Predsednički izbori u Americi: Tramp rekao da odlazi iz Bele kuće ako elektorski koledž potvrdi Bajdenovu pobedu
Donald Tramp rekao je da će napustiti Belu kuću ako elektorski koledž zvanično potvrdi da je Džo Bajden pobedio na predsedničkim izborima.
Predsednik je odbio da prizna poraz na glasanju održanom 3. novembra, a novinarima je rekao da bi mu bilo teško da to uradi. Tramp je u četvrtak još jednom ponovio tvrdnje o izbornoj prevari, ali nije izneo nikakve dokaze za to. Demokratski kandidat Bajden je sakupio 306 elektorskih glasova naspram Trampova 232. Za pobedu na predsedničkim izborima u Americi potrebno je 270 elektorskih glasova. U ukupnom broju glasova, Bajden vodi u odnosu na Trampa za više od šest miliona. Elektori će se sastati sledećeg meseca da zvanično glasaju, a Bajden će 20. januara preuzeti dužnost. Predsednik Tramp i njegovi saradnici podneli su veliki broj žalbi na izborni proces, ali je većina odbačena. Ranije ove nedelje, Tramp je konačno pristao da dozvoli nadležnoj saveznoj agenciji da započne proces prenosa nadležnosti na Bajdenovu administraciju. Ta odluka znači da će Bajden dobijati najvažnije izveštaje bezbednostnih službi i da je njegovom timu omogućen pristup budžetskom fondu. Šta je rekao Tramp? Upitan u četvrtak da li bi pristao da napusti Belu kuću ako izgubi na glasanju na elektorskom koledžu, Tramp je rekao: „Naravno, naravno da bi to uradio. I vi to znate". Ipak, posle toga je kazao i da „ako elektori izaberu Bajdena, to znači da su napravili grešku", dodavši da možda nikada neće prihvatiti poraz. „Biće to veoma teško priznati jer znamo da je bilo brojnih prevara", istakao je Tramp, ne ponudivši nijedan dokaz. Nije rekao ni da li bi prisustvovao Bajdenovoj inauguraciji. Trampovo odbijanje da prizna poraz je narušilo uobičajnu procerudu primopredaje dužnosti posle predsedničkih izbora. Prema američkoj izbornoj proceduri, glasači ne biraju direktno predsednika. Oni glasaju za ukupno 538 zvaničnika-elektora, svaka savezna država ih ima proporcionalno veličini. Zatim članovi elektorskog koledža biraju predsednika. Koga je izabrao Bajden? Mnogi od izbora su Bajdenove kolege iz administracije Baraka Obame. Predstavljajući nominovane, Bajden je rekao da će tim učiniti ljude „ponosnim što su Amerikanci". Entoni Blinken nominovan je za državnog sekretara - najvažnije spoljnopolitičko mesto. Očekuje se da će upravljati spoljnopolitičkom agendom Bajdena koja stavlja naglasak na ponovnu saradnju sa zapadnim saveznicima. Bivši američki državni sekretar Džon Keri predvodiće napore nove vlade u borbi protiv klimatskih promena. Bio je jedan od vodećih arhitekata pariskog klimatskog sporazuma iz kojeg se predsednik Tramp povukao. Avril Hejnes, bivša zamenica direktora CIA, nominovana je za prvu žensku direktorku nacionalne obaveštajne službe. Alehandro Majorkas bio je prvi Latinoamerikanac koji je nominovan za sekretara nacionalne bezbednosti. Ranije je bio zamenik sekretara za unutrašnju bezbednost u administraciji predsednika Obame. Džejk Saliven imenovan je za savetnika Bele kuće za nacionalnu bezbednost. On je bio Bajdenov savetnik za nacionalnu bezbednost tokom drugog Obaminog mandata. Dugogodišnja diplomatkinja Linda Tomas-Grinfild nominovana je za američkog ambasadora u UN. To je bila i u Obaminoj administraciji, kao i pomoćnica državnog sekretara za afrička pitanja između 2013. i 2017. godine. Sada slede potvrde u Senatu, a retko se dešava da predloženi kandidati ne dobiju saglasnost. Kako je došlo do tranzicije? Donald Tramp u utorak tokom dana prihvatio početak formalnog procesa prenosa vlasti na administraciju novog predsednika Amerike Džoa Bajdena. Agencija GSA saopštila je da priznaje Bajdena kao „očiglednog pobednika". Do ove promene u Trampovom stavu došlo je pošto je zvanično potvrđena Bajdenova pobeda u saveznoj državi Mičigen. Posle saopštenja agencije GSA, oglasilo se i Ministarstvo odbrane. „Podrška za Bajdenov tim… za profesionalan, uređen i efikasan proces koji će ispuniti očekivanja javnosti od našeg ministarstva, a u skladu sa prinpcipima očuvanja nacionalne bezbednosti", stoji u saopštenju Pentagona. Nedugo zatim, sajt Bajdenovog tima za prenos vlasti dobio je i oznaku vladinog domena na internetu. Šta je saopštila Republikanska stranka? Do sada je većina republikanaca podržavala Trampovu odluku da odbije da prizna poraz. I to je počelo da se menja. Lamar Aleksander, odlazeći senator iz Tenesija rekao je da bi predsedniku Amerika trebalo da bude na prvom mestu i da pomogne Bajdenu da bude uspešan. „Kada ste javna ličnost, ljudi pamte poslednju stvar koju ste uradili", istakao je Aleksander. Šeli Mur Kapito, senatorka iz Zapade Virdžinije, kazala je da u „nekom trenutku ovi izbori moraju da se završe". Više od 160 uglednih poslovnih ljudi pozvalo je Mur Kapito da prizna pobedu Bajdena. „Zadržavanje resursa i važnih informacija uoči dolaska nove administracije, može da izazove bezbednosnu i krizu javnog zdravlja u Americi", napisali su u pismu. Šta se desilo u Mičigenu? Mičigen je poslednja savezna država koja je verifikovala izborne rezultate i pobedu Bajdena, uprkos optužbama iz Trampovog štaba o navodnim nepravilnostima. Bajden je u Mičigenu pobedio Trampa sa više od 154.000 glasova razlike. To, međutim, nije sprečilo odlazećeg predsednika da govori o izbornoj prevari, a da pritom te tvrdnje ne potkrepi dokazima. Trampovi partijski saveznici takođe su tražili da se u Mičigenu na dve nedelje odloži verifikacija postojećih rezultata. Međutim, u ponedeljak su nadležni verifikovali rezultate, a jedan od dva predstavnika republikanaca je, zajedno sa dvoje demokrata, glasao za tu odluku. Norman Šinkl, drugi republikanski član odbora za verifikaciju bio je uzdržan. Epilog je takav da će Bajden dobiti svih 16 elektorskih glasova u Mičigenu, a očekuje se da nacionalni elektorski koledž na sastanku 14. decembra ozvaniči pobedu kandidata demokrata na predsedničkim izborima. Trampove pristalice ispred zgrade u Viskonsinu gde se prebrojavaju glasovi Najskuplji izbori u istoriji Celokupna predizborna kampanja i izborni proces srušili su sve finansijske rekorde. Predsednički kandidati i kandidati za američki Kongres potrošili su gotovo 14 milijardi dolara, što je dvostruko više nego 2016. godine. Od te sume, procenjuje se da su samo Tramp i Bajden potrošili oko 6,6 milijardi dolara. Samo za jednu reklamu emitovanu tokom najvećeg sportskog događaja u Americi - Superboula (finale prvenstva u američkom fudbalu) - Tramp je platio milione dolara, a Bajden je, recimo, za plate stotine angažovanih ljudi u izbornom štabu potrošio više od 50 miliona dolara, što je mnogo više od Trampa - 20 miliona. Izračunato je i da je samo za promotivne kačkete, koje je nosio tokom kampanje i koji su bili u prodaji, Tramp platio osam miliona dolara. Zašto je otpušten šef agencije za sajber bezbednost? Tramp je, u međuvremenu, smenio još jednog visokog zvaničnika. Posle ministra odbrane Marka Espera u čiju je odanost posumnjao, Tramp je otpustio i najvišeg zvaničnika za sajber bezbednost koji je protivrečio njegovim tvrdnjama o izbornoj prevari. Smenio je šefa Agencije za kibernetičku i infrastrukturnu bezbednost (Cisa) Krisa Krebsa zbog njegovih „izuzetno netačnih" izjava o procesu glasanja.Krebs je najnoviji zvaničnik kojeg je Tramp smenio posle poraza, posle ministra odbrane U Vašingtonu se spekuliše da bi pre nego što Tramp napusti funkciju u januaru, direktorka CIA Đina Haspel i direktor FBI Kristofer Rej takođe mogli da budu „prošlost". Kao i mnogi drugi koje je Tramp otpustio, i Krebs je saznao da je ostao bez posla - na Tviteru. Čini se da bivšem direktoru Majkrosofta smenjivanje nije teško palo. Navodno je izazvao nezadovoljstvo Bele kuće zbog veb stranice Cise pod nazivom Rumor kontrol, koja je razotkrila