„Dobri" mikrobi brane decu od raka
Korišćenje higijenskih sredstava za uništavanje bakterija može da dovede do najčešćeg oblika raka kod dece, utvrdio je jedan od najrenomiranijih britanskih naučnika.
Jedno od 2000 dece godišnje oboli od akutne limfoblastične leukemije. Profesor Mel Grivs sa Instituta za proučavanje raka je 30 godina skupljao dokaze da imuni sistem može da izazove rak ako se u ranom detinjstvu ne suoči sa dovoljno bakterija. Rezultati njegovog istraživanja mogu da pomognu u prevenciji ove bolesti. Kombinovani efekti Limfoblastična leukemija je češća u neprednim, imućnim zajednicama, što ukazuje da je podstiče nešto u savremenom načinu života. Bilo je pokušaja da se ova bolest poveže sa električnim kablovima, elektromagnetnim talasima i određenim hemikalijama, ali veza nije nađena. Međutim, profesor Grivs je, u saradnji sa mrežom naučnika iz celog sveta, utvrdio da postoje tri faze do pojave bolesti. Ova „jedinstvena teorija" leukemije nije rezultat jednog istraživanja, već više lici na slagalicu složenu od rezultata dobijenih na osnovu mnogih studija o razvoju bolesti. „Istraživanja snažno ukazuju da akutna limfoblastična leukemija ima jasan biološki uzrok i da je aktiviraju infekcije kod podložne dece čiji se imuni sistemi nisu pravilno razvili", kaže profesor Grivs. Među dokazima koji potkrepljuju ovu teoriju su: Istraživanje definitivno ne krivi roditelje da su preterali u održavanju higijene. Ono u stvari ukazuje da postoji cena koju plaćamo za napredak u razvoju društva i medicini. Šta sve (ne) izaziva rak Zašto su neke ćelije tumora „rođene loše" Kontakt sa blagotvornim bakterijama je komplikovan - nije dovoljno umazati se blatom. Profesor Grivs dodaje: „Najvažniji zaključak je da je u najvećem broju slučajeva moguće sprečiti dečju leukemiju". On predlaže da se deci daje bezbedan koktel bakterija, na primer jogurt, koji će im pomoći u razvoju imunog sistema. Ta ideja zahteva dodatna istraživanja. U međuvremenu, kaže on, „roditelji treba manje da strahuju od uobičajenih, trivijalnih infekcija i da podstiču druženje sa starijom decom. Doktor Alister Rankin, šef istraživačkog centra pri dobrotvornom društvu „Bladvajz" kaže: „Molimo roditenje da ne paniče zbog ove studije". „Mada razvoj jakog imunog sistema u ranom detinjstvu donekle smanjuje rizik, u ovom trenutku nema načina da se dečija leukemija definitivno spreči". Dobri bacili Ovo istraživanje je deo masivne promene tačke gledišta u medicini. Donedavno se na mikrobe gledalo kao na „loše momke". Sada uviđamo koliko su važni za našu dobrobit i zdravlje, i to dovodi do revolucionarne promene u razumevanju niza bolesti kao što su Parkinsonova bolest i depresija, a sada i leukemija. Profesor Čarls Svonton, načelnik kliničkog odeljenja britanskog Centra za istraživanje raka kaže: „Dečija leukemija je retka i trenutno ne znamo ima li ičega što bi medicinski radnici i roditelji mogli da urade da je spreče". „Želimo da poručimo svim roditeljima čija deca su imala ili imaju leukemiju da nema ničega što smo znali, a što smo mogli da primenimo da sprečimo da se deca razbole", kaže on.