Korona virus i vakcine: Da li studenti u Srbiji zaista ne žele da se vakcinišu
Dok vlasti i lekari u Srbiji pozivaju sve na vakcinaciju kako bi se sprečilo širenje korona virusa, studenti, za sada, imaju oprečne stavove o tome da li da se imunizuju.
Neki od studenata kažu da će se vakcinisati i da su se već prijavili, ali ima i onih koji smatraju da vakcine protiv Kovida nisu dovoljno ispitane i da treba imunizovati samo stariji deo stanovništva. Katarina Džikić ima 19 godina, studentkinja je Filozofskog fakulteta u Beogradu i do sada se nije prijavila da primi vakcinu. „Ne sviđa mi se sve to što ljudi pričaju o njima, čekam da budu dodatno testirane ili dok ne budemo baš svi morali da se vakcinišemo", kaže Džikić za BBC na srpskom. Mina Vučić, studentkinja beogradskog Pravnog fakulteta, takođe se nije vakcinisala, ali planira. „Vakcine su neophodne kako bi se stekao kolektivni imunitet i zaštitilo zdravlje u što kraćem roku", kaže Mina. Broj zaraženih korona virusom u Srbiji poslednjih nedelja je u porastu, a masovna imunizacija je uveliko u toku - do sada je dato 2,2 miliona doza. Vakcinacija je nedavno počela i u studentskim domovima i poliklinikama u Beogradu, Nišu, Novom Sadu i Kragujevcu, gde, na primer, dva dana niko nije došao po vakcinu. „Mlađa generacija generalno nije previše zainteresovana za imunizaciju", izjavila je Danijela Petrović iz Doma zdravlja u Kragujevcu za RSE. Nadležni za to vreme negiraju da su mladi nezainteresovani za imunizaciju. Branko Ružić, ministar prosvete, u saopštenju navodi da se studenti u velikoj meri prijavljuju za vakcinaciju, što „pokazuje visok stepen njihove zrelosti i odgovornosti". Džikić ipak smatra da mladi jesu nepoverljivi prema vakcinama. „Svi moji prijatelji van fakulteta su skeptični - niti su se vakcinisali, niti planiraju", navodi ona. Pet najčešćih lažnih tvrdnji o vakcinama Šta kažu studenti? Beogradski studenti mogu da se vakcinišu u Studentskoj poliklinici, u Studentskom gradu, kao i u domu „Karaburma". Tamo možda ode Dragana Simić, studentkinja Ekonomskog fakulteta, koja planira da se vakciniše jer, kako kaže, „treba da se zaštitimo koliko možemo". „Ipak, mislim da vakcine nisu dovoljno ispitane, nekako je sve urađeno na brzinu i deluje mi usiljeno, a virus mutira i nismo potpuno zaštićeni", navodi Simić za BBC na srpskom. Olivera Spasojević sa Poljoprivrednog fakulteta još ne planira da se vakciniše. „Svi moji su primili, ali ja nisam zato što radim od kuće i ne mrdam, tako da nije potrebno - tu sam gde sam, ne krećem se i ne ugrožavam nikoga", navodi ona za BBC na srpskom. Jelena Dujović, takođe sa Poljoprivrednog, vakcinu nije primila zato što, kako kaže, čeka da se završe sva ispitivanja i ne zna koliko su vakcine bezbedne. „Ne znam ni koju bih izabrala, znam i revakcinisane koji su se zarazili, ali svakako čekam leto ili jesen, tada će proći taj probni period", navodi. Kako kaže, misli da je tačno da su mladi dosta nepoverljiviji prema vakcinama u odnosu na starije. Nije se vakcinisao ni Uroš Jovanović, student Više elektrotehničke škole, koji smatra „da nije potrebno vakcinisati mlade, već samo starije". „Korona, generalno, nije naivna, ali je previše medijski ispraćena i preveliko je zastrašivanje naroda", kaže on za BBC na srpskom. Koliko traju neželjena dejstva vakcinacije? Ivana Opačić sa Pravnog fakulteta za BBC kaže da se nije vakcinisala zato što smatra da mladi koji još nisu zasnovali porodicu to treba da izbegavaju, dok Anja Vuković sa elektroenergetike nema poverenja u vakcine. „Vakcinisaću se ako nas budu uslovljavali", kaže. Ilija Srdanović, student arhitekture za to vreme i dalje uredno čeka poziv na vakcinaciju. „Mislim da su vakcine najbolji način da se zaštiti od rizika zaraze i sprečavanja širenja virusa", kaže. Kako do vakcine? Od nedelje, 21. marta na Beogradskom sajmu je počela vakcinacija bez prijave cepivom AstraZeneka. Proizvođač ove vakcine u četvrtak, 25. marta je saopštio da su ispitivanja u Americi pokazala da je potpuno bezbedna. „Efikasnost vakcine kod prevencije simptomatskog Kovida-19 iznosi 76 odsto, dok je kod starijih od 65 godina efikasnost i veća, 85 odsto. „Takođe, ohrabruju podaci da je vakcina, kada je u pitanju prevencija teške ili kritične bolesti i hospitalizacije, pokazala 100 odsto efikasnosti", saopšteno je iz britansko-švedske kompanije. Prijavljivanje za vakcinaciju i dalje je moguće telefonom preko pozivnog centra na broj 0800 222 334. Radno vreme pozivnog centra je od osam do 20 sati svakog dana. Takođe, na sajtu e-uprave može se popuniti jednostavan upitnik u kome uz lične podatke, možete napisati i koju vakcinu iz ponude želite da primite. U Srbiji je trenutno moguće primiti četiri vakcine - AstraZeneka, kinesku Sinofram, Fajzer i rusku Sputnjik. Prema poslednjih podacima u Srbiji je obavljeno ukupno 2,2 miliona vakcinacija, a drugu dozu primilo je više od 876.000 ljudi. Kineska vakcina - šta znamo o njoj i koliko je efikasna Šta kažu lekari i stručnjaci? Od početka epidemije lekari apeluju na građane da se vakcinišu. „Potpuno je sigurno da je masovna vakcinacija jedini način da se epidemija stavi pod kontrolu", navodi se u saopštenju Srpskog lekarskog društva. Zbog toga ih, kako kažu, veoma brinu informacije da odziv na vakcinaciju protiv Kovida-19 počinje da slabi. Milorad Jerkan, direktor Doma zdrava u Nišu, izjavio je za Južne vesti da broj vakcinisanih u tom gradu opada zbog „antivakcinaškog lobija i mladih". „Mladi ljudi misle da su fizički jaki i da virus do njih ne može da dođe, a postoji i priča o mogućem sterilitetu (posle vakcinisanja)", kaže. Ipak, najnovija istraživanja pokazuju da vakcine protiv Kovida-19 ne prouzrokuju sterilitet, ističe on. „Moramo da utičemo da se što više taj antivakcinalni lobi uništi", navodi Jerkan. Isto smatraju i u Srpskom lekarskom društvu. „Građani ne treba da nasedaju na besmislice (o vakcinama) koje po društvenim mrežama i u pojedinim medijima plasiraju neodgovorne osobe", navode. Oni apeluju na građane da se što pre masovno odazovu na vakcinaciju bilo kojom vakcinom koju je odobrila Agencija za lekove. Imunolog Dušan Popadić izjavio je nedavno za RTS da se imunizacija u Srbiji u odnosu na druge zemlje odvija odlično, ali da 80 odsto stanovnika i dalje nije zaštićeno. Srđa Janković, takođe imunolog, o ljudima koji su korona virusom zaraženi posle vakcine kaže da je tu reč „najverovatnije reč o nepotpuno vakcinisanim osobama". „Oni koji prime dve doze vakcine nakon perioda od oko tri nedelje su 97 odsto zaštićeni od korone - rizik da se zaraze je tri procenata", rekao je Janković. Od najsmešnijeg virusa do 300.000 zaraženih. Šta kažu nadležni? Da se studenti u velikoj meri prijavljuju za vakcinaciju. „Kada je reč o Studentskoj poliklinici studenti dolaze po grupama od po šest u tačno određeno vreme, kako bi se izbegle gužve", izjavio je ministar Ružić prilikom obilaska poliklinike, u četvrtak, 25. marta, navodi se u saopštenju Ministarstva prosvete. Ružić je naveo da u Beogradu ukupno ima oko 100.000 studenata, od čega u studentskim domovima trenutno boravi oko 6.000. „Studentski domovi i fakulteti nisu mesto transmisije virusa, zbog toga dugujemo veliku zahvalnosti i studentima i profesorima i vanastavnom osoblju", naveo je on. Ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić posetio je Studentsku polikliniku koja je jedan od punktova za vakcinaciju studenata Goran Minić, direktor Studentskog centra, ustanove koja se bavi smeštajem i ishranom studenata Univerziteta u Beogradu, kaže da je vakcinacija u studentskim domovima nastavak ranije kampanje imunizacije. „Ideja je da imunizacija postane još dostupnija studentima, odnosno da oni koji žele da se vakcinišu ne moraju zbog toga da odlaze u domove zdravlja i druge medicinske ustanove", kaže Minić, navodi se u saopštenju. On je dodao da su ankete pokazale da se veliki broj studenata već vakcinisao u rodnim mestima. Direktorka Studentske poliklinike Marija Obradović rekla je da prema dosadašnjim anketama više od 20 odsto studenata želi da se vakciniše, a da se do sada vakcinisalo nešto više od 1.000 studenata. Ružić je takođe apelovao na sve građane da se vakcinišu „jer je to jedini siguran način da se pobedi virus korona". U međuvremenu se na društvenim mrežama oglasio i Srđan Verbić, nekadašnji ministar prosvete. Šta se desi kad virus mutira? „Apeli nadležnih i lekara mi ništa ne znače" Pojedini studenti su ipak i dalje skeptični. Džikić ne veruje da će se prijaviti. „Apeli lekara ne utiču na mene - skeptična sam, ne verujem ničemu što nadležni u ovoj zemlji kažu, a lekarima ne verujem jer je politika previše umešana", kaže. „To što oni pričaju mi ništa ne znači", dodaje. Na fakultetu se, kaže, druži sa pet devojaka i one su se sve ili vakcinisale ili se prijavile za vakcinu. „Njima je to u redu, ali meni je potreban duži period testiranja vakcina. Potrebni su neki dokazi da su one bezbedne", navodi. Sagovornici BBC-ja ističu i da fakulteti Univerziteta u Beogradu ni na koji način nisu obaveštavali studente o vakcinisanju. „Imamo samo mogućnost prijava studentskoj službi u slučaju zaraze Kovidom-19 ili nekom drugom bolešću", kaže Dragana Simić sa Ekonomskog. „Niko nas nije pozvao na vakcinisanje, niti nas obaveštavao o tome", dodaje. Dujović sa Poljoprivrednog takođe kaže da joj apeli lekara i nadležnih više ništa ne znače. „Njih više uopšte ne slušam, više mi znači šta će ljudi oko mene reći, oni koji su se vakcinisali, a među njima ima i nekih koji su se zarazili", navodi. Ona smatra i da ima teorija zavera, ali da su mladi nepoverljiviji prema vakcinama od starijih. „Imamo bolji pristup internetu, tamo svašta možeš da pročitaš i čuješ - neko poveruje, neko ne, ali generalno ne verujemo toliko kriznom štabu i doktorima sa televizije. „Ne znam kako da se to promeni, jedino ako vidiš da vakcine stvarno deluju, a ne zato što nam to neko kaže", kaže. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk