Kriza u Venecueli: Maduro prekinuo diplomatske odnose sa Sjedinjenim Državama
Lider Venecuele Nikolas Maduro prekinuo je odnose sa SAD-om nakon što je Tramp priznao lidera opozicije Huana Gvaida kao privremenog predsednika.
Tens of thousands of people have been demonstrating against President Maduro Maduro je američkim diplomatama dao 72 sata da napuste zemlju. Gvaido se u sredu proglasio predsednikom tokom masovnih protesta. SAD su saopštile da „bivši predsednik Maduro" više nema ovlašćenja i pozvale su vojsku da podrži Gvaida. Do sada je vojska ostala lojalna Madurou. Venecuela je pod predsednikom Madurom doživela snažan eknomski pad. Hiperinflacija, nestašica struje i osnovnih namirnica dovele su do emigracije miliona ljudi. Šta se desilo na protestu u Karakasu? Hiljade žitelja Venecuele prisustvovalo je skupu u sredu u znak podrške Gvaidu, koji je predsednik Narodne skupštine. On je okupljenima rekao da će se protesti nastaviti „dok Venecuela ne bude oslobođena". Nevladine organizacije su saopštile da je u neredima stradalo 14 osoba Gvaido je podigao desnu ruku i rekao: „Kunem se da ću formalno preuzeti nacionalnu izvršnu vlast kao vršilac dužnosti predsednika", obećavajući da će voditi prelaznu vladu i održati slobodne izbore. On je pozvao oružane snage - koje su do sada podržavale Madura - da odbiju poslušnost vladi. Venecuelanske nevladine organizacije saopštile su da je 14 ljudi ubijeno tokom protesta u utorak i sredu. Kako su SAD reagovale? Predsednik Sjedinjenih Država Donald Tramp priznao je Gvaidoa kao privremenog predsednika u naizgled koordinisanom potezu nekoliko minuta nakon što je 35-ogodišnjak proglasio sebe vršiocem dužnosti. Tramp je opisao Madurovo rukovodstvo kao „nelegitimno", dodajući: „Narod Venecuele je hrabro govorio protiv Madura i njegovog režima i tražio slobodu i vladavinu zakona". Madura je upozorio da ne ugrožava sigurnost građana i dodao da bi strože sankcije mogle biti izrečene. Tramp je novinarima rekao da ne razmišlja o vojnoj akciji, ali je dodao da su „sve opcije na stolu". On je pozvao i druge zemlje da slede primer Vašingtona u podršci Gvaidu. Kako su države reagovale na poziv? Gvaido je sebe proglasio vršiocem dužnosti predsednika Sedam južnoameričkih zemalja - Brazil, Kolumbija, Čile, Peru, Ekvador, Argentina i Paragvaj priznali su Gvaida kao legitimnog predsednika. Kanada ga takođe podržava, dok je EU pozvala na nove izbore. Organizacija američkih država takođe je priznala Gvaida kao predsednika. Venecuela se povukla iz organizacije 2017. godine, optužujući je za uplitanje u unutrašnje poslove. Meksiko, Bolivija i Kuba izrazili su podršku Maduru. Kako je Maduro odgovorio? Nikolas Maduro je optužio Vašington da pokušava da vlada Venecuelom i rekao da opozicija pokušava da izvrši državni udar. „Imali smo dovoljno intervencionizma, ovde imamo dostojanstvo, prokletstvo!" - rekao je u televizijskoj izjavi iz predsedničke palate, gde su se hiljade okupile da mu pokažu podršku. Guaido je podigao desnu ruku i proglasio se predsednikom Ministar odbrane Vladimir Padrino osudio je poziv Gvaida da vojska zameni strane. „Vojska ne prihvata predsednika nametnutog nejasnim interesima, niti jednog samoproglašenog van zakona", objavio je on na Tviteru.