Sarajevski muvekit: „Moja sva dužnost je da preračunam vreme"
Trideset metara iznad zemlje, skriven iza prozora sa kojih se pruža pogled na krovove sarajevske čaršije, nalazi se mehanizam koji pet vekova određuje ritam života i islamskih molitvi.
Mensur Zlatar jednom sedmično navija jedini javni lunarni sat na svetu Poslednjih pet decenija, o tom mehanizmu brine Mensur Zlatar. On je muvekit - zadužen za ispravnost i tačnost lunarnog sata, jedinog takvog preostalog javnog časovnika, prema kome se ravna vreme molitvi vernika koji gledaju ka Sarajevu. „Muvekit u 16. veku, kad se ova kula pravila, nije imao satove. Danas više ljudi ima avion nego što je tad imalo džepni sat. On je bio osposobljen da ustanovi vreme - morao je da poznaje astronomiju, astrologiju, matematiku", govori Zlatar za BBC na srpskom dok gleda u jedan od najkvalitetnijih pametnih satova na svojoj ruci. Jednom sedmično, Zlatar podešava satni mehanizam koji se narednih sedam dana nepogrešivo oglašava u tačno vreme zalaska sunca, važnog za određivanje vremena molitvi. Sahat kula nalazi se u neposrednoj blizini Begove džamije u Sarajevu Ko je muvekit I sam Zlatar pomirljivo kaže - danas je muvekit više simbolična funkcija, tu da bi se održala tradicija. „Moja sva dužnost je da preračunam vreme", jednostavno opisuje svoju dužnost. Nekada je muvekit za to koristio instrumente kojima je merena senka koju pravi sunce, njegova visina i položaj. Savremeni muvekit na raspolaganju ima i pametni sat Od njegove računice zavisio je raspored molitvi vernika okrenutoj tom satu i džamiji - lunarni sat otkucava 12 sati u vreme kada sunce zalazi, što je vreme za jednu od pet molitvi i početak novog dana po lunarnom kalendaru. „Posebno je važno da je sat tačan za vreme meseca Ramazana - to je mesec posta, kada se posti od prve pojave svetlosti, do zalaska sunca. Sat mora biti precizan da se ne bi upropastio post." Upravo zbog toga, kada Sahat-kula otkuca zalazak sunca, pale se kandila na obližnjoj džamiji i dnevnom postu je kraj - što je u vreme Austrougarske i Kraljevije Jugoslavije označavao i top sa Vratnika, jednog od sarajevskih predgrađa. „U socijalističkoj Jugoslaviji, dok nije bilo topa, ja sam morao biti jako precizan." Pre Zlatara, ovu funkciju obavljao je jedan od imama, ali ga je odlaskom u penziju Zlatar nasledio i već 51 godinu stara se o sarajevskom vremenu. Sa prozora Sahat kule pruža se pogled na Begovu džamiju i sarajevske krovove Ulica Muvekita Nedaleko od Sahat kule, nalazi se ulica koja danas nosi naziv Muvekita. Spaja dve ključne ulice centra Sarajeva - pešačku zonu Ferhadiju i ulicu Zelenih beretki (u SFRJ poznatoj kao Ulica JNA). Naziv je dobila po Salihu Hadžihuseinoviću Muvekitu, čiji nadimak dolazi od činjenice da je obavljao funkciju muvekita. Hadžihuseinović je bio erudita 19. veka, autor kapitalnog dela „Istorija Bosne". Kako radi jedini javni lunarni sat na svetu Engleski mehanizam u turskoj kuli Begova džamija, čiji je sastavni deo Sahat kula, sagrađena je 1531. godine - ali se godina rođenja same kule ne zna. Pretpostavlja se da je građena u 16. veku, a prvi put se o njoj piše jedno stoleće kasnije. Kada je u 17. veku preživela paljenje Sarajeva u osvajanjima Eugena Savojskog, postala je jedan od simbola grada. Stari, turski sat vreme je pokazivao na samo jednu stranu, pa je 1875. godine iz Engleske donet novi satni mehanizam. Sat na kuli mančesterske Gradske kuće ima identičan mehanizam kao sat na sarajevskoj kuli Identičan onom na mančesterskoj kuli, i danas pokazuje lunarno vreme - na sve četiri strane kule. „U poslednjem ratu, kula je bila pogođena pod krovom sa dve strane, ali je ostala da stoji - i mehanizmu nije ništa bilo", priseća se teških dana granatiranja i opsade Sarajeva tokom koje su snage bosanskih Srba i JNA držale grad u blokadi gotovo četiri godine. Satni mehanizam omogućava Zlataru da ga podesi tako da se svakoga dana oglašava dva minuta ranije - kada se dan skraćuje - a da se ne penje na kulu cele nedelje. „Kažem ja Vama - znam tačno kad će da prestane da zvoni", objašnjava on dok konstatuje da je dobro da nas je na vrh kule poveo u petak, na vreme za navijanje sata. Dok navija glavne zupčanike, da sat ne bi prestao da radi, mehanizam pokreće rezervni, manji teg. „Skontao Englez!", sa neskrivenom radošću konstatuje sarajevski „gospodar vremena". „Godina rođenja" ovog lunarnog sata obeležena je na samom mehanizmu Zlatar - porodično ime i zanat Ukupno 76 strmih i uskih drvenih stepenica koje vode do vrha kule i dalje je manje od broja njegovih godina. Ali i u osmoj deceniji života, Zlatar se uz njih popne vešto i spretno, da se ne zadiše. Iako nas deli četiri decenije života, i u svoju radionicu u sarajevskoj čaršiji vratiće se brže od mene, veselo mi dobacujući savet dok nestaje na stepenicama niz kulu. „Prvi deo gledaj da ideš na rikverc!" Do vrha kule mogu samo spretni i - oni koji nisu gojazni Kada siđe sa visina sata, Mensur Zlatar ponovo je - zlatar. „Otac i deda su mi zlatari, odatle i prezime. Ja se ne bavim trgovinom nego samo izradom i popravkom zlata." Mensur Zlatar ima radionicu u jednoj od uskih ulica sarajevske čaršije Kaže da to nije isključivo posao već i ljubav - ali i da se od te ljubavi može i mora živeti. „Imam unuke, ali oni idu u škole - umiru ti stari zanati. Isplativije im je da idu na ove menadžmente", sa šeretskim osmehom naglašava tu njemu stranu reč dok se vraća svojim komadićima zlata. Naslednika na mestu muvekita odrediće Vakuf - nekoga ko će, poput Zlatara, mehanizam sata držati na oku i čija će dužnost biti da - „preračuna vreme". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk