Ostrvo koje svakih pola godine menja državu kojoj pripada
Najpre će Francuska predati oko 3,000 kvadratnih metara svoje teritorije Španiji, a da nijedan metak ne bude ispaljen.
Ostrvo fazana Potom će, za šest meseci, Španija svojevoljno tu teritoriju vratiti Francuskoj. Kako javlja Kris Bokman, tako je već više od 350 godina. Francusko baskijsko letovalište Endaj poslednje je naselje pre granice sa Španijom. Van sezone, na njegovim predivnim krivudavim peščanim plažama izležava se stotine foka. Ipak, ako bolje pogledate, videćete da su to zapravo odvažni surferi u kostimima za ronjenje. Tik preko vode je španski znameniti grad Ondaribija na koji se nadovezuje moderniji gradić Irun. Prirodna granica ide tokom reke Bidasoe koja svojim estuarom - levkastim zalivom - čini granicu između dve države. Ostrvom se upravlja iz gradske većnice Endaja šest meseci godišnje Ako krenete rekom uzvodno, pogled na obale se menja. Raznobojne zgrade baskijskog pejsaža smenjuju industrijska skladišta na francuskoj, i neprivlačni stambeni blokovi na španskoj strani. Ali ono što sam došao da vidim je Ostrvo fazana (na francuskom Ile des Faisans, na španskom Isla de los Faisanes). Nije ga lako naći. Kada sam se raspitivao kako tamo da stignem, niko nije shvatao zašto uopšte želim da idem na ostrvo. Kažu mi da tamo nema ničega i upozoravaju me da se ostrvo ne može posetiti - niko tamo ne živi, i to nije turistička atrakcija poput planine Sen Mišel. Ipak, ostrvo je tu - mirno i nepristupačno, usred reke, prekriveno drvećem i uredno podšišanom travom, sa starim spomenikom kojim se gaji sećanje na neverovatne istorijske događaje iz 1659. godine. Tokom tri meseca, Španci i Francuzi su na ostrvu, koje je smatrano ničijom zemljom, pregovarali kraj dugog rata. Na obe strane postavljeni su drveni mostovi. Kada su pregovori počeli, vojske su bile u pripravnosti. Rezultat je bio mirovni sporazum - Pirinejski dogovor. Razmenjene su teritorije, a granice iscrtane. Sporazum je potvrđen kraljevskim venčanjem - francuski kralj Luj Četrnaesti oženio je ćerku španskog kralja Filipa Četvrtog. Susret francuskog kralja Luja XIV i španskog kralja Filipa IV na Ostrvu fazana, 1660. godine Jedna od odredbi sporazuma govori da će samo ostrvo ostati podeljeno između dve zemlje, a da će se nadležnost rotirati. Tokom šest meseci jedne godine, od 1. februara do 31. jula, biće pod španskom upravom, a narednih šest meseci pod francuskom. Ova vrsta zajedničkog suvereniteta naziva se kondominijum, a Ostrvo fazana jedan je od najstarijih primera. Pomorski komandant španskog grada San Sebastijana i njegov francuski kolega iz grada Bajona deluju kao guverneri ostrva. U praksi, oni imaju drugih, važnijih poslova, pa se upravljanjem ostrvom bave gradonačelnici Iruna i Endaja. Benoa Ugartemendija zadužen je za održavanje zelenila u lokalnom savetu Endaja. Kaže da svake godine brodom šalje mali tim radnika koji podšišaju travu, seku grane i to je, otprilike, to. U zavisnosti od plime i oseke, do ostrva se iz Španije može doći i peške, tako da se, pored šišanja trave, španska policija bavi i proterivanjem ilegalnih kampera. Spomenik na ostrvu Ostrvo je majušno - nešto više od 200 metara dugačko i oko 40 metara široko. Građani su pozvani da ga posete na datume kada se obeležava istorijski značaj ostrva, ali Benoa kaže da su zainteresovani uglavnom stariji, jer mladi ne znaju ništa o istorijskom značaju tog mesta. U današnje vreme, prelazak francusko-španske granice je gotovo neprimetan, ako se ne računa gužva u saobraćaju. Ipak, tokom Frankove diktature, granicu su branile snažne policijske snage. Gradonačelnik Endaja Kote Ekentaro kaže da su se na svakih 100 metara duž obale nalazili kontrolni punktovi koji su služili da spreče protivnike da uđu ili izađu iz Španije. Na granici nije uvek bilo mirno - novinar Rejmond Voker pretrčava most noseći bebu tokom Španskog građanskog rata U današnje vreme, gradonačelnici Irupa i Endaja sastaju se desetak puta godišnje da bi razgovarali o pitanjima poput kvaliteta rečne vode i prava na ribarenje. U prošlosti su zabeleženi slučajevi da su se španski ribari bunili protiv oblika francuskih brodova, dok ih sada brinu izletnici sa francuske strane koji im svojim brodićima remete mir i kvare posao. Ostrvo nije ni na čijoj listi prioriteta. Bori se sa erozijom - smanjilo se gotovo za polovinu tokom vekova jer se silina reke pojača kada se otopi sneg sa Pirineja. Ipak, ni Francuska ni Španija ne žele da troše novac na izgradnju obaloutvrda na ostrvu. Ove godine neće biti čak ni ceremonije primopredaje vlasti. Postojala je ideja da se na ostrvu vijori zastava one zemlje koja trenutno njime upravlja, ali gradonačelnik Ekenaro kaže da bi to samo isprovociralo baskijske separatiste da je skinu ili zamene svojom. I pored toga, Ostrvo fazana ostaje primer za najmanje osporavano pogranično ostrvo na svetu, koje u februaru menja upravljača. Pa će se u avgustu to desiti ponovo. I tako u krug.