Stopa plodnosti: „Zapanjujući“ globalni pad broja rođenih beba
Svet je zatečen globalnim padom broja rođenih beba koji će imati „zapanjujuće" posledice po društvo, kažu istraživači.
Opadanje stope plodnosti znači da bi skoro svaka zemlja na svetu do kraja veka mogla da doživi pad broja stanovnika. A 23 zemlje - uključujući Španiju i Japan - mogle bi da imaju dvostruko manji broj stanovnika pre 2100. godine. Stanovništvo će i dramatično ostariti, a broj novorođenih biće jednak broju ljudi koji pune 80 godina. Šta se dešava? Stopa plodnosti - prosečan broj dece koje rodi jedna žena - opada. Ukoliko prosek padne ispod oko 2,1 po ženi, broj stanovnika počinje da opada. Žene su 1950. godine za života imale prosečno 4,7 dece. Istraživači sa Instituta za zdravstvenu metriku i evaluaciju Univerziteta u Vašingtonu pokazali su da se globalna stopa plodnosti 2017. godine skoro prepolovila na 2,4. Naučnici imaju objašnjenje odakle dolazi takozvana "slatka agresija". Njihova studija, objavljena u časopisu Lanset, predviđa da će do 2100. godine pasti ispod 1,7. Kao posledica toga, istraživači očekuju da broj ljudi na planeti dostigne vrhunac od 9,7 milijardi oko 2064. godine, pre nego što padne na 8,8 milijardi stanovnika do kraja veka. „Većina sveta nalazi se u tranziciji ka prirodnom smanjenju stanovništva", kaže za BBC istraživač i profesor Kristofer Marej. „Mislim da je strašno teško promisliti o svim posledicama i prihvatiti koliko je to velika stvar. To je nešto izuzetno, moraćemo da reorganizujemo čitava društva." Zašto opada stopa plodnosti? Nema nikakve veze sa brojem spermatozoida ili uobičajenim stvarima koje dolaze na um kad se govori o plodnosti. Umesto toga, padu doprinosi što se više žena obrazuje i radi, kao i veći pristup kontracepciji, pa žene odlučuju da imaju manje dece. Na mnoge načine, opadanje stope plodnosti zapravo je priča o uspehu. Koje zemlje će biti najviše pogođene, a u kojima će populacija porasti? Predviđa se da će broj stanovnika Japana opasti sa 128 miliona na vrhuncu 2017. godine na manje od 53 miliona pre kraja veka. Japan već ima najstarije stanovništvo na svetu i najveću stopu starijih od 100 godina. Zvanična predviđanja kažu da će stariji činiti više od 35 odsto populacije do 2040. godine. Očekuje se da će Italija doživeti jednako dramatični pad populacije sa 61 milion na 28 miliona stanovnika u istom periodu. Više od 23 odsto stanovnika bilo je starije od 65 godina 2019. godine, prema podacima Svetske banke. Vlada je 2015. godine pokrenula program nudeći parovima 800 evra po rođenom detetu kako bi povećala stopu plodnosti, ali je ona i dalje najniža u EU. Zemlja ima i visoku stopu emigracije, a samo 2018, Italiju je napustilo oko 157.000 ljudi. To su samo dve od 23 zemlje - među kojima su i Španija, Portugal, Tajland i Južna Koreja - za koje se očekuje da im se broj stanovnika više nego prepolovi. Očekuje se da će Kina, trenutno najmnogoljudnija zemlja na svetu, dostići vrhunac od 1,4 milijarde stanovnika za četiri godine, pre nego što se skoro prepolovi na 732 miliona pre 2100. godine. Njeno mesto će zauzeti Indija. Bebe koje nemaju ime, već ih dozivaju pesmom I to uprkos činjenici da se očekuje da populacija Indije opadne sa današnjih brojki - sa 1,3 milijarde iz 2017. godine, na manje od 1,1 milijardu na kraju veka, kažu istraživači. Stopa rađanja u zemlji trenutno je na oko 2,24 - u padu sa 5,91 iz 1960. godine. I dok druge zemlje pokušavaju da podstaknu rast stope plodnosti, premijer Narendra Modi pozvao je ljude da zasnivaju manje porodice. Predviđa se da će Velika Britanija dostići vrhunac od 75 miliona stanovnika 2063. godine, a potom pre 2100. godine opasti na 71 milion. Ovo će biti globalan problem, jer se očekuje da će 183 od 195 zemalja imati stopu plodnosti ispod nivoa potrebnog za smenu generacija, odnosno održavanje istog broja stanovnika, ne računajući migracije. Brazil je doživeo dramatičan pad stope plodnosti u poslednjih 40 godina, sa oko 6,3 rađanja po ženi 1960. godine na 1,7 u najskorijim procenama. Nova studija iz Lanseta predviđa da će populacija Brazila opasti sa oko 211 miliona iz 2017. godine, na manje od 164 miliona 2100. godine. Očekuje se i da Iran doživi značajan pad u broju stanovnika pre kraja veka. Ova zemlja je doživela skok u populaciji posle Islamske revolucije 1979. godine, ali je primenila efikasnu politiku kontrole broja stanovnika. Prošlog meseca, ministarstvo zdravlja izdalo je upozorenje da je godišnji rast populacije pao na ispod 1 odsto. Ako se nešto ne preduzme, saopštilo je da bi za 30 godina zemlja mogla da postane jedna od najstarijih na svetu. Zašto je to problem? Mogli biste pomisliti da je ovo sjajno za životnu sredinu. Manja populacija znači manju emisiju ugljenika, kao i manje krčenja šuma zarad obrađivanja zemljišta. „To bi bilo istina kad ne bi došlo do obrtanja starosne strukture - više starih nego mladih - i svih negativnih posledica koje donosi obrnuta starosna struktura", kaže profesor Marej. Bebe iza rešetaka: Kako izgleda život dece rođene u zatvoru u Meksiku Studija predviđa: „To će dovesti do ogromne društvene promene. Ovo me brine zato što imam osmogodišnju ćerku i pitam se kako će svet u budućnosti izgledati", dodaje Marej. Ko plaća porez u ostarelom svetu? Ko plaća zdravstveno osiguranje za starije? Ko se stara o starijima? Hoće li ljudi i dalje moći da odlaze u penziju? „Potrebno nam je ublažavanje posledica svega ovoga", kaže Marej. Šta će se desiti se kada smanji broj stanovnika na svetu? Ovo bi mogla da bude dobra vest za siromašnije zemlje, pošto sve manja stopa plodnosti i ekonomski razvoj obično idu ruku pod ruku. Za zemlje sa nižim prihodima, pad stope plodnosti mogao bi da znači bolji životni standard. Manji broj dece dobija veće parče torte, bilo da se radi o zdravstvu ili obrazovanju. Ali u zemljama u kojima stopa plodnosti opada već godinama, dodatno smanjenje bi moglo da napravi velike probleme. Ove zemlje moraće da nađu način da se staraju o sve brojnijoj starijoj populaciji, dok ima sve manje mladih ljudi koji rade kao negovatelji ili uplaćuju doprinos u sistem. Takođe, ljudi će se možda više radovati penziji, ali će možda morati da rade više da do nje stignu. S druge strane, zdravstveni sistem možda neće biti toliko opterećen kao što se očekuje, pošto se smatra da će mladi rođeni posle 2000. godine posvećivati više pažnje zdravom načinu života. Negovatelji će postati sve važniji, dok će biti potrebno sve manje pedijatara i ginekologa, smatra doktorka Ticijana Leone iz Londonske škole ekonomije. Doktorka Leone upozorava da će se zemlje s ostarelim populacijama suočiti sa krizom što se tiče zdravstvenog i sistema socijalne pomoći. „Moramo da krenemo već sada, tako što ćemo obučavati pravu radnu snagu." Dom za stare našao rešenje da se korisnici vide sa porodicom u doba pandemije Hana Riči iz tima Naš svet u podacima sa Univerziteta u Oksfordu kaže i da će se državna podrška roditeljima isplatiti. Kad su vlade pokušale da ograniče ili pojačaju stopu rađanja u nekoj zemlji, to su često bile nekakve mere prinude. Ali ima primera - najistaknutije u skandinavskim zemljama - gde je stopa rađanja viša od očekivanih zbog podsticaja kao što su velikodušna trudnička odsustva i bolji uslovi u vrtićima. Dakle, u budućnosti, bogate zemlje koje se odluče da uvedu velikodušne sisteme pomoći, možda će doživeti rast stope plodnosti, smatra Riči. Svet bi mogao da postane kulturološki i etnički još pomešaniji, pošto će zemlje koje završe sa mnogo manjim populacijama mlađih ljudi možda želeti ili morati da privuku mlade ljude sa nekog drugog mesta. Ima li ikakvih rešenja? Zemlje, uključujući Veliku Britaniju, su koristile migraciju da povećaju broj stanovnika i nadoknade opadanje stope plodnosti. Međutim, to prestaje da bude rešenje kada populacija skoro svake zemlje na svetu počne da se smanjuje. „Preći ćemo sa perioda kad se bira da li da se otvore granice ili ne na direktno nadmetanje za migrantima, jer ih neće biti dovoljno", tvrdi Marej. Neke zemlje su se okušale sa promenom politike kao što je duže trudničko bolovanje za majku i oca, besplatni vrtići, finansijski podsticaji i dodatna prava zaposlenih, ali ne postoji jasan odgovor. Švedska je uspela da podigne stopu plodnosti sa 1,7 na 1,9, ali druge zemlje koje su uložile značajan trud u rešavanje „manjka beba" imale su problema s ovim. Singapur i dalje ima stopu plodnosti od oko 1,3. Ukrajina: Roditelji iz svih krajeva sveta ne mogu da preuzmu bebe sa surogat klinike „Doživeo sam da se ljudi ovome smeju. Ne mogu da zamisle da je to istina, oni misle da će žene prosto odlučiti da imaju više dece", kaže profesor Marej. „Ukoliko ne možete da pronađete rešenje, onda neka vrsta naprosto nestane, ali od toga nas deli nekoliko vekova". Istraživači upozoravaju da ne sme da se zaustavlja napredak u ženskom obrazovanju i pristupu kontracepciji. „Odgovor na smanjenje populacije verovatno će postati glavna politička briga u mnogim zemljama, ali ne smeju da se prave kompromisi s unapređenjem reproduktivnog zdravlja žena ili napretkom u ženskim pravima", kaže profesor Stajn Emil Volset. Šta je sa Afrikom? Očekuje se da će se pre 2100. godine populacija podsaharske Afrike utrostručiti na više od tri milijarde ljudi. Studija navodi da će Nigerija postati druga najnaseljenija zemlja na svetu, sa 791 miliona stanovnika. „Imaćemo mnogo više ljudi afričkog porekla u mnogo više zemalja dok budemo prolazili kroz sve ovo", kaže profesor Marej. „Globalno priznavanje problema u vezi sa rasizmom postaće utoliko važnije, ukoliko bude bilo velikog broja ljudi afričkog porekla u mnogim zemljama." Zašto je 2,1 prag za stopu plodnosti? Možda biste pomislili da taj broj treba da bude 2,0 - dva roditelja imaju dvoje dece, tako da populacija ostaje iste veličine. Ali čak i uz najbolju zdravstvenu negu, ne dožive sva deca da odrastu. Takođe, bebe su blago sklonije tome da budu muške. To znači da je stopa zamene generacija u razvijenim zemljama 2,1. Zemljama sa višom stopom smrtnosti dece potrebna je i viša stopa plodnosti. Šta kažu eksperti? Profesor Ibrahim Abubakar sa Univerzitetskog koledža u Londonu kaže: „Ako su ova predviđanja čak i napola tačna, migracije će postati potreba svake zemlje, a ne opcija". „Da bismo bili uspešni, potrebno je da iz osnova redefinišemo globalnu politiku. „Preraspodela radno sposobne populacije biće ključna za to da li će čovečanstvo napredovati ili usahnuti." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk