Vrućine u Evropi: U Parizu izmereno 42,6 stepeni
Veliki deo zapadne Evrope ponovo se našao na udaru toplotnog talasa, a u Parizu je zabeležena rekordna temperatura tog grada od 42,6 stepeni Celzijusa.
U Nemačkoj je, drugi dan zaredom, postavljen novi nacionalni rekord sa temperatorom od 41,5 stepeni. U Londonu će temperatura dostići 39 stepeni - što je najviša temperatura izmerena u istoriji. Prosečne letnja temperatura u glavnom gradu Britanije je 23 stepena. „Klimatske promene donele su nove vrele talase u Evropu", saopštio je nacionalni britanski meteorološki servis. Železnički saobraćaj u Velikoj Britaniji je usporen jer se pruge savijaju od vrućine. Crveni meteoalarm već je na snazi u Francuskoj. Rekordne temperature su zabeležene i u Belgiji, Nemačkoj i Holandiji. Kakve se temperature očekuju? Francuske vlasti su objavile crveni meteoalarm jer su temperature u Parizu i okolini iznad 40 stepeni, a u nekim delovima zemlje i 43. U sredu, temperature u Belgiji, Nemačkoj i Holandiji su bile između 39,9 i 40,5 stepeni. Meteorolozi veruju da velike vrućine tek dolaze i da će uskoro biti zabeležen novi rekord visokih temperatura. Kakve mogu biti posledice? Vlasti u Francuskoj upozorile su ljude da ne putuju i da rade od kuća ukoliko je to moguće. Vrtići su zatvoreni. Glavni arhitekta koji vodi radove na katedrali Notr Dam, upozorio je da visoke temperature mogu dovesti do propadanja krova. Francuski mediji prenose da je do sada zbog vrućina preminulo petoro ljudi. U Parizu je 41 stepen U severnom delu Nemačke, reke i jezera su presušile, a saopšteno je i da su ribe ozbiljno ugrožene. Voz koji saobraća na relaciji Belgija - London se pokvario, a putnici su neko vreme čekali pomoć kako bi napustili kompoziciju. Zar leto nije već dovoljno toplo? Da, prošlog meseca Evropu je zahvatio vreli talas. Jun je bio najtopliji mesec od kada se meri temperatura. U Francuskoj je zabeležena rekordna temperatura od 46 stepeni, a toplotni rekordi su oboreni i u Češkoj, Slovačkoj, Austriji, Andori, Luksemburgu, Poljskoj i Nemačkoj. Da li treba da krivimo klimatske promene? Istraživanja pokazuju će se ovakve vrućine redovno dešavati svake druge godine - zbog klimatskih promena. Dr Piter Stot iz Met Ofisa kaže za BBC 5 lajv da ovaj poslednji toplotni talas jeste rezultat klimatskih promena. „Ono što vidimo u ovom trenutku je ova veoma topla struja koja dolazi iz severne Afrike. Ona donosi toplo vreme i visoke temperature", kaže Stot. Istraživači Met Ofisa su prošle godine objavili studiju koja je pokazala da će šanse da Veliku Britaniju pogodi toplotni talas biti 30 puta više nego 1750. godine. Zapisi koji datiraju iz kasnog 19. veka, pokazuju da je prosečna temperatura Zemljine površine od industrijalizacije porasla za oko jedan stepen. Iz Klimatološkog instituta u nemačkom gradu Potsdamu kažu da je pet najtoplijih leta u Evropi od 1500. godine bilo u 21. veku.