Korona virus i kućni ljubimci: „Ljudi su stvarno voljni da pomognu“
Vanredno stanje u Srbiji uvedeno zbog korona virusa dovelo je u nezavidan položaj pojedine vlasnike kućnih ljubimaca, kao i same životinje.
Sofija je volonterka i članica udruženja Animal Rescue Serbia, a tkoom vanrednog stanja svakog dana šeta psa njenih starijih komšija, maltezera Maksa Problem se javio kod lica starijih od 65 godina kojima je ograničeno kretanje, ljudima u samoizolaciji i onima na bolničkom lečenju, posebno kada su u pitanju briga, hranjenje i šetnja ljubimaca. Vođena takvim primerima reagovala je organizacija Animal Rescue Serbia (ARS) i donela niz mera za pomoć životinjama tokom vanrednog stanja. „Meni ovakav vid pomoći mnogo znači i stvarno se zahvaljujem ko je to smislio i ko je to organizovao", kaže za BBC na srpskom Tomislav Pavlović, penzionisani pravnik. Njegovog psa maltezera - Maksa, koga od milošte zovu Maka, šeta komšinica Sofija Kujundžić, volonterka i članica kriznog štaba ovog udruženja, koja pored njega šeta još dva psa iz komšiluka nekoliko puta nedeljno. „Meni to predstavlja zadovoljstvo jer u ovom slučaju ja pomažem i psu, i deki Tomislavu", objašnjava Sofija za BBC na srpskom. U akciju je uključen veliki broj volontera, ne samo u Beogradu, već širom Srbije. Tim volontera koji pomažu životinjama, i u redovonom i vanrednom stanju Bezuslovna pomoć Osnovna delatnost ovog udruženja je spasavanje životinja, ali sa situacijom uzrokovanom korona virusom, njihov angažman se proširio i na druga polja. „Naša uloga je da koordiniramo one kojima je potrebna pomoć i da njih povežemo sa našim volonterima koji žele da pomognu", objašnjava za BBC na srpskom Sanja Radosavljević koordinator organizacije ARS. „Bilo da je potrebno šetanje ljubimica starijih građana ili da je u pitanju osoba koja je u nekoj vrsti samoizolacije ili izolacije i ima ljubimca koga nema ko da prošeta", dodaje ona. Pomoć pristiže i u drugim situacijama. Veliki broj građana hrani ulične, napuštene životinje, a dobar deo njih su stariji kojima je ograničeno kretanje. Tada nastupaju volonteri ARS-a, koji izlaze na teren da nahrane čopor pasa ili koloniju mačaka. Sanja kaže da je odaziv mnogo veći nego što su očekivali. „Ljudi su stvarno voljni da pomognu i shvataju kakva je situacija jer oni koji vole životinje znaju da je ovo za ljubimce zaista neka čudna i teška situacija", naglašava Sanja. Do sada nije bilo problema sa raspodelom poslova jer volonteri iz drugih delova Beograda neretko priskaču u pomoć gde je potrebno „u roku od nekoliko sati ili minuta". Pored volontera javljaju se i građani koji žele da poklone hranu za napuštene životinje. Uprkos tome hrane nema dovoljno, ali se ona svakako raspodeli jednako i u skladu sa potrebama. Maltezer Maka Zahvaljujući volonterima, Maka svakog dana ide napolje u šetnju dok su njegovi vlasnici penzioneri u obaveznoj samoizolaciji Pavlović živi u beogradskom naselju Čukarička padina i od prvog dana izolacije koristi pomoć ARS-a. Njegova supruga Milica je dobila psa za rođendan i već je godinu i po dana u njihovoj kući. „On je maltezer - mali beli đavo Maks, kome tepamo Maka. Ja sam hteo da mu dam ime Spasoje međutim imam prijatelja sa tim imenom, pa da se ne naljuti", iz karantina kroz osmeh govori Tomislav o ljubimcu. Za ovu akciju je saznao putem obaveštenja na ulazu u zgradu koje su postavili opštinski službenici. „Pozvao sam njihov štab i oni su me uputili na ovo udruženje, dali njihov telefon i onda sam stupio sa njima u kontakt", navodi on. Pas sa Taša traži dom U pomoć mu je pritekla komšinica Sofija Kujundžić, članica ARS-a od osnivanja 2016. godine. „Javilo se dete i jako to revnosno radi. I ne samo da šeta psa, nego nudi i drugu pomoć, ako nam treba prodavnica i tako nešto", dodaje Tomislav Pavlović čiju porodicu tokom dana takođe pomažu deca i unuka. Trenutno je na snazi dozvola za šetnju kućnih ljubimaca tokom zabrane kretanja od 11 uveče do jedan čas iza ponoći, na 20 minuta i 200 metara od prebivališta, kao i subotom i nedeljom od osam do 10 ujutru. Druženje Sofije i psa Maksa odvija se dva puta dnevno. Radnim danima ujutru i popodne, neposredno pred početak policijskog časa u 6 sati, a vikendom u dozvoljeno vreme. Ona dođe po psa, preuzme ga i izvede u šetnju, a posle obavljene nužde i čišćenja, vrati ga vlasnicima. „Vodim računa da mi je uvek na povocu, ne puštam ga jer me ne poznaje još dovoljno i vodim računa kako se ponaša u šetnji, da ne dolazi u sukobe sa drugim psima", kaže Sofija. Problem nastaje kada Maks „sav bitan" naiđe na „velike pse" i krene da laje na njih ne bi li se „dokazao da je i on veliki". I u takvim situacijama Sofija odreaguje u skladu sa uslovima i problem brzo bude prevaziđen. Poslednjom odlukom nadležnih lica starija od 65 godina mogu da izlaze u jednočasovne šetnje tokom policijskog časa - u periodu od 6 sati popodne do 1 iza ponoći, do 600 metara od mesta stanovanja. Tako je maltezer Maka dobio mogućnost za još jednu, večernju šetnju sa vlasnicima. Izgubljene životinje i hospitalizacija vlasnika Šta se dešava ukoliko se kućni ljubimac izgube dok traje potpuna obustava kretanja? Iz udruženja kažu da prema informacijama kojima raspolažu, na teritoriji Beograda „dozvolu da funkcioniše tokom policijskog časa" ima javno-komunalno preduzeće Veterina Beograd. U takvoj situaciji navode da policija treba da ih pozove da očitaju čip životinji, ukoliko je čipovana. „Apelujemo na sve vlasnike da čipuju svoje životinje jer to je zakonska obaveza i ako vam se izgubi životinja tako ćete je najlake pronaći", kaže Sanja Radosavljević iz ARS-a. Zahvaljujući brojnim molbama udruženja i njihovih korisnika, volonteri ARS-a su dobili dozvole za kretanje tokom policijskog časa. Na taj način je njihovim volonterima omogućena nesmetana pomoć životinjama i njihovim vlasnicima u vreme zabrane kretanja, ali i „tehničko spasavanje životinja", kada životinja upadne u šaht ili bunar, čime se ova organizacija jedina bavi u Srbiji. Iz udruženja ARS su takođe mislili i na situaciju kada je vlasnik životinje hospitalizovan zbog korona virusa. Tada preporučuju da vlasnik odredi privremenog staratelja, zatim da obavezno pripremi torbu za hitne slučajeve u koju će staviti pasoš, lekove, hranu, povodac i slično, te da privremenom staratelju napiše instrukcije, odnosno sve bitne informacije o ljubimcu. Izgubljene životinje i hospitalizacija vlasnika Šta se dešava ukoliko se kućni ljubimac izgube dok traje potpuna obustava kretanja? Iz udruženja kažu da prema informacijama kojima raspolažu, na teritoriji Beograda „dozvolu da funkcioniše tokom policijskog časa" ima javno-komunalno preduzeće Veterina Beograd. U takvoj situaciji navode da policija treba da ih pozove da očitaju čip životinji, ukoliko je čipovana. „Apelujemo na sve vlasnike da čipuju svoje životinje jer to je zakonska obaveza i ako vam se izgubi životinja tako ćete je najlake pronaći, pošto mi možemo da reagujemo samo od 5 ujutru do 5 popodne", kaže Sanja Radosavljević iz ARS-a. Dodaje da se udruženje trudi da obezbedi dozvole nekim volonterima i omogući im da pomažu tokom policijskog časa. „Mi se jedini bavimo tehničkim spasavanjem životinja i ukoliko se desi da neka životinja upadne u bunar ili neki šaht i krene da se davi, to je hitna situacija koja često ne može da sačeka nekoliko sati", naglašava ona. Iz udruženja ARS su takođe mislili i na situaciju kada je vlasnik životinje hospitalizovan zbog korona virusa. Tada preporučuju da vlasnik odredi privremenog staratelja, zatim da obavezno pripremi torbu za hitne slučajeve u koju će staviti pasoš, lekove, hranu, povodac i slično, te da privremenom staratelju napiše instrukcije, odnosno sve bitne informacije o ljubimcu. Pomoć za zabačena sela na Staroj planini od „Toplodolskog kmeta” Meri Papins U akciju pomoći životinjama čiji su vlasnici hospitalizovani uključilo se i neformalno udruženje za promovisanje dobrobiti pasa - Meri Papins (Merry Puppins). Oni su ponudili besplatan smeštaj za pse čiji su vlasnici oboleli od Kovida 19. „Mi smo još uvek u radovima ali je ceo jedan deo kuće spreman, tako da možemo da primimo psa", govori za BBC na srpskom Pavlica Papović iz Meri Papins. Kuća sa dvorištem za smeštaj pasa se nalazi u ulici Paje Adamova u beogradskom naselju Dedinje. Pavlica je planirala da na ovoj lokaciji otvori hotel za pse. U tome ju je omelo vanredno stanje uzrokovano epidemijom korona virusa, pa je došla na novu ideju - da energiju i kapacitete usmeri na pomoć životinjama i njihovim vlasnicima. „Ništa od ovoga ne bi bilo da se vlasnica prostora nije odrekla zakupnine i da nije rekla - ,neću ništa da naplaćujem, uzmite i napravite tu akciju' ", sa punim poštovanjem naglašava Pavlica. Ona je ovu besplatnu uslugu ponudila na društvenim mrežama, uz poziv na učešće svima koji su voljni pomognu. Javilo joj se desetak volontera, nekoliko veterinara i pet prevoznika, kao i par marketa za kućne ljubimce sa spremnim popustima. Pavlica naglašava da je zbog procesa registracije udruženja „sve na bazi dobrovoljnog učešća" i besplatno. Ukoliko dođe do toga da u njenom prostoru bude previše pasa, planira da zamoli kolege, vlasnike hotela za pse po Beogradu i van Beograda, koji sada nemaju posla, „da se priključe akciji i ponude besplatan smeštaj". „Nisam sama u ovoj priči baš zato što ima dobrih ljudi koji žele da pomognu", zaključuje Pavlica. Volontera sve više Organizaciji ARS se priključuju novi ljudi, kako u Beogradu, tako i u unutrašnjosti. Javljaju im se pristalice iz gradova u kojima pre nisu imali volontere sa idejom da se ova priča pokrene i kod njih na lokalu. „Pronašli smo sreću u ovoj nesreći jer ćemo uspeti da proširimo organizaciju", kaže Sofija Kujundžić. Broj korisnika njihove pomoći i broj volontera se menja iz časa u čas, pa se ne zna tačak podatak koliko ih je ukupno. Tomislav Pavlović, vlasnik maltezera Maksa, kaže da su ovakve akcije veoma značajne za društvo. „Ipak smo mi narod koji je solidaran. Treba muka da vas natera da se ujedinimo i da pomažemo jedno drugom". A što se tiče organizacije ARS i volonterke Sofije, kaže da je prezadovoljan i zahvalan, bez želje da to sakrije. „A za to dete i tu organizaciju sam spreman da učinim sve", zaključuje Pavlović.