Klimatske promene: Nivo mora porašće za dva metra
Naučnici veruju da će globalni nivo mora porasti mnogo brže nego što se očekivalo, zbog ubrzanog topljenja leda na Grenlandu i Antarktiku.
Nemački brod blizu ivice ledenog pokrivača na Zapadnog Antarktiku Dugo se verovalo da će nivo mora porasti maksimalno za jedan metar do 2100. godine. Nova studija, zasnovana na nalazima eksperata, predviđa da će nivo mora porasti dva puta više. To znači da će stotine miliona ljudi morati da pronađe novo mesto za život, tvrde autori studije . Pitanje porasta nivoa mora je jedna od najkontroverznijih tema koja je pokrenuta na Međuvladinom panelu o klimatskim promenama (IPCC), kada je objavljen peti izveštaj ove organizacije 2013. godine. U tom izveštaju stoji da će zagrevanje planete, bez značajnih smanjenja emisija štetnih gasova, dovesti do porasta nivoa mora između 52 i 98 centimetara do 2100. Mnogi eksperti veruju da je ovo čak veoma uzdržana procena. Naučnici koji proučavaju led su zabrinuti da modeli koji se trenutno koriste za predviđanje uticaja topljenja leda na porast nivoa mora ne uzimaju u obzir promenljivu brzinu nestajanja ledenog pokrivača. Šta za globalno zagrevanje znači 1,5? Klimatske promene zahtevaju hitnu akciju Sudnji dan Da bismo dobili jasniju sliku, neki od vodećih istraživača u ovoj oblasti izveli su nešto što je nazvano ekspertskom studijom sudnjeg dana, u okviru koje su naučnici dali procenu na osnovu saznanja i razumevanja situacije na Grenlandu, zapadnom i istočnom Antarktiku. Oni smatraju da ako se emisija štetnih gasova nastavi u sadašnjem obimu, nivo mora će porasti između 62 i 238 centimetara do 2100. To će biti svet koji se zagrejao za još 5 stepeni, što je najgori scenario globalnog zagrevanja. „Do 2100, topljenje ledenog prekrivača će doprineti porastu nivoa mora između 7 i 178 centimetara, ali kad se tome dodaju i razni glečeri i sante leda oko samog prekrivača, dolazimo do cifre od preko dva metra", izjavio je profesor Džonatan Bamber sa Univerziteta u Bristolu. Brodić u ledenom fjordu Ilulisat na zapadu Grenlanda, okružen santama leda koje su se odvojile od najvećeg glečera Jakobshaun Izveštaj IPCC iz 2013 isključivo se bavio onim što će se „najverovatnije" desiti, što znači da su razmatrali 17-83% mogućnosti. Međutim, nova studija uzima u obzir širi spektar podataka, čime je obuhvaćeno 95% procena. Ako bi temperatura porasla za 2 stepena, ledeni prekrivač Grenlanda će najviše doprinositi porastu nivoa mora. Međutim, u slučaju da temperature još porastu, još veći ledeni pokrivač Antarktika će početi da se topi. Prema ovom scenariju, posledice po život na planeti će biti ogromne. Oni smatraju da će svet izgubiti 1.79 miliona kvadratnih kilometara zemljine površine - što je jednako nastanku zemlje veličine Libije. Većina zemlje koja ća nestati u oblastima u kojima se gaji hrana, poput delte reke Nil. U većem delu Bangladeša život neće biti moguć. Najveći gradovi na svetu poput Londona, Njujorka i Šangaja biće ugroženi. Ima li veze metan sa životom na Marsu Balkanac koji je osvojio Južni pol „Da to lakše objasnimo, rat u Siriji doveo je do toga da milion izbeglica dođe u Evropu", kaže profesor Bamber. „To je 200 puta manje od broja ljudi koji će morati da se sele u slučaju da nivo mora poraste 2 metra." Autori studije naglašavaju da je i dalje moguće da se ovakav scenario izbegne, ako dođe do smanjenja emisije štetnih gasova u narednim decenijama. Oni priznaju da šanse da se najgori scenario ostvari su male, oko 5 odsto mogućnosti, međutim, ne treba odbacivati takve procene, tvrdi glavni autor ove studije. „Ako bih vam rekao da su vam šanse da vas udari auto 1 u 20 ako prelazite ulicu, vi verovatno ne biste ni pokušali da je pređete", kaže profesor Bamber. „Čak i 1 odsto mogućnosti znači da je moguće da se poplava koja se javlja jednom u sto godina desi u tokom vašeg života. Mislim da je 5 odsto mogućnosti da se dogodi najgori scenario veoma ozbiljan rizik." Studija će biti objavljena u zvaničnom časopisu američke Nacionalne akademije nauka. Pratite Meta na Tviteru.