Rusija, Putin i Navaljni: „Da su agenti želeli da ga otruju verovatno bi završili posao"
Ruski predsednik Vladimir Putin odbacio je kao „trik" istragu pojedinih medija koja je ruske državne agente okrivila za trovanje njegovog glavnog političkog protivnika Alekseja Navaljnog.
Putin na godišnjoj konferenciji za novinare Optužio je Navaljnog da se oslonio na pomoć američkih tajnih službi. Na konferenciji za novinare Putin je rekao da to „nije istraga" već „trik usmeren na napad na najviše predstavnike vlasti". Agente u ruskoj Federalnoj službi bezbednosti (FSB) identifikovali su Belingket (Bellingcat) i drugi istraživački mediji. Navaljni je jedva preživeo trovanje u avgustu, provevši nedelje na intenzivnoj nezi u berlinskoj bolnici. Zapadni stručnjaci su ustanovili da je u napadu korišćena vrsta ruskog nervnog agensa novičok - sredstva koje je moglo doći jedino iz državnih ustanova. Putin je rekao da su detalji koje su Belingket i njegovi partneri objavili u ponedeljak zapravo samo „legalizovali podatke američkih specijalnih službi". „To znači da ovaj pacijent iz berlinske klinike [Navaljni] ima podršku američkih obaveštajnih službi." Stoga su, dodao je, „[ruske] specijalne službe sigurno trebalo da ga prate". Putin je omalovažio Navaljnog, rekavši: „Kakva je on korist za bilo koga?" Kroz osmeh je dodao: „Da su ruski agenti želeli da otruju Navaljnog verovatno bi završili posao". Aleksej Navaljni je izašao iz berlinske bolnice u septembru posle mesec dana lečenja Navaljnom je pozlilo 20. avgusta na letu od Tomska do Moskve, a preživeo je zahvaljujući prinudnom sletanju u grad Omsk. Vodeći ruski opozicionar je optužio Putina da stoji iza trovanja, što je predsednik Rusije demantovao. Evropski stručnjaci su u izveštaju povtrdili da je u organizmu Navaljnog pronađen nervni agens novičok. Navaljni optužuje Putina da upravlja „duboko korumpiranom administracijom", a njegove istrage privukle su milione pratilaca na društvenim mrežama. „Spremni smo za istragu", rekao je Putin, upitan kasnije o slučaju Navaljni. „Nije dat nijedan zvanični zaključak", tvrdio je. Dodao je da Rusija nije dobila nikakve informacije o navodnom hemijskom oružju. Na velikoj, godišnjoj konferenciji za novinare, Putin - na vlasti od 2000. godine - takođe je rekao da još nije odlučio da li će se ponovo kandidovati za predsednika 2024. godine. Maratonska konferencija za novinare trajala je više od četiri sata, a on je sa novinarima razgovarao putem video veze iz rezidencije Novo-Ogarevo izvan Moskve zbog zdravstvenih mera usled pandemije korona virusa. Pogledajte video: Putin neprikosnoveni lider u novijoj istoriji Rusije Nove ustavne promene učiniće mogućim da Putin ostane na vlasti do 2036. Zategnuti odnosi sa SAD Na pitanje o predsedničkim izborima u SAD, Putin je rekao da je odnos Moskve i Vašingtona postao „talac" američke unutrašnje politike. „Verujemo da će novoizabrani predsednik SAD [Džo Bajden] srediti stvari jer ima i unutrašnje i spoljnopolitičko iskustvo", rekao je. Putin je pre dva dana uputio zvaničnu čestitku Bajdenu zbog pobede na izborima. Novinar ga je pitao zašto ruski hakeri ovog puta nisu pomogli Donaldu Trampu, kao što su navodno učinili 2016. godine, a Putin je to ocenio kao „provokaciju". „Ruski hakeri nisu pomogli sadašnjem predsedniku [Trampu], nisu se mešali, sve su to izmišljotine sa ciljem da se pokvare naše odnose sa SAD". Pogledajte video: Iz Srbije s ljubavlju za Putina Iz Srbije, s ljubavlju - za Vladimira Putina Na pitanje o „novom hladnom ratu", Putin je optužio SAD za kolaps sporazuma o razoružanju. Dodao je da je otvoren za razgovore sa SAD o produženju sporazuma o nuklearnom projektilu START sledeće godine. „Ako se taj ugovor okonča, neće ostati ništa", naglasio je. U međuvremenu, rekao je, Rusija je razvila hipersoničnu raketu Avangard - „oružje koje ne postoji nigde drugde". Ali, dodao je da ruski vojni budžet zaostaje za američkim, i takođe manji od budžeta četiri druge države. „More problema" Putin je više puta kritikovan jer je pandemija korona virusa ozbiljno uzdrmala zdravstvenu službu i privredu. On je rekao je da je ruska vakcina Sputnjik V bezbedna i delotvorna, ali da će biti potrebno vreme da bi se proširili proizvodni kapaciteti. Rekao je i da će se vakcinisati, ali nije bio u prioritetnoj grupi koja je prva dobila vakcinu. Što se tiče privrede, priznao je da realni prihodi u Rusiji padaju, delom i zbog pandemije. Rekao je da je pandemija stvorila „more problema" za Rusiju. Ali bilo je i gorih vremena, naglasio je on, napominjući da je 2000. godine svaki treći Rus bio ispod zvanične granice siromaštva. Sada je, rekao je, taj broj iznosio 13,5 odsto - oko 30 miliona ljudi - a cilj je bio da se smanji na 6,5 odsto do 2030. godine. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk