Deca pred ekranom: Istraživanje pokazuje da roditelji (ne) treba da brinu
Malo je dokaza da je gledanje u ekran štetno po zdravlje dece, tvrde vodeći pedijatari.
Među najbitnijim smernicama su - da deci postave vremensko ograničenje gledanja omiljenog crtaća ili igrice, kao i da im zabrane da gledaju u ekrane sat vremena pre spavanja Zato bi roditelji trebalo manje da brinu, ali dok god se drže nekih glavnih uputstava, dodaju oni. Među najvažnijim smernicama su - da deci postave vremensko ograničenje gledanja omiljenog crtaća ili igrice, kao i da im zabrane da gledaju u ekrane sat vremena pre spavanja. Važno je i da ne preteraju, pa tako zbog gledanja televizije ne smeju manje da spavaju, da prestanu da se kreću ili da provode vreme sa porodicom, kažu stručnjaci. Debata oko toga - koliko bi deci trebalo dozvoliti da sede za kompjuterom ili TV-om izašla je u BMJ Open medical journal, medicinskom časopisu u Velikoj Britaniji. Neki od roditelja koji su se javljali BBC radiju rekli su da se ne slažu sa ovim smernicama i da smatraju da to nije dovoljno. Istraživanje o štetnim efektima vremena provedenog ispred ekrana ima iznenađujuće zaključke. U međuvremenu, druga studija je utvrdila da devojčice imaju dvostruko veću šansu da pokažu znakove depresije koja je povezana sa društvenim mrežama u 14. godini u poređenju sa dečacima. 'Nema dokaza' Postoje neke smernice za mlađe od 18 godina, koje je dao Kraljevski koledž za pedijatriju i zdravlje dece (RCPCH), koji nadgleda obuku specijalista za dečiju medicinu. Kažu da nema dovoljno dokaza da je vreme pred ekranom štetno po zdravlje dece i odraslih, kako se ponekad tvrdi. Ipak, postoje su dokazi da će osobe koje više gledaju u ekran pre biti gojazne i depresivne. Stručnjaci Koledža su pregledali rezultate i utvrdili da nije jasno da li je sedenje ispred televizora ili računara uzrokovalo probleme ili su ljudi skloniji da provode više vremena za ekranom. Istraživanje su vodili stručnjaci Univerzitetskog koledža u Londonu, uključujući i profesora Rasel Vinera, predsednika RCPCH-a. Oni nisu mogli da kažu koliko vremena dnevno pred ekranom može štetno da utiče na dečije zdravlje u bilo kom uzrastu. Umesto toga, objavili su niz pitanja kako bi pomogli porodicama da donesu odluke o vremenu provedenomza ekranom: Telefoni, kompjuteri i tableti su „sjajan način za istraživanje sveta", ali se roditelji često osećaju kao da su dozvolili deci da rade nešto loše, kaže doktor Maks Dejvi iz RCPCH-a. Rekao je: „Želimo da im objasnimo 'dobro postupate ako odgovorite na naša pitanja i budete zadovoljni svojim odgovorima'." On je još dodao da roditelji u tom slučaju treba da prestanu da brinu. „Ipak, ukoliko uočite neke probleme, može da se dogodi da je vreme provedeno za ekranom bitan faktor." Doktor Rasel Viner, predsednik RCPCH-a, izjavio je za BBC Radio 4 da su ekrani deo svakodnevnice i dodaju: „Duh je izašao iz boce, nemoguće ga je sada vratiti." Telefoni, kompjuteri i tableti su „sjajan način za istraživanje sveta", ali se roditelji često osećaju kao da su dozvolili deci da rade nešto loše Roditelji treba da obrate pažnju i na vreme koje oni provode za ekranom, dodaju stručnjaci. Šta kažu roditelji? Roditelji koji su zvali BBC misle da smernice Koledža nisu dovoljne i da treba da se postavi jasna granica, jer su, kažu, ekrani štetni za njihovu decu. Ed iz Bedforšira u Velikoj Britaniji kaže da njegova sedmogodišnja ćerka, koja ima umereni autizam, provodi sve vreme na tabletu igrajući igrice. Zato moraju da joj odrede koliko vremena će provoditi gledajući u ekran. „Imamo ograničenje od 40 minuta, tri puta dnevno, pauze traju po jedan sat, a tu je i pravilo da tablet mora da se isključi jedan sat pre spavanja. „Naša ćerka razume zdravstvene razloge i ima slobodu da odluči kada će igrati igrice." Endi, čiji sin ima 14 godina, kontaktirao je BBC i rekao da je razočaran savetom stručnjaka. „Apsolutno nema sumnje da vreme pred ekranom šteti. Da li je to učinak u školi ili na utakmicama.... Kod deteta primećujem zavisnost od gledanja televizije." „Morao sam da ograničim vreme ispred ekrana svom sina na petak posle škole i subotu, jer nije bio fokusiran u školi. Jedino što je on želeo da radi jeste da igra Xbox. „Nakon što sam mu pridikovao, on se usresredio i videli smo poboljšanje u školi. „Ja sam trener fudbalskog tima za decu mlađu od 15 godina i veoma odmah mogu da primetim, čak iako trenitng počinje po podne, da je neko dete bilo celu noć budno za ekranom." „Siva zona" Još nije utvrđeno koliko su delotvorne opcije 'noćnog režima rada', koje mogu da se podese na telefonima, kompjuterima i tabletima. Ipak, opšta je preporuka stručnjaka da deca ne bi trebalo da koriste uređaje sat vremena pre spavanja. Uređaji stimulišu mozak, a plava svetlost koju oni proizvode može da poremeti lučenje hormona melatonina. Ispostavilo se da vreme provedeno ispred ekrana utiče na zdravlje dece manje nego drugi faktori - poput sna, fizičke aktivnosti, ishrane i siromaštva. Zbog nedostavka dokaza je najbolje, smatraju strunjaci, da roditelji određuju mlađoj deci koliko smeju vremena da provode gledajući u ekran. Kako odrastaju, povećava se i njihova sloboda, pa bi trebalo da dobiju i više autonomije i sami prosude. Saveti za roditelje: Obroci bi trebalo da budu zone bez telefona Ukoliko niste sigurni kako šta da odlučite, rukovodite se ovim savetima: Izvor: RCPCH Društvene mreže i mladi Studiju o tome koliko mladi koriste društvene mreže sproveli su stručnjaci na Univerzitetskom koledžu u Londonu i objavili je u pEClinicalMedicine. U istraživanju je učestvovalo skoro 11.000 mladih koji su odgovarali na pitanja o upotrebi društvenih mreža, maltretiranju na internetu, obrascima spavanja, samopoštovanju... Za razliku od RCPCH-a, ovi istraživači su u prvi plan stavili aktivnost na društvenim mrežama, ispred jednostavnog gledanja u ekran. Stručnjaci koji nisu uključeni u studiju kažu da rezultati pokazuju da postoje dokazi da prekomerna upotreba društvenih mreža može da šteti mentalnom zdravlju. Postoje i brojna istraživanja koja pokazuju da će ljudi skloniji depresiji više ili pre biti aktivni na društvenim mrežama.