Italija pustila brod sa izbeglicama da uplovi u luku na Siciliji
Italija će na tlo Sicilije pustiti 450 migranata koji su u subotu pokupljeni sa broda pretrpanog izbeglicama.
Samo je ženama i deci prvobitno bilo dozvoljeno da dođu na Siciliju. Ova odluka je doneta nakon što je Italija saopštila da će Francuska, Nemačka, Malta, Portugal i Španija prihvatiti po pedeset izbeglica. Malta i Italija su ranije raspravljale koja od ove dve zemlje bi trebalo da dozvoli brodu da se usidri. Nova vlada Italije je pooštrila mere kako bi smanjila priliv migranata na sopstvene obale. Prethodnih dana je samo 57 žena i dece smelo da se iskrca u sicilijanskoj luci Pocalo. Migrante je sa broda u Sredozemnom moru spasila posada Evropske agencije za graničnu i obalsku stražu - Fronteks, ali im nije dozvoljeno da dođu do kopna. Pre nego što su migranti spaseni sa drvenog broda u subotu, Malta je odbila da im dozvoli da uplove u Valetu, pod izgovorom da se brod nalazio mnogo bliže italijanskom ostrvu Lampeduza. Ali je italijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini nakon spasavanja migranata rekao da bi Fronteksov brod trebalo da ide „južno, ka Libiji ili Malti". Odluka je promenjena nakon što je italijanski premijer Đuzepe Konte pisao ostalim članicama Evropske unije, i tražio da prihvate neke od izbeglica. „U ovoj situaciji, u kojoj se Italija pokazala kao vodeća pri spasavanju života na moru, molim vas za jasan znak podele odgovornosti u kontroli migrantske krize", napisao je Konte. Italijanska obalska straža je dovezla žene i decu na Siciliju. Češki premijer Andrej Babiš je odbio molbu. On je rekao da bi premeštanjem izbeglica situacija „otišla do đavola". Libija je ponovo odbila da primi izbeglice sa broda. „Ne, nećemo prihvatiti ni jednog ilegalnog migranta", izjavio je za agenciju Rojters portparol libijske obalske straže. Situacija u Srbiji Broj migranata u Srbiji opada od avgusta prošle godine, izjavio je za agenciju Tanjug republički komesar za izbeglice i migracije Vladimir Cucić. On je u aprilu rekao da se u prihvatnim centrima nalazi između 4.100 i 4.200 ljudi, za razliku od prošle godine kada je tamo boravilo između šest i sedam hiljada izbeglica. Iako smatra da balkanska ruta nikada neće biti sasvim zatvorena, Cucić očekuje da se broj migranata u Srbiji minimalizuje za dve godine. Ali Radoš Đurović iz Centra za pomoć i zaštitu tražiocima azila misli da je balkanska ruta daleko od zatvaranja, već da su ljudi samo manje vidljivi. „Nisu svi u centrima, ima ih u velikim gradovima, oko granice, dolaze avionima iz Irana otkad imamo bezvizni režim sa ovom zemljom", izjavio je Đurović za list Večernje novosti. Kako postoji rizik od zloupotrebe bezviznog režima između Srbije i Irana, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić kaže da se Srbija preduzima određene mere. „Nastojimo da smanjimo rizik na najmanju moguću meru, imajući u vidu da su određeni državljani Irana koristili Beograd i Srbiju kao tranzitni centar za odlazak u treće zemlje, odnosno zemlje EU", rekao je Ljajić za Blic. Dva broda sa izbeglicama su u junu imala poteškoća da nađu luku u koju bi mogli da pristanu nakon što ih je Italija odbila. Brod „Akvarijus" sa 630 izbeglica je na kraju otplovio za Valensiju u Španiji. Drugi brod sa 230 migranata, „Lajflajn", usidrio se na Malti. U oba slučaja su i druge evropske zemlje pristale da prihvate izbeglice. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk