Klimatske promene: Fotografija otapanja leda na Grenlandu
Vukući saonice, čopor pasa trči ka udaljenom planinskom vencu na severozapadu Grenlanda.
Klimatolog Stefen Olsen je uslikao ovu fotografiju dok je prelazio preko leda Ovo je možda tipična fotografija za područje Danske. Ali ono što se nalazi ispod šapa ovih pasa - plitki bazen kristalno plave vode - svakako nije. Prošle nedelje, temperature su porasle više nego što je to uobičajeno za Grenland, što je dovelo do otapanja polovine površine ledenog pokrivača. Stefen Olsen, klimatolog sa Danskog meteorološkog instituta (DMI), uslikao je fotografiju 13. juna, kada je temperatura bila najviša. Dok su prelazili preko 1,2 metra debelog leda, voda je počela da izbija na površinu. Njegov kolega Rasmus Tonboe je kasnije podelio sliku na Tviteru, napisavši da je „ubrzano topljenje" počelo. Zbog toga što led gotovo da nema pukotina, slika odaje utisak da psi hodaju po vodi, izjavio je za BBC Martin Stendel, istraživač sa DMI. Procenjeno je da je tog dana Grenland izgubio oko dve milijarde tona leda. Prema procenama Evropskog centra za srednjoročne vremenske prognoze, temperature su bile više za 22 stepena u odnosu na uobičajene. U selu Kanak, izmereno je rekordnih 17,3 stepeni. Olsenova fotografija se proširila društvenim mrežama na kojima su korisnici izražavali brigu zbog topljenja leda i posledica koje ono izaziva. Led na Grenlandu se topi svaki godine. Sezona obično traje od juna do avgusta, a najtopliji mesec je jul. Ove godine, kako tvrde klimatski stručnjaci, otapanje je počelo ranije. „Čudno je da se led ovoliko topi ovako rano", izjavio je za BBC Vilijam Kolgan, istraživač na Geološkom nadzoru Danske i Grenlanda. „To su retki vremenski uslovi, koje u poslednje vreme sve češće viđamo." Kolgan je otopljavanje uporedio sa onim iz 2012. godine, kada je zabeležen rekordan gubitak glečera na Grenlandu. Tvrdi da su isti faktori izazvali i prošlonedeljno otapanje. Prvi je visok pritisak koji nastao iznad Grenlanda koji je doneo više temperature i sunčano vreme. Drugi je smanjena oblačnost i manje snežnih padavina zbog kojih su sunčevi zraci lakše dopirali do ledene površine. Globalno zagrevanje, tvrdi Kolgan, ima „veliki uticaj" na ovakve događaje. Morski led na severu Grenlanda Ukoliko se ovakav trend nastavi, klimatolog sa Univerziteta u Linkolnu profesor Edvard Hana kaže da ove godine može doći do rekordnog otapanja leda na Grenlandu. „Uzevši u obzir klimatske trendove u poslednjih 20 godina i to da je na Grenlandu sve toplije i toplije, stvar je u tome da nije potreban poseban događaj da bi došlo do topljenja leda na površini." Deo je velike ploče sa Antarktika. On kaže da se posledice neće osetiti samo lokalno, već i globalno. Kako led nestaje, lokalne zajednice koje ga koriste za transport, lov i ribolov, osetiće posledice. „Povećanje nivoa mora je globalni problem", kaže profesor Hana. „U proseku gubimo oko 250 milijardi tona leda godišnje. Ogromna količina kopna odlazi u more", kaže. Kolgan kaže da moramo imati na umu da je 13. jun bio samo „jednodnevni događaj, iznenađujuće snažan, koji je nastupio veoma rano". Dodaje da istraživanja pokazuju da zbog globalnog zagrevanja možemo da očekujemo još ovakvih događaja.