Trening dementnih osoba „ne usporava propadanje mozga"
Programi vežbi za ljude sa blagom do srednjom demencijom "ne funkcionišu", prema tekstu istraživača iz Velike Britanije.
Ljudi sa blagom ili slabom učestvovali su u programu vežbanja snage Kod više od 300 ljudi u sedamdesetim godinama koji su se bavili aerobikom i vežbama snage nije pronađen nikakav napredak u razmišljanju ili ponašanju. Sa druge strane, fizičko zdravlje se jeste poboljšalo, tvrdi se u studiji. Istraživači sa Oksforda rekli su da bi buduća istraživanja trebala da analiziraju drugačije vrste vežbi. Dodaju i da su blage, obične vežbe dobra stvar i da niko ne treba da prestane sa treniranjem. Ali sadašnje vežbe nacionalnog zdravstvenog centra se nisu pokazale kao dobra investicija. „Ograničena vrednost" U istraživanju je 329 dementih pacijenata učestvovalo u treninzima u teretani u trajanju od 60 do 90 minuta, dvaput nedeljno tokom četiri meseca. Vežbe podrazumevju barem 20 minuta na biciklu i podizanje tegova uz ustajanje iz stolice.Učinak te grupe kasnije je upoređen sa grupom od 165 pacijenata koji su primali redovnu terapiju bez vežbi. Sali Lamb, glavni istraživač i profesorka rehabilitacije na Oksford univerziteu, kaže da su rezultati pokazali da ljudi koji pate od demencije dve ili tri godine ovakvim redovnim vežbanjem mogu da unaprede svoju kondiciju i snagu mišića. Promene raspoloženja zavise od biološkog sata Testiran lek protiv obične prehlade „Ove prednosti ipak ne utiču pozitivno na pogoršanje kognitivnih sposobnosti, aktivnosti u svakodnevnom životu, ponašanje ili kvalitet života", kaže ona. Posle 12 meseci je utvrđeno da je pogoršanje kognitivnih sposobnosti zabeleženo u obe gurpe, i da je čak bilo gore kod grupe koja je vežbala - ali razlika je bila mala. Martin Rosor, profesor kliničke neurologije na univerzitetu Koledž London, kaže da rezultati nisu iznenađujući ako se uzme u obzir da moždane ćelije propadaju mnogo ranije nego što, na primer, počnu simptomi Alchajmerove bolesti. „Tako da je glavna poruka da je trening dobar, ali započeti vežbanje kada se bolest već razvila može imati ograničenu vrednost", dodaje on. Užitak vežbanja Doktorka Sara Imarisio, šef Istraživačkog centra za Alchajmerovu bolest u Velikoj Britaniji, kaže da bi drugačije vrste vežbi mogle imati drugačiji učinak. Ona kaže da od vežbanja ima mnogo koristi, osim onih zdravstvenih. „Za mnoge ljude je treniranje izvor užitka i pruža mogućnost sa upoznavanje i druženje", kaže ona. "To se može primeniti i na ljude sa demencijom koliko i na sve ostale", dodaje. Vežbanje se i dalje smatra jednim od najboljih načina za smanjenje rizika od demencije kod odraslih zdravih osoba. Ali ovo istraživanje pokazuje da su potrebna veća istraživanja kako bi se pronašao efektivan program vežbanja moždanog stanja za one ljudi koji su već oboleli.