Preletači i srpska politika: „Političari računaju da građani slabo pamte"
Ljubiše Preletačevića u srpskoj politici nema već neko vreme, ali preletanja i dalje ima... I uglavnom je jednosmerno.
Političari u Srbiji redovno preleću u druge stranke na svim nivoima Na primer, 657 odbornika i odbornica je od 2016. do 2019. godine promenilo dres, pokazuju podaci Centra za istraživanje, transparentnost i odgovornost (Crta). Od toga je „pet najvećih preletača" u proseku imalo četiri prelaska iz jedne stranke u drugu za tri godine, dodaju iz Crte. „U društvu koje funkcioniše po principu političke neodgovornosti, učestalo i oportuno stranačko preletanje jedan je od glavnih fenomena", kaže Tamara Branković iz Crte za BBC na srpskom. Ova organizacija objavila i listu pet najvećih preletača, na kojoj je prva Nada Kostić, nekadašnja ministarka zdravlja u Vladi Srbije, a koja kaže da „treba definisati šta je preletanje". „Ako prelećete negde onda idete u vlast, kao (Goran) Vesić. To su oni koji zbog materijalne ili druge koristi prelaze u stranku koja ima moć. Ja ne odgovaram toj definiciji", ističe Kostić za BBC. „Nisam ni u čemu, ni u jednoj organizaciji, jer mi nijedna ne odgovara. Mogu samo da postanem deo nečeg novog, ali bi mi i to verovatno računali u preletanje". „Šampioni" Zbog učestalog preletanja poslednjih godina na svim nivoima, Crta je pre nekoliko meseci pokrenula portal „Ko je na vlasti". Na ovom sajtu objavljuje se evidencija o stranačkoj pripadnosti na lokalu - ko je na vlasti, ko u opoziciji i kako su prošli koji lokalni izbori. Na primer, tu je i Crtina lista pet najvećih preletača u poslednje tri godine: Redakcija BBC-ja pokušala je da stupi u kontakt sa svo petoro. Marko Jančić nije želeo da odgovori na pitanja, Nada Kostić je negirala da je bila u pet stranaka, dok je Jelena Đorđević iz niških Zavetnika rekla da „ako je kriva za nešto, onda je to samo to što izgleda vidi i prepoznaje neke procese na vreme". „U mojim političkim stavovima nema nikakve političke promene od perioda kada sam postala odbornik na listi Dveri, pa do danas i verujem da su Zavetnici politička opcija koja zastupa iste te ideje", ističe ona. Priča Nade Kostić Nada Kostić, nekadašnja ministarka zdravlja u prelaznoj vladi posle 5. oktobra, za sebe kaže da je u politici od početka devedesetih. Kako navodi, u životu je bila članica samo dve stranke. „Deset godina sam bila u Demokratskoj stranci Srbije Vojislava Koštunice, još od njenog nastanka, ali sam u jednom trenutku podnela ostavku i nije me bilo 12 godina. „Potom sam 2016, pred izbore, postala deo pokreta Dosta je bilo koji sam među prvima napustila kada sam shvatila da je reč o preduzeću, ne o stranci". Kao odbornica DJB-a u Skupštini opštine Stari grad Kostić je bila deo izborne liste tog pokreta za parlamentarne izbore. U naredne tri godine je u Skupštinu Starog grada ulazila je noseći još četiri dresa, navodi se na portalu „Ko je na vlasti". Međutim, Kostić i to negira, navodeći da je od napuštanja DJB-a bila nezavisna poslanica. „Jesam uvek glasala za predloge Čuvara Starog grada i DS-a, ali su me uvek vodili kao nezavisnu odbornicu", ističe ona. Kada je reč o POKS-u, Kostić kaže da je samo bila deo Političkog saveta, kao i nekada u Demohrišćanskoj stranci Srbije Vladana Batića. „Nikada nisam potpisala pristupnicu", ističe. Narodni poslanici često menjaju tabor i mesto sedenja u Narodnoj Skupštini Šta kažu podaci? Tamara Branković iz organizacije Crta kaže da nam preletanje govori o tome da „političari pre svega računaju na to da građani slabo pamte", kao i da „na građane računaju samo onda kada treba uzeti glas". „S druge strane, ni mi sami nismo razvili dovoljnu svest o tome kako da naše izabrane predstavnike držimo odgovornim, doslednim i svesnim da treba da zastupaju naše interese", ističe Branković. Iz Crte navode da su od 2016. zabeležili preletanja u 107 gradova i opština u Srbiji. Ovo je lista mesta sa najviše preletača: Najčešći preleti su u stranku koja se trenutno nalazi na vlasti, navode iz Crte. „Ne čudi da je Srpska napredna stranka jedna od poželjnih destinacija, s obzirom na to da čini deo vlasti u više od 90 odsto gradova i opština", kaže Branković. „Takođe, beležimo i situacije da se preleće i unutar samih vladajućih koalicija, uglavnom od manjih ka većim koalicionim partnerima". Ipak, bilo je i slučajeva prelaska iz SNS u druge stranke. Na primer u Šapcu i Paraćinu, gde su naprednjaci u opoziciji. U međuvremenu je 145 odbornika postalo nezavisno - napustili su stranku na čijoj listi su izabrani, a nisu ušli u neku novu. „Zabeležili smo i slučajeve preletanja u opozicione stranke, što je stranke iz opozicije dovelo na vlast. Ovo je primer Srpske napredne stranke u i Zaječaru, koja je zahvaljujući preletačima formirala lokalnu vlast", kaže Branković. Procena Nacionalne koalicije za decentralizaciju (NKD) je da su tako odbornici preneli glasove 250.000 birača strankama za koje oni na izborima 2017. godine nisu glasali, rekao je direktor ove organizacije Mladen Jovanović za portal Zaječar onlajn. Priča Jelene Đorđević Političku karijeru je, kako kaže, počela u Ljajićevoj Socijaldemokratskoj partiji, ali nije imala njihovu člansku kartu, nakon čega postaje deo Dveri. „Iz Dveri sam izašla 2016. godine, nezadovoljna tadašnjim ponašanjem rukovodstva stranke, kao i samovoljom tadašnjeg i sadašnjeg predsednika, zbog čega kao lokal-patriota ulazim u Jedinstvenu Srbiju. „Međutim, posle 'Aerodrom' sednice (na kojoj se odlučivalo o preuzimanju niškog aerodroma) napustila sam odborničku grupu i kao nezavisna odbornica prešla u opoziciju. Zavetnicima sam se priključila 2018. godine". Zamenik gradonačelnika Beograda i visoki zvaničnik SNS-a Goran Vesić, ranije je bio visoki zvaničnik rivalskog DS-a Kako navodi, i Dveri i JS je napustila zato što „dogovori nisu ispoštovani" i „Niš je potpuno bio podređen interesima centrale". „Volela bih da sam pogrešila, ali mislim da sam bila u pravu i da su mnogi ljudi koji su me osuđivali i sami uvideli razloge zbog kojih sam to učinila", kaže. Iz JS su je, navodi uveravali da će „sve raditi u interesu Niša i Nišlija, a napustila ih je kada je videla da to više nije tako". „Da li sam i koliko zbog toga pogrešila vidi se što je čitava ta odbornička grupa nekoliko meseci kasnije kolektivno prešla u vladajući SNS". Govoreći o preletanjima, Đorđević kaže da je „veliko dostignuće srpskog pravnog sistema što je pronađena hrabrost da se, uprkos svim partijskim pritiscima, u političkom životu afirmiše ličnost kao nosilac mandata". „To nikako ne znači da bi prostačka trgovina mandatima koji predstavljaju poverenje glasača, trebalo da bude legitimizovana na bilo kakav način. „Međutim, zbog čega ovo ne biste tumačili na potpuno suprotan način, odnosno kao poziv političkim strankama da paze koga stavljaju na svoje izborne liste", ističe ona. Slavni slučajevi Preletanja nije bilo samo na lokalu i po njima nije poznat samo Ljubiša Preletačević Beli. Slučajeva je dosta, a među onima čije se ime najčešće pominje uz preletanje je predsednica Skupštine Maja Gojković. Promenila je pet stranaka: Narodna radikalna stranka, pa Srpska radikalna stranka, pa Narodna partija, pa Ujedinjeni regioni Srbije i na kraju Srpska napredna stranke. Odmah iza nje je direktor RTB Bora Blagoje Spaskovski koji je posle Saveza komunista i SPS-a prešao u Ujedinjene regione Srbije, a onda u SNS. Tu su i slučajevi Boška Ničića, čiji je ceo pokret prešao u SNS, kao i nekadašnjeg radikala Aleksandra Martinovića koji se takođe pridružio naprednjacima, poput bivših kadrova DS-a Gorana Vesića i Siniše Malog. Marinika Tepić, istaknuta članica opozicione Stranke slobode i pravde, političku karijeru počela je u Ligi socijaldemokrata Vojvodine na čijoj listi je prvi put bila 2012. Onda je 2017. usledio prelazak u takođe opozicionu Novu stranku, ali je u aprilu ove godine izabrana za jednu od čelnica novoformirane Stranke slobode i pravde na čijem je čelu Dragan Đilas. Od političara nešto starije generacije poznati su primeri Slobodana Vuksanovića i Branislava Lečića. Vuksanović je karijeru počeo u Demokratskoj stranci, odakle je otišao u pokret Otpor, ali se tu nije predugo zadržao, pa je postao član Pokreta za demokratsku Srbiju (PDS). Osnovao je zatim Narodnu demokratsku stranku, koju je kolektivno učlanio u DSS dve godine kasnije, a 2012. je prešao u SNS. Poznati glumac Branislav Lečić takođe ima i dugačku političku karijeru koju je počeo u Demokratskoj stranci, pa je zatim bio jedan od osnivača Liberalno demokratske partije sa Čedomirom Jovanovićem. Nakon toga osnovao je pokret Moja Srbija, koji je potom kolektivno učlanio u Demohrišćansku stranku Srbije. Stručnjaci navode da političari računaju da građani slabo pamte Glavni motiv preletanja političara je interes, smatra Branković iz Crte. „Preletači radije biraju da trče za pozicijama, privilegijama, zauzimanju što boljeg položaja, a ne za političkim idejama, programom i javnim dobrom", ističe ona. „U prilog tome nam govore i konferencije za medije, kolektivna preletanja pred kamerama ili uz organizovane proslave, javna svedočenja odbornika koji su preleteli u drugu stranku i dobili nagradu za to". Kako navodi, preletanje obesmišljava izbore i povećava nepoverenje građana u institucije i predstavnike. „Drugim rečima, vodi kao opasnom, rezigniranom stavu da su svi isti. Kada se tako preletanje dogodi, vi više ne znate ko je tu da vas predstavlja i da donosi odluke u vašem interesu. To je ključni efekat preletanja. „Drugi efekat je da stranke koje nisu ni učestvovale na izborima dobijaju odbornike, poput Republikanske partije, Zavetnika ili Stranke moderne Srbije". Kako sprečiti preletanja? Branković smatra da se „mora krenuti od pojedinca". „Pojedinac mora da shvati da ne može da trguje pozicijom jer ona nije njegovo privatno vlasništvo i da mora da položi račun građanima koji su ga na tu poziciju postavili". Mladen Jovanović izjavio je za Zaječar onlajn da je jedini izlaz promena izbornog sistema koja bi omogućila „personalizaciju izabranih odbornika." Bojan Klačar, izvršni direktor Centra za slobodne izbore i demokratiju (Cesid), objašnjava da je izborni sistem deo problema jer birači glasaju za liste, a ne za pojedince. On je za Blic rekao da na menjanje stranke utiče i trenutna situacija u zemlji u kojoj je politika postala „u svim segmentima jako važna". „Niko nije spreman da se na duži period odrekne uticaja koji dobija boravkom u vladajućoj stranci. Većina se prikloni vlasti, jer nisu navikli da budu u opoziciji", rekao je on. Branković navodi da bi policija i tužilaštvo trebalo da imaju ključnu ulogu u ispitivanju slučajeva korupcije i trgovine uticajem. „Naravno, znanje nas građana o tome ko nas predstavlja i kako nas predstavlja mora značajno da se unapredi, jer samo mi možemo da tražimo i borimo se za vlast koja je odgovorna nama", kaže ona. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk