Najnovija naučna istraživanja: „Sibirski jednorog" je šetao zemljom sa ljudima
Nosorog bi mogao da dobije zanimljivog misterioznog pretka - jednoroga, pokazuju nova istraživanja naučnika.
Umetnički dojam zaboravljene zveri U pitanju je životinja koja je živela pre najmanje 39.000 godina, mnogo ranije nego što se mislilo. Poznata kao sibirski jednorog, životinja je imala dugačak rog na nosu i živela je na pašnjacima Evroazije. Novi dokazi pokazuju da je ova vrsta najverovatnije izumrla jer je bila previše izbirljiva u izboru hrane. Ova nova saznanja bi mogla da pomognu u spasavanju preostalih nosoroga na planeti, kažu naučnici. Nosorozima danas preti izumiranje jer ne mogu da opstanu u različitim predelima, objašnjava profesor Edrijan Lister iz Prirodnjačkog muzeja u Londonu, koji je predvodio studiju. „Svaka promena okruženja predstavlja opasnost za nosoroge", rekao je Lister za BBC. „Iz fosilnih ostataka smo naučili da kada neka vrsta nestane - to je to, nema joj spasa." Sibirski jednorog je, veruje se, bio težak čak četiri tone, sa jedinstvenim rogom na glavi. Naučnici misle da je delio prostor na našoj planeti sa prvim ljudima pre najmanje 39.000 godina. Skelet nosoroga u Stavropol muzeju Šta znamo o drevnim nosorozima? Preci nosoroga, Elasmotherium sibericum, su izumrli pre 100.000 do 200.000 godina. Istraživanjem metodama radioaktivnog ugljenika, istraživači su otkrili da je ova velika životinja preživela Ledeno doba i naselila predele istočne Evrope i centralne Azije pre najmanje 39.000 godina. Izumiranje sibirskog jednoroga označilo je kraj čitave jedne vrste nosoroga. Zašto su izumrli? Naučnici su ispitivali i kako su se životinje hranile i utvrdili su da su stalno bile u potrazi za suvom travom. „Drevni nosorozi su bili neka vrsta praistorijske kosilice za travu. Zapravo su stalno pasli", rekao je profesor Lister. Takva ishrana nosoroga možda je i bila uzrok izumiranja vrste. Kako se Zemlja zagrevala i počela da izlazi iz Ledenog doba pre oko 40.000 godina, zelena površina se smanjivala. Stotine velikih vrsta sisara nestalo je nakon poslednjeg Ledenog doba, zbog klimatskih promena, nestanka vegetacije i lova koji su ljudi počeli sve više da primenjuju. Šta nam to govori o sudbini savremenih nosoroga? Danas postoji samo pet vrsta nosoroga. Mali broj njih preživljava izvan nacionalnih parkova zbog krijumčarenja i gubitka staništa. Istraživanjem fosilnih ostataka naučnici mogu mnogo da otkriju o sudbini praistorijskih vrsta nosoroga koji su nekada lutali planetom. Odakle nam mitovi o jednorozima? Legende o jednorozima ili zverima sa jednim rogom, postoje oduvek. Neki mitovi bi mogli da budu zasnovani na nosorozima koji su tada živeli, poput sibirskog jednoroga. I druge životinje, kao što je narval - neobična vrsta kita koji ima rog na sred glave - dobri su kandidati za mitove o jednorozima.