Baskijska ETA raspuštena posle pola veka nasilja
U Španiji je nastupio kraj jedne ere. Pola veka otkad je pala prva žrtva, separatistička grupa ETA je formalno objavila da se raspušta.
Gotovo polovina žrtava ETA su pripadnici španske Civilne garde Svečana ceremonija održaće se krajem ove nedelje u gradiću Kambo-le-Ben na jugozapadu Francuske. U otvorenom pismu Baskijscima koje je prošlog meseca objavljeno u španskom listu El Diario, ETA navodi da se „otvara nova mogućnost za prekid spirale nasilja" i da žali zbog „patnji prouzrokovanih oružanom borbom". Ali iako je s ETA svršeno, gotovo polovina ubistava koje se pripisuje ovoj grupi je do danas nerasvetljena i mnogo Baskijaca sa obe strane veruju da mnogo toga treba rešiti pre nego što se stvore uslovi za trajni mir. Decenije nasilja ETA, koju Evropska unija smatra terorističkom organizacijom, je između 1968. i 2010. ubila više od 800 ljudi, a 2011. je proglasila trajni prekid vatre. U aprilu 2017. je organizovala ceremonijalno razoružavanje na jugu Francusske. Većina napada je izvedena u španskim pokrajinama Baskija i Navara. Ukupno je stradalo 443 pripadnika Civilne garde, 58 poslovnih ljudi i 39 političara. ETA je u pismu navela da su „godine sukoba nanele brojne rane. Neke još krvare, jer patnja ne prestaje". Udruženje žrtava terorizma „Dostojanstvo i pravda" kaže da je oko polovina ubistava koje je ETA počinila nerazrešena i poziva vlasti da ponovo otvori te slučajeve. ETA se razoružala 2017, šest godina nakon što je proglasila prekid vatre „Za nas će ETA postojati sve dok pravda ne bude zadovoljena", rekao je predsednik ovog udruženja Danijel Portero u Evropskom parlamentu prošle godine. Nekoliko desetina španskih intelektualaca i članova porodice žrtava su podneli peticiju kojom se od ETA zahteva da objavi informacije o nerazrešenim zločinima. Španska vlada nije impresionirana otklonom ETA od nasilja i primila je objave o prekidu vatre, razoružanju i raspuštanju kao priznanje poraza. Baskija je u sklopu ustavnih promena iz 1978. dobila značajnu autonomiju i pravo na sopstvenu policiju, službeni jezik, obrazovanje i poseban finansijski aranžman sa Madridom. Za razliku od Katalonije, gde gotovo polovina stanovništva traži nezavisnost, ankete kažu da bi samo 15 odsto Baskijaca podržalo takav korak.