Korona virus, revakcinacija i zakazivanje u Srbiji: Stiglo još 500.000 doza kineskih vakcina
Dok se među zemljama sveta vodi bitka oko nabavki vakcina protiv korona virusa, a Evropska unija se ljuti na Fajzer zbog kašnjenja i smanjenja isporuka, u Srbiji vakcinacija uveliko traje, dok je broj imunizovanih najveći u regionu.
Više od pola miliona ljudi u Srbiji je do sada primilo neku od tri dostupne vakcine, a vlasti se nadaju da će broj onih koji su vakcinisani premašiti dva miliona, što ipak nije dovoljno za sticanje kolektivnog imuniteta. „Samo da mi žena dođe na red dok ima vakcina, ona ima druge bolesti i mnogo bi nam značilo. Ko zna šta će posle da bude", kaže Darko Dragović iz Kragujevca koji je primio Sinofarm vakcinu 25. januara. Za sada je u Srbiju najviše stiglo kineskih vaksina - oko 1,5 milion doza, a imunizacija se sprovodi i ruskom vakcinom Sputnjik i američkom Fajzer, s tim što nje ima najmanje. Kako teče imunizacija? Do četvrtka, 11. februara u Srbiji je ukupno vakcinisano više od 550.000 ljudi. Za sada je, međutim, to i dalje početak planova da ove godine bude vakcinisano bar 20 odsto stanovništva. Član Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa Predrag Kon rekao je da je broj vakcinisanih, za sada, nedovoljan da bi se stekao kolektivni imunitet. „Treba da vakcinišemo oko milion i po ljudi da možemo da kažemo da ovakvi talasi (epidemije) ne mogu da nam se ponavljaju. „To je tri puta više nego što smo vakcinisali", rekao je Kon za TV Prva u ponedeljak, 1. februara. „Okvirni broj za sticanje kolektivnog imuniteta je 20 odsto, ali to je dosta okvirna cifra, to je minimum koji se mora ispuniti u ovoj godini", rekao je imunolog Srđa Janković početkom ove godine. Ranije je rekao da se procenjuje da je 70 odsto kolektivnog imuniteta prag iznad kojeg je korona virus teško prenosi u nekoj zajednici. „To obuhvata i vakcinisane osobe i one koje su preležale Kovid-19, pod uslovom da je kod njih došlo do dugoročno zaštitnog imunskog odgovora", rekao je Janković u intervjuu za Politiku. Srbija je druga u Evropi po broju vakcinisanih na milion stanovnika, a ispred je Velika Britanija, saopšteno je iz Vlade Srbije. Kako izgleda masovna imunizacija na Beogradskom sajmu? Koliko je vakcina stiglo, a koliko se čeka Upoređujući nabavku vakcina sa ratnim stanjem, predsednik Srbije Aleksandar Vučić nedavno je rekao i da su se „neke male zemlje snašle". Najviše vakcina do sada stiglo je iz Kine - 1,5 milion doza. Reč je o vakcinama kineske kompanije Sinofarm. Iz Rusije je do sada stiglo nešto manje od 100.000 doza, a Ruski Fond za direktna ulaganja saopštio je početkom januara da je sa Vladom Srbije potpisan sporazum o isporuci dva miliona doza. Prema izjavama predstavnika vlasti, u Srbiju je do sada stiglo oko 45.000 doza Fajzerove vakcine, do kraja meseca se očekuje još dvostruko toliko, kao i 150.000 doza kompanije AstraZeneka. Kako nastaje kolektivni imunitet Ruski Fond za direktna ulaganja saopštio početkom januara da je sa Vladom Srbije potpisao sporazum o isporuci dva miliona doza vakcine Sputnjik. Može se očekivatiu da će do kraja godine Institut Torlak početi da proizvodi rusku vakcinu Sputnjik, najavio je Mirsad Đerlek, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja. Kakva je situacija po Srbiji: „Samo da mi žena stigne na red" Oni koji samoinicijativno žele da prime vakcinu - više ne mogu da stanu samo u red. Od utorka, 26. januara se vakcinišu samo oni koji su se ranije prijavili i dobili poziv. Darko Dragović primio je kinesku vakcinu 25. januara u Kragujevcu. Kaže da je sve teklo bez problema i da su svi bili jako ljubazni. „Prijavio sam se za vakcinu i posle nekoliko dana dobio sam i poziv", kaže Darko. „Malo sam čekao, taman sam tu pitao poznanike šta i kako da znam da se i sam pripremim. „Sve je teklo kao po loju". Jedina briga mu je, kaže, što nije siguran da li će njegova žena stići da se vakciniše dok traju zalihe. „Ona ima druge bolesti i mnogo bi nam značilo da stigne na red dok sad ima vakcina", kaže Darko. „Ko zna kako će posle da bude". Niš je jedan od gradova u kojima se do sada najviše građana vakcinisalo. Milorad Jerkan, direktor Doma zdravlja u Nišu, rekao je da je do ponedeljka, 25. januara vakcinisano više od 17.000 Nišlija. „Mi poštujemo naredbu Batuta, vakcinišu se svi kojima je zakazano i koji imaju više od 65. „Naši građani su ozbiljno shvatili ovu bolest", rekao je Jerkan. Prema njegovim rečima, u utorak će Fajzerovom vakcinom biti vakcinisani zdravstveni radnici iz crvene zone Kliničkog centra, kao i domova zdravlja. Nastavljena je vakcinacija i u Kraljevu i, za razliku od prethodnih dana, ovog jutra nema redova, javlja RTS. Direktor Doma zdravlja u Kraljevu Mirjana Krčevinac rekla je za RTS da je ogromno interesovanja građana i da je do sada vakcinisano blizu 7.000 Kraljevčana. Na raspolaganju su, kaže, manje količine Fajzerove vakcine i velike količine vakcine kineskog proizvođača. Kako vakcine funkcionišu? U toku i revakcinacija „Jako je bitno da ljudi koji su dobili jednu dozu dobiju i drugu", kaže za BBC na srpskom profesor doktor Darko Nožić, infektolog iz opšte bolnice Bel medik. „Ukoliko se to ne dogodi, zaštita od virusa je po pravilu manja, kao i period u kojem će imati antitela". Sve vakcine do sada dostupne u Srbiji - Fajzerova, ruska Sputnjik i kineska Sinofarm - zahtevaju davanje dve doze kako bi pružile veću zaštitu. I Vučić i Ana Brnabić ističu da će svi koji su već primili jednu vakcinu imati obezbeđenu i drugu istog proizvođača. „Neće se dešavati kao u nekim zemljama da se građani vakcinišu samo jednom dozom", rekao je Vučić. „Mi smo tu izuzetno konzervativni, mislim da nijedna zemlja nije konzervativnija od nas, kad dobijamo vakcine uvek pola čuvamo za revakcinaciju, imate zemlje koje uopšte u ovom trenutku ne razmišljaju o revakcini", rekla je Ana Brnabić novinarima u četvrtak, 28. januara. Svi koji se vakcinišu ne treba da brinu da li će primiti drugu dozu za 28 dana, rekao je za RTS u ponedeljak, 25. januara doktor Aleksandar Stojanović, direktor Doma zdravlja Palilula. Razlike između zaštite onih koji su dobili samo prvu dozu i pacijenata koji su vakcinisani i sa drugom dozom su velike, kaže infektolog Nožić. „Ako je vakcina pouzdana na primer 90 odsto, oni koji dobiju samo jednu dozu, smanjiće mogućnost da se ne zaraze na 50 odsto", dodaje on. „Takođe, ako zaštita od vakcine traje godinu dana, prepoloviće se ako se ljudi samo jednom dozom vakcinišu". Nožić dodaje da je ipak jako teško dati detaljnu procenu, jer se i u svetu jako malo zna o tome koliko traje imunitet kada se neko vakciniše. „Svakako, period za koji će neko imati antitela na Kovid-19 se dosta smanjuje ako se dobije samo jedna doza". Vakcine na Balkanu i u EU - gde je problem? Dok Svetska zdravstvena organizacija upozorava da će se svet suočiti sa „katastrofalnim moralnim neuspehom" ako bogate zemlje prigrabe vakcine nauštrb siromašnih, iz Evropske unije poručuju da Zapadni Balkan neće biti zaboravljen. Od zemalja bivše Jugoslavije, vakcinisanje stanovništva je počelo u Srbiji, Sloveniji i Hrvatskoj, dve zemlje članice Evropske unije. Severna Makedonija, Kosovo, Bosna i Hercegovina i Crna Gora - još čekaju. Zvaničnici Evropske unije u više navrata su poručivali da će pomoći zemljama Zapadnog Balkana u nabavci vakcina, ali se i evropska zajednica suočila sa problemom. Evropska komesarka za zdravstvo Stela Kirijakidis rekla je da će zemljama Zapadnog Balkana biti obezbeđena bespovratna sredstva od 70 miliona evra, kako bi mogle da kupuju vakcine od članica EU. Američki proizvođač vakcine Fajzer, na kojeg se oslonila EU i sa kojim je potpisala ugovor o kupovini vakcina, u međuvremenu je smanjio isporuku. Zvaničnici EU su povišenim tonom zatražili od Fajzera da nastavi dogovorenu isporuku, a predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel izjavio je da će „naterati" proizvođača da poštuje ugovor. Naglasio je i da će od Fajzera biti zatraženo i da otvoreno objasni zašto kasni sa isporukom vakcina. Tekst je ažuriran u četvrtak, 11. februara januara 2021. godine. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk