Korona virus: Kolike su šanse da ću umreti ako se zarazim
Istraživači trenutno misle da na svakih hiljadu obolelih od korona virusa, premine između jednog i 40 zaraženih.
Potvrđene slučajeve sada ima više od 50 zemalja Kako navode, najverovatnija procena glasi da je to devet od 1.000 inficiranih, odnosno oko jedan odsto. Posledice virusa zavise od čitavog niza faktora - vašeg godišta, pola i opšteg zdravlja, kao i zdravstvenog sistema zemlje u kojoj se nalazite. Koliko je teško izračunati stopu smrtnosti? Pa, toliko da vam je potreban doktorat. Čak je i prebrojavanje slučajeva nezgodno. Većina obolelih neće ući u ovu računicu zato što ljudi obično ne odlaze kod lekara kada imaju blage simptome. Malo je verovatno da su različite stope smrtnosti koje prijavljuju države širom sveta posledica različitih verzija istog virusa. Prema istraživanju Imperijalnog koledža, to je zato što su različite države bolje ili gore u primećivanju blažih slučajeva koje je teže uračunati. Dakle, manje prijavljenih slučajeva znači da ćete lakše da precenite stopu smrtnosti. Ali možete da pogrešite i u suprotnom smeru. Potrebno je da prođe određeno vreme pre nego što se zaraza završi oporavkom ili smrću. Ukoliko uračunate sve slučajeve koji još nisu imali priliku da se razviju do kraja, potcenićete stopu smrtnosti zato što propuštate slučajeve koji će se kasnije završiti smrću. Naučnici kombinuju pojedinačne dokaze za svako od ovih pitanja kako bi sastavili kompletnu sliku stope smrtnosti. Na primer, oni procenjuju proporciju slučajeva sa blagim simptomima za male, definisane grupe ljudi koji se veoma pomno posmatraju, kao što su ljudi na letovima koje država šalje kući. Ali neznatno drugačiji odgovori u odnosu na te dokaze uticaće na velike promene u celokupnoj slici. Ukoliko samo koristite podatke iz kineske provincije Hubei u kojoj se virus pojavio i gde je stopa smrtnosti bila mnogo više nego igde drugde u Kini, onda će celokupna stopa smrtnosti izgledati mnogo lošije. Zato naučnici daju i okvir, baš kao i najpribližniju trenutnu procenu. Ali čak ni to ne priča čitavu priču zato što ne postoji jedinstvena stopa smrtnosti. Koliko je rizik po ljude kao što sam ja? Neki tipovi ljudi imaju veću verovatnoću da umru ukoliko se zaraze korona virusom: stariji, nezdravi i, možda, muškarci. U prvoj velikoj analizi sprovedenoj na više od 44.000 slučajeva iz Kine, stopa smrtnosti bila je deset puta viša kod veoma starijih nego kod sredovečnih. Stope smrtnosti bile su najniže kod mlađih od 30 godina - bilo je osam smrti u 4.500 slučajeva. I smrt je bila najmanje pet puta češća kod ljudi sa dijabetesom, visokim krvnim pritiskom ili problemima sa srcem i disanjem. Postojao je čak i neznatno viši broj smrti među muškarcima u odnosu na žene. Svi ovi faktori vrše interakciju jedni sa drugima i mi još uvek nemamo kompletnu sliku rizika za svaki tip osoba na svakoj lokaciji. Najmanje 621 osoba je zaražena na krstarici „Dijamantska princeza" u Japanu Kakav je rizik po ljude gde ja živim? Grupa osamdesetogodišnjaka u Kini može da ima vrlo drugačije rizike nego muškarci istog godišta u Evropi ili Africi. Vaša prognoza zavisi i od lečenja koje dobijete. Zauzvrat, to zavisi od toga šta je dostupno i od stadijuma epidemije. Ukoliko epidemija uzme maha, onda bi zdravstveni sistemi mogli biti zatrpani slučajevima - postoji ograničen broj jedinica intenzivne nege ili respiratora dostupnih u bilo kojoj datoj oblasti. Pacijenti korona virusa u Engleskoj leče se u specijalističkom centru u Kraljevskoj slobodnoj bolnici u Londonu Je li opasniji od gripa? Ne možemo da uporedimo stope smrtnosti zato što mnogi ljudi sa blagim simptomima gripa odlučuju da nikad ne odu kod lekara. Zato ne znamo koliko ima slučajeva gripa ili bilo kog novog virusa svake godine. Ali grip nastavlja da ubija ljude u Velikoj Britaniji, baš kao što to radi svake zime. Kako podaci budu pristizali, tako će naučnici razviti jasniju sliku o tome ko je podložan najvećem riziku ukoliko epidemije korona virusa stigne, na primer, u Veliku Britaniju. Glavni savet Svetske zdravstvene organizacije je da možete da se zaštitite od svih respiratornih virusa pranjem ruku, izbegavanjem ljudi koji kašlju i kijaju i svesnim naporom da ne dodirujete oči, nos i usta. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk.