Gaza: Desetine žrtava tokom palestinskih protesta
Najmanje 52 Palestinaca poginulo je i 2.400 je povređeno tokom palestinskih protesta u Gazi, javljaju palestinski zvaničnici. Dodaju da je ovo najkrvaviji dan od 2014. godine.
Hiljade ljudi je povređeno, javljaju palestinski zvaničnici Iako Palestinci protestuju već nedeljama, nasilje je eksaliralo na dan otvaranja nove američke ambasade u Jerusalimu. Predstavnici Izraela tvrde da su delovali u skladu sa zakonom u želji da zaštite civile od pripadnika paravojnih formacija koji su pokušali da pređu granicu. Palestinci otvaranje ambasade vide kao otvorenu podršku Sjedinjenih Država Izraelcima. Oni smatraju da time SAD podržavaju izraelsku vlast u celom gradu, na čiji istočni deo Palestinci polažu pravo. Američki predsednik Donald Tramp je u video poruci rekao: „Izrael je suverena država koja ima pravo da odlučuje o tome gde će se nalaziti glavni grad". Islamistička vlast u Gazi - Hamas - predvodila je masovne proteste pod nazivom "Veliki marš za povratak" u pokušaju da probiju granicu u poslednjih šest nedelja. Ministarstvo zdravlja koje kontroliše Hamas saopštilo je da je među ubijenima ima dece, dok izraelseke snage tvrde da je vojska dejstvovala u samoodbrani. Zašto je preseljenje ambasade sporno? Džeremi Bouven, urednik BBC za Bliski istok, Jerusalim Preseljenje ambasade je vrhunac jedne od najboljih nedelja u političkom životu izraelskog premijera Benjamina Netanjahua. Američki predsednik održao je obećanje i povukao se iz dogovora o razvoju nuklearnog oružja s Iranom. A sada se američka ambasada seli. Posteri širom Jerusalima slave Trampovu odluku. Lokalni fudbalski klub Bejtar, ozloglašen zato što njegovi navijači uzvikuju "smrt Arapima", dodao je Trampovo ime u svoj naziv. S preseljenjem ambasade ne slaže se većina glavnih saveznika Izraela i Amerike. Više hiljada Palestinaca protestvuje u Gazi. Mnogo je mirnije na Zapadnoj obali, između ostalog i u okupiranom istočnom Jerusalimu. Preseljenje ambasade je dobro za Netanjahuovu vladu, za glasačku bazu predsednika Trampa i usrećiće većinu Izraelaca, ali ne postoji dokaz koji ide u prilog tvrdi Netanjahua da je ovo dobro za mir. Američki konzulat u Jerusalimu će preuzeti funkciju ambasade Visoki američki zvaničnici pristustvovali su ovom događaju, među njima kćerka predsednika Trampa, Ivanka i njen suprug Džered Kušner. Odluka Donalda Trampa da preseli ambasadu iz Tel Aviva razbesnela je Palestince, koji su proglasili istočni Jerusalim prestonicom svoje buduće države. Izrael smatra ovaj grad svojom „večnom i nepodeljenom" prestonicom. Kada je predsednik Tramp odlučio da prizna Jerusalim kao prestonicu Izraela, odbacio je neutralnost koju je Amerika praktikovala decenijama, zbog čega je u sukobu s većinom članova međunarodne zajednice. Evropska unija se oštro protivi preseljenju ambasade. Kako reaguju predstavnici Izraela i Palestine? Izraelci slave Od kraja marta, izraelski vojnici su ubili više od 41 Palestinca tokom protesta na granici. Predstavnik Ujedninjenih nacija za ljudska prava Zejd Rad al-Husein optužio je Izrael zbog korišćenja „prekomerne sile", dok je šefica evropske diplomatije Federika Mogerini pozvala sve strane na uzdržanost. Zašto je ovaj čin toliko kontroverzan? Status Jerusalima je suština konflikta između Izraela i Palestine. Suverenitet Izraela nad Jerusalimom nije međunarodno priznat i u skladu sa mirovnim dogovorom između Izraela i Palestine iz 1993. konačni status Jerusalima biće određen u kasnijim etapama ovih pregovora. Od 1967. Izrael je izgradio na desetine naselja u istočnom Jerusalimu, u kojima živi 200.000 Jevreja. Po međunarodnim zakonima, ova naselja su bespravna, iako se Izrael ne slaže s tim. Razne zemlje su imale ambasade u Jerusalimu - ali većina se izmestila posle 1980. kada je Izrael počeo da polaže pravo na istočni deo grada, uprkos protivljenju Ujedinjenih nacija. Dan nakon što Izraelci slave godišnjicu svoje državnosti, Palestinci obeležavaju Nakbu ili „Katastrofu", kada je na stotine hiljada pripadnika ovog naroda napustilo svoje domove ili su nasilno preseljeni posle osnivanja države Izrael 1948. godine.