Šta sve vrućine mogu da urade ljudskom telu
Kako vrućina deluje na ljudsko telo?
Devojka pokušava da se rashladi Naše telo teži da održi unutrašnju temperaturu na 37,5 stepeni Celzijusa, bilo da se nalazimo u snežnoj oluji ili usred toplotnog talasa. To je temperatura na kojoj su naša tela navikla da funkcionišu. Ali kako živa u termometru raste, telo mora više da se trudi da ne dozvoli da mu skoči unutrašnja temperatura. I tako ono otvara više krvnih sudova blizu kože kako bi otpustilo vrelinu u naše okruženje i počinje da se znoji. Dok znoj isparava, on dramatično povećava toplotu koja se otpušta iz kože. Kad to počinje da predstavlja problem? Ovo može da zvuči jednostavno, ali to počinje da predstavlja izvestan napor za telo - a što su temperature više, telo se više napreže. Ti otvoreni krvni sudovi dovode do nižeg krvnog pritiska i teraju srce da radi jače i pumpa brže kako bi krv nastavila da kola telom. Ovo može da izazove blage simptome kao što su svrab od osipa koji je izazvala vrućina ili natečena stopala kad krvni sudovi počnu da popuštaju. Ali ako krvni pritisak padne prenisko, tada do organa ne stiže dovoljno krvi koja im je potrebna i rizik od srčanog udara je veći. Istovremeno, znojenje vodi do gubitka tečnosti i soli, i, najvažnije, ravnoteža između njih u telu se menja. I to u kombinaciji sa sniženim krvnim pritiskom može da dovede do toplotne iscrpljenosti, a simptomi uključuju vrtoglavicu, padanje u nesvest, zbunjenost, mučninu, grčeve u mišićima, glavobolju, obilno znojenje i umor. Možda izgleda neprijatno, ali znojenje pomaže telu da se ohladi Šta treba da radim kad vidim nekog ko je iscrpljen zbog toplote? Ukoliko može da se ohladi u roku od pola sata, onda toplotna iscrpljenost obično nije ozbiljna. Nacionalna zdravstvena služba savetuje: Međutim, ukoliko ne može da se oporavi u roku od 30 minuta, onda sledi toplotni udar. To je hitan medicinski slučaj i mora da se zove hitna pomoć. Ljudi koji su doživeli toplotni udar mogu da prestanu da se znoje iako im je i dalje pretoplo, temperatura može da im premaši 40 stepeni Celzijusa i mogu da pretrpe udar ili izgube svest. Boravak u hladu svakako može da vam pomogne Ko je najugroženiji? Zdravi ljudi bi trebalo da mogu da se izbore sa toplotnim talasom koristeći zdrav razum - ali neki drugi su ugroženiji. Starost ili neka dugoročna zdravstvena stanja, kao što su srčane bolesti, mogu da ometu ljude da se izbore s naporom kom vrućina izlaže telo. Dijabetes, i tip 1 i tip 2, mogu da nateraju telo da gubi tečnost brže a neke komplikacije usled bolesti mogu da izmene krvne sudove i sposobnost znojenja. Takođe je veoma važno umeti prepoznati da vam je pretoplo i onda uraditi nešto po tom pitanju. To je nešto što većina nas uzima zdravo za gotovo. Međutim, mala deca i bebe, i manje pokretni mogli bi da budu ugroženiji, a bolesti mozga kao što su demencija mogu da onemoguće ljudima da budu svesni vrućine ili da budu u stanju da urade nešto po tom pitanju. Beskućnici su takođe izloženiji jakom suncu. I oni koji žive u stanovima na višim spratovima moraju da se nose sa višim temperaturama. Da li neki lekovi povećavaju rizik? Da - ali ljudi treba da nastave da uzimaju lekove normalno i moraju da ulože veći napor da se ohlade i hidriraju. Diuretici povećavaju količinu vode koje telo izbacuje. Oni se uzimaju naširoko, uključujući za probleme sa srcem. Na visokim temperaturama, povećavaju opasnost od dehidracije i neravnoteže ključnih minerala u telu. Antihipertenzivi - koji smanjuju krvni pritisak - mogu u kombinaciji sa krvnim sudovima koji se šire da bi se izborili sa vrućinom da izazovu opasne padove krvnog pritiska. Neki lekovi za epilepsiju i Parkinsonovu bolest mogu da zaustave znojenje i otežaju telu da se ohladi. A drugi lekovi kao što su litijum ili statini mogu da postanu koncentrisaniji i problematični u krvi ukoliko dođe do prevelikog gubitka tečnosti. Da li vrućina ubija? Da. U Engleskoj svake godine bude oko 2.000 smrti koje izazovu visoke temperature. Većina je uzrokovana srčanim i moždanim udarima koje izazove napor pri pokušaju da se unutrašnja telesna temperatura održi stabilnom. Viša stopa smrtnosti nastupi kad živa u termometru pređe podeok od 25-26 stepeni Celzijusa. Međutim, dokazi sugerišu da visoke temperature izazivaju smrt pre u proleće ili rano leto nego na „vrhuncu leta". To bi moglo da bude zato što počinjemo da menjamo svakodnevno ponašanje kako leto odmiče i više se navikavamo na to da se borimo sa vrućinom. Dokazi iz prošlih toplotnih talasa pokazuju da se smrti dešavaju veoma brzo - u roku od prvih 24 časa toplotnog talasa. To se razlikuje od hladnih talasa, koji takođe umeju da budu smrtonosni, ali im treba mnogo duže da deluju na čoveka. Studija iz 2010. godine o dejstvu toplotnih talasa na smrti u devet evropskih gradova svuda je zabeležila povećanja, od 7,6 odsto (u Minhenu) do 33,6 odsto (u Milanu). Toplotni talas iz 2003. godine u Evropi izazvao je, prema procenama, oko 70.000 dodatnih smrti. Noćne i dnevne temperature Do najviših temperatura će, naravno, dolaziti tokom dana, kad nas najviše bije sunce, ali noćne temperature su takođe važne. Razlog je što je telu potreban odmor. Ako se napor da se unutrašnja telesna temperatura održi pod kontrolom nastavi i danju i noću, to povećava rizik od zdravstvenih problema. Šta onda da radim po pitanju vrućine? Savet je prilično prost i očigledan - hladite se i hidrirajte. Jedan od načina da pristupite tome je da se ponašate kao što biste na posebno vrelom, sunčanom godišnjem odmoru - ne prestajte da se zabavljate ali menjajte svoje navike. Da li zaista morate da istrčite tih 10 kilometara u podne ili možete da sačekate da padne mrak? Vodite računa, dakle, da pijete dovoljno vode ili mleka. Čaj ili kafa takođe su u redu. Morate da pazite na preterani unos alkohola, jer on povećava rizik od dehidracije. I pokušajte da ostanete ohlađeni - ako je toplije napolju nego u vašem domu, onda bi vam možda bilo bolje da ne otvarate prozore i zavese držite navučene. Možda će vam biti prijatnije ako pođete do parka, gde ima malo povetarca i hlada, nego da ostanete kod kuće. Pratite Džejmsa na Tviteru.