Sahrane i ekologija: Organsko razlaganje ljudskog tela „bolje po životnu sredinu“
Američka kompanija je obelodanila kako sahrane „kompostiranjem ljudi" - organskim razlaganjem tela - utiče na životnu sredinu.
Proces traje 30 dana, a rodbina može da pospe ostatke po biljkama ili ispod drveta Pilot projekat sa preminulim dobrovoljcima je pokazao da se meko tkivo razložilo bezbedno i u potpunosti u roku od 30 dana. Firma Rikompoz tvrdi da se tokom ovog procesa oslobađa tona ugljenika manje nego kremacijom ili tradicionalnim sahranjivanjem. Ova kompanija je prva ponudila uslugu kompostiranja ljudi - ovakve sahrane dostupne su u američkoj saveznoj državi Vašington. Govoreći ekskluzivno za BBC, generalna direktorka i osnivačica Rikompoza Katrina Spejd je rekla da su klimatske promene značajno uticale na porast interesovanja velikog broja ljudi za ovu uslugu. „Do sada se za redovno dobijanje informacija mejlom prijavilo 15.000 ljudi. A zakon koji bi dozvolio ovo, dobio je podršku obe stranke, što znači da je usvojen iz prvog puta", kaže ona. „Projekat je prošao tako brzo zbog alarmantnog stanja klimatskih promena i svesti o tome da moramo to da ispravimo." Šefica Rikompoza Katrina Spejd kaže da se njen plan pokazao toliko popularnim zbog klimatskih promena Spejd je razgovarala sa mnom tokom predstavljanja naučne studije o procesu kompostiranja, koji Rikompoz zove prirodnim organskim razlaganjem, na sastanku Američkog udruženja za unapređenje nauke u Sijetlu. „Postoji simpatična praktičnost u vezi sa svim tim", kaže ona, u jednom od retkih intervjua koje je dala otkako je obelodanila detalje projekta pre godinu dana. Rekla mi je da joj je ideja pala na pamet pre 13 godina, kad je počela da razmišlja o vlastitoj smrtnosti - u vreme kad je imala čitavih zabrinjavajućih 30 godina! „Kad ja umrem, zar ne bi trebalo da ono što mi je preostalo vratim ovoj planeti, koja me je štitila i davala mi podršku tokom čitavog života? „Mislim da je to naprosto logično, a i prelepo." Spejd pravi razliku između raspadanja i preslaganja. Prvo se dešava kad se telo nalazi iznad zemlje. Preslaganje podrazumeva integraciju za zemljom. Ona tvrdi da prirodno organsko razlaganje ljudskog tela sprečava ispuštanje 1.4 tone ugljenika u atmosferu dok kog dolazi tokom kremacije. Spejd smatra da bi rezultati bili slični i kada bi se kompostiranje poredilo sa tradicionalnim sahranama - zbog prevoza i pravljenje kovčega. „Za mnoge ljude, to se uklapa sa njihovim načinom života. Oni žele da izaberu plan u slučaju smrti koji odslikava način na koji su živeli." Proces podrazumeva polaganje tela u zatvorenu posudu sa iverjem, lucerkom i slamom. Telo se lagano rotira kako bi se omogućilo mikrobima da ga razlože. Umetnička vizija budućeg postrojenja za kompostiranje ljudi Trideset dana kasnije, ostaci su dostupni rodbini da ih rasprše po biljkama ili drveću. Iako je proces prilično jednostavan, bilo je potrebno četiri godine naučnog istraživanja da bi se usavršila tehnika. Spejd je zamolila profesorku Lin Karpenter Bogz da obavi taj posao. Kompostiranje stoke je dobro razrađena praksa u državi Vašington. Zadatak profesorke Karpenter Bogz bio je da ovu tehnologiju prilagodi ljudima i osigura da ostaci budu bezbedni po životnu sredinu. Ona je sprovela pilot studiju na šest dobrovoljaca, koji su rado pristali da zaveštaju tela. Kaže da su ona i njen tim platili emotivnu cenu rada na ovom projektu. „Uporno smo proveravali jedni druge. Moja fiziologija delovala mi je drugačije, nisam spavala dobro nekoliko noći, nisam bila gladna - bila je to moja reakcija na stres." Profesorka je otkrila da telo koje se preslaže neko vreme, dostiže temperaturu od 55 stepeni Celzijusa. „Sigurni smo da je uništen ogroman broj organizama koji izazivaju bolesti, kao i hemikalija, zbog visokih temperatura koje smo dostigli." Rikompoz će započeti sa poslovanjem kasnije tokom ove godine. Svako može da učestvuje, ali je proces zakonit samo u saveznoj državi Vašington. Zakoni koji bi omogućili prirodno organsko razlaganje, trenutno se razmatraju u Koloradu. Spejd veruje da je pitanje vremena pre nego što ono postane široko dostupno - u Sjedinjenim Državama, ali i na drugim mestima. „Nadamo se da će i druge države preuzeti ideju jednom kad je razradimo u Vašingtonu. Mnogo ljudi je zainteresovano u Velikoj Britaniji i drugim delovima sveta, i nadamo se da ćemo otvoriti ogranke preko okeana čim budemo mogli." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk