjih deset godina, vlast u Makedoniji držao je konzervativni premijer iz redova stranke VMRO-DPMNE Nikola Gruevski. Dramatičnih momenata, poput onih iz 2017. godine, nije bilo. Kriza iz oktobra 2008. godine, kada je Skoplje priznalo nezavisnost Kosova, završila se uskraćivanjem gostoprimstva makedonskom ambasadoru u Beogradu. „Odnos dve zemlje je suštinski problematičan na političkom nivou jer je Makedonija od osamostaljenja uvek bila na strani svega što je protiv interesa Srbije i srpskog naroda", kaže za BBC na srpskom Ivan Stoilković, politički lider Srba iz Severne Makedonije. Odnosi su bili manje-više skladni i po dolasku na vlast Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandra Vučića, po političkoj orijentaciji stranke sličnoj partiji Nikole Gruevskog. Ipak, stvari su počele da se menjaju posle političkih promena u Makedoniji. U Skoplju su se svakodnevno održavali protesti nezadovoljnih građana koji su Gruevskog i VMRO-DPMNE optuživali za korupciju, kriminal, pritiske na političke protivnike i medije, a 2016. godine je na izborima na vlast došao lider opozicionog Socijaldemokratskog saveza Makedonije Zoran Zaev. Zbog ideološke srodnosti i političke bliskosti sa Gruevskim, zvanični Beograd nije bio oduševljen političkim usponom Zaeva i njegove stranke. Kada su demonstranti VMRO-DPMNE u aprilu 2017. godine upali u zgradu makedonskog parlamenta u pokušaju da spreče izbor predstavnika manjinske albanske partije na čelo parlamenta, prvu veliku diplomatsku pometnju izazvala je vest da je među njima bio i pripadnik Bezbednosno-informativne agencije (BIA) i službenik srpske ambasade u Skoplju Goran Živaljević. Iako je njegovo obrazloženje bilo da se tu zatekao jer je želeo da se uveri da li među demonstrantima ima srpskih državljana, vlasti Zorana Zaeva nimalo se nije dopalo to što se srpski obaveštajac našao među demonstrantima od kojih su neki fizički napali i povredili i samog Zaeva. Nije mnogo pomoglo ni što je srpski šef diplomatije Ivica Dačić tada govorio da je među prisutnima bilo i diplomata velikih sila. „Živaljević je obavljao svoj deo posla, ne može da vam smeta na osnovu novinskih napisa srpski predstavnik, a na osnovu drugih, da vam ne smetaju američki, nemački, francuski", govorio je tada Dačić novinarima u Beogradu, Povlačenje osoblja iz ambasade - najniža tačka Kada su nove makedonske vlasti odlučile da podrže prijem Kosova u Unesko, zvanični Beograd posegnuo je za najoštrijim diplomatskim potezima Zaev je dužnosti premijera preuzeo u maju 2017. godine. Ubrzo su ga prorežimski tabloidi u Srbiji predstavili kao neprijatelja Beograda, a stvari su podignute na zvaničan nivo u avgustu te godine. Premijer Zoran Zaev (levo) i predsednik Stevo Pendarovski (desno) Te večeri, odlukom Ministarstva spoljnih poslova Ivice Dačića, celokupno osoblje ambasade Srbije povučeno je iz Skoplja. Ova snažna diplomatska poruka samo je korak do prekida diplomatskih odnosa, a primenjuje se isključivo u dubokim krizama u odnosima dve zemlje - često pred otvorene i neposredne sukobe. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić tada je govorio da je osoblje povučeno zbog dokaza „o veoma ofanzivnom obaveštajnom delovanju protiv organa i institucija Srbije". Iz Skoplja nisu stizale oštrije reakcije na ovakvu odluku Beograda. „Nova vlada Republike Makedonije je snažno predana i preduzima intenzivne mere u cilju rešavanja problema, a ne stvaranja, u cilju promovisanja saradnje i partnerstva sa Republikom Srbijom i drugim zemljama u regionu", navelo je tada zvanično Skoplje. Iako je već tokom narednih dana deo osoblja vraćen u ambasadu, a ambasadorka Dušanka Divjak Tomić posle konsultacija u Beogradu ponovo vraćena na radno mesto, snažna mrlja ostala je na odnosima dve zemlje. Granice kao simbol odnosa U čak tri navrata u poslednjih godinu dana, granice su odigrale ključnu ulogu u odnosima Srbije i Severne Makedonije. U novembru 2018. godine, bivši makedonski premijer Nikola Gruevski je preko Srbije prebegao u Mađarsku gde mu je odobren politički azil. Nikola Gruevski je u Budimpešti boravio kao premijer Makedonije 2015. godine i bio gost tada premijera Mađarskle Viktora Orbana Predsednik Srbije Aleksandar Vučić objašnjavao je da Srbija nije imala osnova da zaustavi Gruevskog jer za njim nije bila raspisana međunarodna poternica. I kada se očekivalo da ovaj slučaj ponovo uzburka odnose, pažnja se preselila na granični prelaz Preševo - Tabanovce. U avgustu 2019. godine, Zaev i srpska premijerka Ana Brnabić otvorili su objedinjeni granični prelaz. Konačno, Vučić, Zaev i albanski premijer Edi Rama pokrenuli su i razgovore o „Malom Šengenu" i otvaranju granica na Balkanu. Srdačni susret u Novom Sadu, večernja neformalna šetnja gradom, pa sličan susret na Ohridu pokazali su da su odnosi Beograda i Skoplja sada u drugačijoj fazi. Denis Zvidić (BiH), Aleksandar Vučić (Srbija), Zoran Zaev (Severna Makedonija), Edi Rama (Albanija), Dragica Sekulić (Crna Gora) - učesnici Ohridskog samita „Narodi - najbliži i najbolji prijatelji" Kada se politika stavi na stranu, Srbi i Makedonci nemaju o čemu da brinu, smatra predsednik Demokratske partije Srba u Severnoj Makedoniji Ivan Stoilković. „Odnosi dvaju naroda su fenomenalni zahvaljujući dugogodišnjoj tradiciji zajedničkog života. „U svim anketama u obe zemlje, narodi se doživljavaju kao najbliži i najbolji prijatelji - na to možemo da budemo ponosni", kaže lider srpske manjine u Skoplju. On dodaje da, na političkom nivou, Srbi u susednoj državi polako popravljaju odnos sa vladom Zorana Zaeva, ali dodaje i da je pitanje promene imena duboko podelilo makedonsko društvo - što nikako ne prija manjinskim zajednicama. „Deo Makedonaca smatra da im nešto oduzimate, a drugi deo Makedonaca smatra da smo svi Severnomakedonci i da nismo ništa posebno. „Bez pomoći EU i OEBS-a nećemo moći dugo da opstanemo kao nosioci duha srpske zajednice u Severnoj Makedoniji." Izvan politike, jedno pitanje nastaviće da opterećuje odnose dve zemlje, doduše manje nego u nedavnoj prošlosti. „Jedini problem koji preostaje je pitanje autokefalnosti Makedonske pravoslavne crkve, koju Srpska pravoslavna crkva ne priznaje. „Ovaj spor traje od 1963. godine, ali i pored toga, Severna Makedonija u narednom periodu neće dozvoliti nikakve tenzije sa susedima, za šta konstantno dobija podršku od partnera iz EU i NATO-a", zaključuje novinar Dejan Srbinovski. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk