Protesti, korona virus, maske: Kako su protesti u Srbiji rasplamsali novi talas dezinformacija
Nezadovoljstvo zbog načina na koji se država bori sa epidemijom i pobuna protiv režima Aleksandra Vučića, započeti na protestima 7. jula u Beogradu i drugim mestima u Srbiji, većinom su se prebacili na društvene mreže.
Primer ispravnog nošenja platnene zaštitne maske „Pobuna protiv sistema" donela je i niz netačnih informacija, manipulacija činjenicama i teorija zavere među kojima su i one koje mogu da izazovu opasnost po zdravlje. Od starih snimaka navodnih protesta u svetu protiv „lažnih virusa" do tvrdnji da maske ne štite već služe kao sredstvo kontrole za stvaranje novog svetskog poretka - BBC istražuje najnovije popularne tvrdnje koje kruže internetom. Protesti protiv „lažnih virusa" i „vakcina, 5G, digitalne identifikacije, satanista…" „Ovo mediji kod nas kriju. Na celoj planeti ustaju građani za pravo na sopstveno telo, vazduh, slobodu, protiv vakcina, 5G, digitalne identifikacije, satanista, masonerije, globalista i sluganskih medija", navodi se uz fotografiju sa protesta u Tel Avivu na Fejsbuk stranici „Naše svinje su najprljavije u selu". Od 12. jula do danas podeljena je više od 600 puta. Video sa protesta u Atini, podeljen je gotovo 700 puta samo u jednoj Fejsbuk grupi uz opis: „Grčka je ustala protiv kabale i lažnih virusa! Ustaj Srbijo!" Postovi sa sličnom temom su uporedo sa protestima u Srbiji počeli da se masovno šire i na drugim stranicama i grupama, gde se može naći još netačnih informacija o korona virusu, vakcinama, naseljavanju migranata i globalističkim zaverama. Protesti se proteklih nedelja odvijaju u nekoliko država, ali su razlozi za njihovo održavanje drugačiji. U Tel Avivu, kako prenose i izraelski i dstrani mediji, hiljade ljudi je učestvovalo u demonstracijama zbog nezaposlenosti i ekonomskih teškoća koje je, kako kažu, izazvalo pogrešno upravljanje krizom zbog korona virusa. Demonstranti navode da mesecima ne mogu da rade zbog restriktivnih mera, a da obećana finansijska pomoć države još uvek nije isplaćena. U Atini i više desetina gradova u Grčkoj nije u pitanju protest „protiv lažnih virusa i kabale", već zbog novog zakona kojim se ograničavaju javne demonstracije. Konzervativna vlada premijera Kirijakosa Micotakisa je odlučila da spreči mogućnost da se protestnim skupovima s malim brojem učesnika ometaju saobraćaj, poslovanje i život u gradovima. Sporni zakon propisuje obavezno imenovanje oficira za vezu, ograničenje ili neposrednu zabranu demonstracija ako vlasti smatraju da se ugrožava javna bezbednost, a organizatori snose odgovornost za svu štetu i povrede koje izazovu demonstranti. Najveća levičarska opoziciona stranka, nekada vladajuća Siriza, protivi se ovom zakonu, koji su kritikovale i međunarodna organizacija za ljudska prava Amnesti Internešenal, Atinsko udruženje advokata, Komunistička partija Grčke i druge grupe. „Skini brnjicu i izađi na ulicu" Postovi u kojima se tvrdi da se stanovništvu nameće „prisilno" nošenje maski „koje urušavaju zdravlje" i „ne štite od virusa" samo kako bi se navodno uspostavila kontrola i pokornost vlastima i izvesnoj globalnoj interesnoj grupi, postali su još popularniji u Srbiji u jeku protesta. Pod sloganom „Skini brnjicu, izađi na ulicu", sa društvenih mreža stižu pozivi ljudima da se na ovaj način pridruže protestu protiv vladajućeg režima. Teorije o „korona diktaturi" iznosio je i raščinjeni monah Antonije Davidović na demonstracijama u Beogradu prošle subote, kada je tvrdio da se „ne umire od korone već od 5G mreže, kemtrejlsa i otrova". Govor je dostupan i na njegovom Jutjub kanalu. „Maske koje nam naređuju da stavimo nisu ništa nego probni balon da vide koliko nas je poslušno i koliko nas će pristati da stavimo maske, da sedimo dole, da se vakcinišemo", navodi jedna žena u videu koji je samo na jednoj Fejsbuk stranici imao više od pola miliona pregleda od 10. jula do danas. Prethodno se nošenje maski javilo kao ozbiljno političko pitanje u Americi, gde deo stanovništva odbija da ih koristi pod parolom „slobode izbora", a brojne objave su se sa engleskog jezika prelile i na ovdašnje govorno područje. Kao ilustracija za ovakve tvrdnje dele se i mimovi sa slikama afričkih robova sa aparaturama za mučenje na glavi, uz navode da su „tokom ropstva prisiljavani da nose maske kako se simbolično označili da nemaju pravo glasa i da su u vlasništvu i pod kontrolom druge osobe". Sprave sa slika uglavnom potiču iz 19. veka i prema istorijskim zapisima nisu se koristile simbolično, već za mučenje i kažnjavanje robova u južnim američkim državama, kao i nešto starije „maske srama" koje su se pre više vekova koristile za ponižavanje i kažnjavanje, uglavnom žena. Nošenje zaštitne maske za većinu ljudi nije baš udobno, ali teško da se, kao jednostavna mera na kojoj insistiraju zdravstvene institucije u zemljama širom sveta za sprečavanje širenja virusa, može uporediti sa mučenjem. Negativne i skeptične stavove o maskama su iznosili su i pojedini svetski lideri, poput samog predsednika Amerike, koji je krajem maja na Tviteru podelio članak u kojem se tvrdi da maske nisu sredstvo zaštite zdravlja već kontrole. Tramp se ipak 12. jula prvi put pojavio u javnosti noseći masku, kada je rekao da je „totalno za maske", kao i da nikada nije bio protiv njihovog nošenja, već da za to postoji mesto i vreme. „Maske su beskorisne", „ubijaju" i „ne treba da ih nose oni koji nemaju kovid" U video klipu na jednoj domaćoj Fejsbuk stranici muškarac tvrdi da je cilj nametanja nošenja maski da „što više ljudi umre što je cilj novog svetskog poretka", te da se kroz masku udišu gljivice, bakterije i drugi otrovi. Radi se o Predragu Petkoviću, koji se predstavlja kao astrolog i kulturolog, a u ranijim intervjuima je, između ostalog, govorio da svetom vladaju porodice reptilskog porekla i iznosio teorije o zemlji kao ravnoj ploči. Desetine Fejsbuk grupa, stranica, profila i Jutjub kanala iznose i tvrdnje da oni koji nemaju kovid ne treba da nose maske. U objavama na sličnim nalozima na društvenim mrežama navodi se i da nošenje maski sprečava udisanje kiseonika i dovodi do manjka ovog gasa u organizmu - hipoksije, kao i do povećanja količine ugljen dioksida u krvotoku - hiperkapnije, pa i "do smrti". Često je u pitanju video sadržaj preuzet iz američkih izvora, preveden na srpski. Navedene tvrdnje su netačne, kako prema navodima Svetske zdravstvene organizacije, američkog Centra za prevenciju i kontrolu bolesti, ali i prema jednostavnim merenjima medicinskih radnika. Hirurzi, lekari i drugo medicinsko osoblje redovno nose zaštitne maske po čitav dan, bez štetnih posledica. Ukoliko nosite hirušku ili platnenu masku malo je verovatno da će doći do udisanja ugljen dioksida jer one ne prianjaju čvrsto uz lice. „To se jednostavno neće dogoditi osim ukoliko nije heremetički zatvorena i kada iznova udišete izdahnuti vazduh", zobjasnio je za BBC profesor Kit Nil, stručnjak za zarazne bolesti. Molekuli ugljen-dioksida su maleni - značajno manji od kapljica koje sadrže korona virus a koje platnene i hiruške maske mogu da zaustave - i neće ih zarobiti tkanina kroz koju se može disati, posebno tokom relativno kratkih vremenskih perioda, kao što je vožnja autobusom ili boravak u prodavnici. Kada izdišete, ugljen-dioksid će proći kroz masku i oko nje. Platnene maske iz kućne radinosti takođe mogu da pomognu u sprečavanju širenja virusa preko pred-simptomatičnih ljudi - onih koji su zaraženi, ali još uvek nisu razvili simptome. Jedan od najboljih vizuelnih prikaza delovanja maski i fizičke udaljenosti u sprečavaju širenja kapljica iz usta objavio je doktor Rič Dejvis, direktor mikrobiologije za laboratoriju Sveto srce u Spokenu u Vašingtonu. Konfuziji oko nošenja maski doprinela je i sama Svetska zdravstvena organizacija. Ranije je savetovala da maske nose bolesni i oni koji za njih brinu, ali je na osnovu istraživanja te preporuke izmenila početkom juna. SZO podržava korišćenje zaštitnih maski, navodeći mogu da pruže „barijeru za potencijalno infektivne kapljice" i podstiče na njihovu upotrebu kad god fizičko distanciranje nije moguće. Koliki je prenos virusa sa asimptomatskih pacijenata još uvek je nepoznato, pojasnila je SZO. U američkim Fejsbuk grupama se od sredine maja, a od skoro i u Srbiji, naširoko se deli i mim sa pitanjem zašto je potrebna distanca ako maske deluju i obrnuto. Jednostavan odgovor je da nijedna metoda ne pruža potpunu zaštitu, ali obe, uz dezinfekciju i pranje ruku, mogu pomoći u ograničavanju širenja virusa. O navodnoj štetnosti zaštitnih maski, kao i o njihovoj efektivnosti, pored BBC-ja, već su pisali i brojnisvetski, kao i regionalni portali za proveru činjenica. Virus korona: Koje maske najbolje štite Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk