Korona virus: Zašto su slepi miševi otporni
Naučnici su pronikli u tajnu genoma šest vrsta slepih miševa.
Slepi miš hvata insekta u letu Njihov genetski kod objašnjava izuzetnu otpornost koje ove životinje imaju na smrtonosne korona viruse. Istraživači se nadaju da će uspeti da objasne zašto su slepi miševi samo nosioci virusa iz grupe korona, a ne razboljevaju se . Oni misle da bi pronalazak odgovora na ovo pitanje mogao da pomogne ljudima da se izbore sa ovom i budućim pandemijama. Profesorka Ema Tiling sa Univerzitetskog koledža u Dablinu kaže da su naučnici sekvenciranjem genoma slepih miševa došli do zaključka da ove životinje imaju „jedinstven imuni sistem". „Ako bismo uspeli da oponašamo imuni odgovor slepih miševa na korona viruse, zahvaljujući kojem se ne razboljevaju, možda bismo mogli da pronađemo lek u prirodi", kaže naučnica za BBC. Ona dodaje da bi to „objasnilo koje korake naučnici treba da preduzmu kako bi pronašli lek za korona virus". Profesorka Tiling pokrenula je naučni projekat Bat1K, sa ciljem da dekodira genome svake od 1.421 poznate vrste slepih miševa. Od početka pandemije, mnogi su kancelarijski posao zamenili radom od kuće. „Kada bismo uspeli da shvatimo kako je genom slepih miševa evoluirao, to bi pomoglo ne samo u lečenju bolesti, već i u prevenciji starenja kod ljudi". Smatra se da se bolest kovid-19 prvo pojavila kod slepih miševa, a da je na ljude prešla preko neke životinje koja za sada nije utvrđena. Naučnici pretpostavljaju da su i mnoge druge bolesti, kao što su SARS, MERS i ebola, prešle na ljude sa životinja. Ekolozi ističu da dok god ljudi slepe miševe budu ostavljali da na miru žive u prirodnim staništima, opasnost po ljudsko zdravlje će biti mala. Slepi miševi igraju važnu ulogu u održavanju ravnoteže u prirodi. Mnogi pomažu rasejavanje biljaka tako što raznose semenke iz voća, a neki regulišu broj insekata tako što svakodnevno jedu velike količine buba. Ako ljudi ne budu uznemiravali slepe miševe u njihovom prirodnom staništu, rizik od prenošenja virusa biće mali Šta pokazuju studije? Međunarodni tim naučnika koristi najnaprednije tehnologije da istraži sastav genoma slepih miševa. Oni zatim upoređuju genetski kod slepih miševa sa 42 druga sisara, kako bi pronašli ključne razlike. Većina slepih miševa su mesojedi, a hrane se, između ostalog, psima, mačkama, fokama, pangolinima i kitovima. Slepi miševi u raznim delovima sveta različito su evoluirali, u čemu možda i leži deo odgovora na pitanje kako to da su otporni na korona viruse. Genetičari su za sada uspeli da utvrde koji geni pomažu slepim miševima da se orijentišu uz pomoć zvuka. Kako ovo istraživanje može da pomogne tokom trenutke i budućih pandemija? Kada uspeju da razumeju koje genetske promene kod slepih miševa omogućavaju otpornost na korona viruse, naučnici će moći da naprave nešto slično i za ljude. „Ove promene verovatno su ključ izuzetnog imuniteta koje slepi miševi pokazuju prema korona virusima", kaže doktor Majkl Hiler sa Instituta za molekularnu biologiju i genetiku „Maks Plank" u nemačkom Drezdenu. Osim toga, naučnici očekuju da će to biti od pomoći i u borbi protiv pandemija. Kod mnogih virusnih infekcija, ne dovodi do smrti sam virus, već zapaljenje kojim imuni sistem odgovara na pretnju. Slepi miševi imaju način da to regulišu. Iako se dešava da pokupe infekciju, ne pokazuju vidljive znake razboljevanja. Istraživanje je objavljeno u stručnom časopisu Nature. Pratite Helen na Tviteru. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk