Kina i ekonomske reforme: 40 godina u fotografijama
Pre četrdeset godina, Kina je započela velike ekonomske reforme - izbavivši iz siromaštva milione ljudi i postavši druga najveća svetska privreda.
Ovo je priča o tome kako se Kina promenila - u slikama. 1. Sve više i više točkova Ovako je Avenija Čeng'an - glavna ulica u Pekingu - izgledala 1978. godine. Pre 40 godina glavno prevozno sredstvo u Kini bili su bicikli Četiri decenije kasnije, ulica izgleda prilično drugačije. Bicikle su u međuvremenu zamenili motorni četvorotočkaši Broj vlasnika automobila u Kini je porastao - sada u zemlji ima 300 miliona vozila - dok se broj vlasnika bicikala smanjio. Broj bicikala značajno je opao To je rezultat urbanizacije i ekonomskog rasta - ali ima i svoju cenu. Česte saobraćajne gužve u mnogim gradovima dovele su do uvođenja kvota za registarske tablice. Uz to, Svetska zdravstvena organizacija je saopštila da zagađenje vazduha svake godine odnese više od milion života u Kini. 2. Novac, novac, novac Uporedite izlog iz 1978. godine... Od siromaštva... ...sa jednim današnjim. do svetske ekonomske sile Bruto društveni proizvod u Kini značajno je porastao, a promenile su se i potrošačke navike. Kineski potrošači su među najbrojnijim kupcima luksuzne robe na svetu. Predsednik Si Đinping istakao je kinesku privredu - i to kako je promenila živote stanovništva - tokom dugog govora na obeležavanju godišnjice ekonomskih reformi. „Bonovi za kuponu odeće, mesa, ribe, nafte, hrane, svih proizvoda i druga dokumenta bez kojih ljudi nisu mogli da žive, sada su deo postavke muzeja istorije", rekao je. „Izmučenost glađu, nedostatak hrane i odeće i teškoće sa kojim su se ljudi suočavali hiljadama godina, uglavnom su nestali i neće se vratiti." Epl je u Kini popularan, ali ne kao Huavej Postoji čak i politički element svega toga. Pošto kineski potrošači postaju sve bogatiji, postaju i sve uticajni. Nekoliko kompanija morale su da se izvinjavaju zbog zanemarivanja osetljivosti Kineza. I dok su strani brendvi generalno poželjni u Kini, sve više kupaca navodi da više voli lokalne brendove. To je i predsednik Si pomenuo u svom govoru. „Kina se sve više približava centralnom mestu na svetskoj sceni." „Niko nije u poziciji da odlučuje šta Kinezi mogu ili ne mogu da rade." 3. Porodice i deca Život dece rođene tokom poslednje decenije znatno je drugačiji u odnosu na decu iz 1970-tih. Kina je 1979. zabranila parovima da imaju više od jednog deteta Očekivani životni vek je duži - 1978. godine je bio 66 godina, dok je danas oko 76. Današnja deca imaju i bolje obrazovanje - stopa pismenosti je sa 66 odsto ranih 1980-tih porasla na 95 odsto 2010. godine. Za mnogu decu u Kini tokom 1970-tih, odlazak na putovanje u inostranstvo bio je gotovo nezamisliv. Danas su Kinezi svetski najbrojniji turisti koji putuju u inostranstvo - trošeći milijarde dolara. Danas je dozvoljeno da Kinezi imaju dvoje dece Danas je takođe i mnogo verovatnije da će studenti obrazovanje završiti u inostranstvu. Kina ima i najviše studenata u inostranstvu Prema rečima kineskih zvaničnika, Kina je zemlja koja trenutno ima najviše studenata u inostranstvu. Ipak, jedna stvar se nije promenila onako kako bi vlada to volela - stopa rađanja. Vlada je godinu dana nakon početka ekonomskih reformi 1979. godine započela sprovođenje politike rađanja jednog deteta u pokušaju da zaustavi rast broja stanovnika. Kina je sve starija po uzrastu populacije U svakom slučaju, stope rađanja su opadale - ali je u nekim slučajevima primenjivana kontroverzna politika. Parovi koji bi kršili ovu politiku mogli su da se suoče sa novčanim kaznama i gubitkom posla, kao i prinudnim abortusom, pa čak i sterilizacijom. Kinezi su sve starija nacija Kinesko stanovništvo je sada, kao i u mnogim razvijenim zemljama - staro. Vlada je 2015. godine odlučila da prestane sa primenom ove politike i da dozvoli parovima da imaju dva deteta. Sada postoje čak i spekulacije da bi ova politika mogla da postane još popustljivija i da u bliskoj budućnosti parovima bude dozvoljeno da imaju troje ili više dece. Ali mnogi kineski milenijalsi smatraju da je preskupo da imaju više dece ili da im to ograničava karijeru. 4. Tržište, tržište Kako se menja privreda, menja se i način ishrane, kao i želje na koje će Kinezi potrošiti novac. Ovo je slika pijace u Si'anu 1978. godine. Promenio se i način ishrane, pa samim tim i ponuda na pijaci A ovako danas izgleda ulična pijaca u ovom gradu . Meso je postalo jedna od glavnih namirnica Prosečan Kinez godišnje pojede 40 kilograma mesa Mnogi od znakova na pijaci su reklame za hranu sa mesom - a statistika pokazuje da je potrošnja mesa u Kini značajno povećana u poslednjih nekoliko decenija. Svinjetina se, na primer, smatrala luksuznom hranom rezervisanom za specijalne događaje - sada, pokazuju podaci, prosečan Kinez konzumira oko 40 kilograma svinjetine godišnje. Izveštaj Helier Čeung.