dezinformacije o izborima, od kojih je većina potekla od Trampa. Tramp i Kris Krebs Nekoliko sati pre nego što je otpušten, objavio je tvit za koji se činilo da cilja na tvrdnje Trampa da su glasačke mašine u raznim državama prebacile glasove Bajdenu. „Na osnovu navoda da je izbornim procesom manipulisano, 59 stručnjaka za izbornu bezbednost se saglasilo: U svakom slučaju koji nam je poznat, ove tvrdnje su ili neutemeljene ili su tehnički neostvarive". Čini se da je ovaj Krebsov post i drugi datirani od kraja jula ove godine izbrisani sa njegovog Tviter naloga. Krebs je upravljao Agencijom za sajber bezbednost (Cisa) od njenog osnivanja pre dve godine, posle navodnog ruskog mešanja u izbore 2016. godine. Bio je među visokim zvaničnicima Odeljenja za nacionalnu bezbednost koji su prošle nedelje proglasili američke izbore 3. novembra „najsigurnijim u američkoj istoriji", odbijajući pritom „neosnovane tvrdnje". Iako u izjavi nije pomenuo Trampa, Krebs je na Tviteru podelio objavu stručnjaka za izborne zakone, citiravši ga: „Molim vas, nemojte da delite divlje i neutemeljene tvrdnje o glasačkim mašinama, čak i ako ih iznosi predsednik." Smenjivanje Krebsa izazvalo je ogorčenje demokrata. Portparol novoizabranog predsednika Džoa Bajdena rekao je da „Krisa Krebsa treba pohvaliti za zasluge u zaštiti naših izbora, a ne otpustiti zato što je govorio istinu". Bajden poziva Trampa da konačno mirno preda vlast i počne proces tranzicije Bajden o korona virusu i vakcinama Izbori su održani u jeku pandemije korona virusa u kojoj Amerika ima najveći broj zaraženih i preminulih na svetu. Tramp je tokom kampanje uporno ponavljao da bi Bajdenov dolazak na funkciju značio i ponovo zatvaranje zemlje, uvođenje karantina i pad privrede. Bajden je optuživao Trampa za loš odgovor države na pandemiju, da nije uveo sve potrebne mere u suzbijanju zaraze. Saradnici Bajdena kažu i da Trampovo provobitno odbijanje da počne tranziciju vlasti znači da je tim novoizabranog predsednika SAD isključen iz planiranja distribucije vakcine protiv Kovida-19. Bajden je pričao i o stopiranom procesu tranzicije: „Da li neko to razume? Radi se o spašavanju života, stvarno, ovo nije preuveličavanje". „Više ljudi može umreti ako se ne koordiniramo", dodao je on. Nazvavši distribuciju vakcina širom zemlje „ogromnim, ogromnim poduhvatom", Bajden je rekao da će, ako njegov tim mora da sačeka 20. januara - njegovu predsedničku inauguraciju - dok ne započnu rad na programu distribucije, izgubiti dragoceno vreme, odnosno biti u zaostatku „više od mesec dana, mesec i po dana ". Na pitanje da li će podstaći nosioce vlasti u saveznim državama da ponovo aktiviraju naredbu ljudima da ostanu kod kuće, Bajden je zaobišao odgovor i umesto toga pozvao zvaničnike da podstaknu nošenje maski. SAD su i dalje najteže pogođena zemlja korona virusom, sa više od 12 miliona slučajeva zaraze i više od 250.000 smrtnih slučajeva. Pogledajte video: Sve o vakcini Fajzer i Biontek Prva vakcina protiv virusa Kovid-19 može biti dostupna krajem godine. Kako je Bajden pobedio? BBC projekcija Bajdenove pobede zasniva se na nezvaničnim rezultatima iz država koje su završile sa brojanjem glasova i očekivanim rezultatima. Na ovim izborima zabeležena je najveća izlaznost u poslednjih 120 godina. Bajden je do sada osvojio više od 73 miliona glasova - najviše u istoriji predsedničkih izbora. Tramp je osvojio skoro 70 miliona, što je drugi najbolji rezultat svih vremena. Prema ovim rezultatima, Tramp je prvi predsednik koji je osvojio samo jedan mandat još od početka 1990-tih. Pogledajte video: Šta kažu Beograđani o američkim izborima Američki izbori: Tramp ili Bajden - za koga su Beograđani? *Ovaj tekst će biti ažuriran Pogledajte i ovaj video: Zašto su američki izbori 2020. jedinstveni Izbori u SAD se nikada nisu održavali u ovakvim uslovima. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk