Automobili, kiša i gužva: Zašto kiša u Beograd uvek donese i gužvu u saobraćaju
Zakrčeni prilazi kružnom toku sa svih strana, stotinak vozila koja nemaju gde, zarobljeni autobusi, trolejbusi i tramvaji, sirene, mnogo besnih ljudi - i kiša.
Tako je bilo na Slaviji pre nekoliko dana, kada je pljusak u vreme popodnevnog špica potpuno paralizovao čitav grad. Prve kišne kapi u Beograd redovno donesu i saobraćajnu gužvu, koju pljusak veoma brzo pretvori u potpuni kolaps. „To je jedan od fenomena Beograda - ne znam, možda se ljudi plaše da brže voze kad je kiša", kaže Luka Pavličić, koji zbog posla dosta vremena provodi u automobilu. „Frustrirajuće je, niko ne voli da kasni, naročito što zato i koristimo automobil - da bismo brže negde stigli", dodaje Vesna Bjelić, koja takođe često vozi. Meteorolozi najavljuju da će kišovito biti i narednih nekoliko dana, što znači da će brojne automobilske sirene - a samim tim i uši i živci - imati dosta posla. Zbog čega je to tako? Zašto po kiši dolazi do gužve? Stručnjaci kažu da postoji nekoliko razloga za to. Jedan od njih je prilično jednostavan - ljudi neće da kisnu, kaže za BBC Milan Vujanić sa Saobraćajnog fakulteta. „Kad padne kiša svi se voze i u lošijim uslovima bude više saobraćaja - šta drugo da očekujete nego gužvu", navodi Vujanić. On smatra da je problem i što mreža saobraćajnica, kako kaže, nije projektovana i napravljena tako da izdrži puno opterećenje. „Naprave ih tako da 85 odsto dana u godini mogu da izdrže broj vozila, a ostalim danima se gužvamo", navodi. Damir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja kaže da su u Beogradu „postojeći saobraćajni kapaciteti na ivici". „To vidim i mislim kao vozač", navodi. „Beograd se širi, sve je više stanovnika i vozila, menja se i infrastruktura, ali ne tim tempom, zbog čega usled povećanog opterećenja dolazi i do kolapsa", dodaje. Saobraćajne gužve u Beogradu su poslednjih godina postale svakodnevne i kada nije kiša, naročito tokom jutarnjeg i popodnevnog špica. Iz Agencije za bezbednost saobraćaja navode da do zastoja tokom kiše dolazi jer jer je potrebno da „infrastruktura ukloni svu vodu koja je na ulici i omogući nesmetano kretanje". Međutim, često se dešava i da slivnici budu zapušeni, zbog čega na saobraćajnicama nastaju velike bare, pa saobraćaj bude dodatno usporen. Tako se tokom pljuska u utorak u saobraćaju zaglavila Vesna Bjelić. „Zbog kiše se na ulici stvorio bazen, pa smo morali jedni druge da čekamo i propuštamo, a saobraćajca nije bilo… Potrajalo je sve to", navodi. Iz agencije kao uzroke kišnih gužvi vide i to što su „vozači oprezniji, svesni da im je smanjena preglednost", kao i da pešaci „nisu spremni da čekaju na semaforima, već im je prioritetno da ne pokisnu". Šta kažu vozači? Pavličić ističe da se svaki put zaglavi u gužvi kada padne kiša. „Vračar, centar grada, početak Novog Beograda… Izgubim sigurno po 45 minuta, ako ne i više", navodi. „Ipak, trudim se da se ne nerviram previše oko toga", dodaje. Luka Rajn, koji je takođe često u automobilu, kaže da se vozači svuda boje kiše, ali da mu se čini kao da je u Beogradu to poseban slučaj. „Putevi su lošiji, na svakom koraku su rupe i velike su šanse da naglim kočenjem ili manevrom oštetite automobil ili izazovete nezgodu", kaže. Kako navodi, sve su češće gužve po Novom Beogradu, gde živi i radi. „Put od Sava centra do Bloka 45 mi često traje i do 45 minuta, a trebalo bi oko 15. „A o centru grada više niko i ne priča, svi su se navikli na konstantnu gužvu i zastoje, čak i kada nije jutarnji ili popodnevni špic", navodi. Ipak, on kaže da situacija u Beogradu nije tako ekstremna „ako pogledamo velike evropske metropole, gde se u špicu čeka i po četiri sata u gužvi". Kako da se zaštitimo od buke u Beogradu? Bjelić smatra da postoji nekoliko uzroka gužvi u Beogradu tokom kiše. „Saobraćaj se uspori, vozači su oprezniji, ali to onda stvori zagušenja na semaforima i raskrsnicama, gde najčešće dolazi do proklizavanja i čukanja, a onda i gužvi", navodi. Gužvi doprinose i neusklađeni semafori, šine i rupe zbog kojih tramvaji staju, stvarajući dodatni zastoj, kao i veći broj taksi vozila u tim trenucima, dodaje. „Naravno, svi će reći da treba krenuti na vreme, ali sumnjam da neko očekuje da bude 45 minuta u koloni pre posla, ili da pet puta staje istom semaforu", kaže Bjelić. Kako je u gužvi kada niste iz Beograda? Beogradski saobraćaj zadaje dosta muka i onima koji ne žive u glavnom gradu Srbije. Mnogi čak parkiraju na obodima grada i onda koriste gradski prevoz - što je sigurno, sigurno. „Gužve, zastoji… Teško podnosim sve to, nedavno mi je trebalo 45 minuta da prođem tri kilometra", kaže Trivko Maksimović iz Šapca. Tvrdi da se vozači često „ponašaju bezobrazno". „Retko me puste kada po tablicama vide da nisam iz Beograda, iako mogu da pretpostave da mi grad nije poznat… Neko ko dođe sa strane može samo da kuka", kaže. Trivko kaže da po Beogradu vozi na svakih 15 dana i da svaki put kad padne kiša naiđe na „haos". „Često je tako i kad nije kiša", kaže. „Živeo sam u Beču pet godina i tamo je kultura vozača neuporedivo bolja - drugi vas puste da se parkirate, prestrojite, niko ne svira i nema nervoze". Zašto zaselak u Leskovcu vredi koliko stan u Beogradu? Kako rešiti pitanje gužvi? Iz Agencije za bezbednost saobraćaja navode da postoji nekoliko mera. Na prvom mestu je razvoj javnog prevoza, ističu. Drugi način je, na primer, da vozila u kojima ima više ljudi dobiju dozvolu da koriste žute trake, namenjene javnom prevozu. Kako navode, trenutna popunjenost putničkih vozila u Beogradu je veoma mala i u proseku iznosi 1,2 vozila po čoveku. „Svako vozilo u kojem sedi samo jedan vozač zauzima prostor i ukoliko ga više ljudi koristi tako ćemo značajno uticati na smanjenje gužve", navode. Istu meru predlaže i profesor Vujanić. „Na taj način bismo posebno mogli da smanjimo opterećenje u vreme jutarnjeg i popodnevnog špica, kada bi ljudi zajedno išli na posao ili se vraćali kućama", navodi. Luka Rajn smatra da je rešenje u pravilnom planiranju radova na putevima i izrade infrastrukture. „U Beogradu se konstantno gradi, novih zgrada ima sve više i više, a putevi ostaju isti… Definitivno nam fali metro i više biciklističkih staza", kaže. Bjelić takođe čeka metro. „Metro nam je neophodan jer porodice u glavnom gradu imaju sada i po dva automobila po domaćinstvu, infrastruktura za to nije pripremljena", navodi ona. Priča o izgradnji beogradskog metroa postoji više decenija, pominjale su ga gotovo sve gradske vlasti, ali radovi nikako da počnu. Krajem januara 2021. potpisan je još jedan memorandum o projektu Beogradski metro sa francuskim i kineskim kompanijama. „Gradnja prve linije kreće u novembru ove godine i biće završena 2028.", rekao je ministar finansija Siniša Mali. Dok se to ne dogodi Trivko Maksimović bi voleo da vozači racionalnije upotrebljavaju automobile. „Da ljudi ne sedaju u kola kada treba da pređu male razdaljine, da koriste bicikl kada je to moguće, kao i da dele prevoz na primer sa kolegama", navodi. Koju su ocenu Beograđani dali spomeniku Stefanu Nemanji? Kako voziti po kišnom vremenu? „Od vozača se zahteva da u takvim vremenskim uslovima prilagode vožnju", kaže Okanović. „Da malo skinu nogu sa gasa, ranije počnu kočenje i usporavanje pre raskrsnice ili pešačkog prelaza", dodaje. Važno je održavati i distancu između vozila. „Čim se poveća distanca između vozila, to automatski znači da deset vozila neće zauzimati 50, nego 100 metara", navodi Okanović. „To automatski znači da manje opterećujete postojeće kapacitete". Iz Agencije za bezbednost saobraćaja apeluju na vozače da se „naoružaju strpljenjem, krenu na vreme, budu tolerantniji i da poštuju saobraćajne propise". Šta će biti sa zgradom BIGZ-a u Beogradu? Kako je beogradska gužva postala internet zvezda Proteklih dana u Beogradu je bilo dosta kiše, a samim tim i dosta gužvi. Situacija sa Slavije je tviterašima naročito bila inspirativna. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk