Svetska zdravstvena organizacija: Šta je SZO i šta radi
Predsednik Donald Tramp saopštio je da će obustaviti američko finansiranje Svetske zdravstvene organizacije (SZO) zato što je „omanula u osnovnoj dužnosti" prilikom reakcije na epidemiju korona virusa.
Sedište SZO u Ženevi Ali šta je SZO i šta radi? To je sedište globalnog zdravlja Široka paleta boja dočekuje svakog ko uđe u sedište SZO-a u Ženevi, gde 194 zastave zemalja članica organizacije vise sa tavanice dok - po sunčanim danima, makar - zraci svetla obasjavaju veliki otvoreni atrijum. Odavde se koordiniše reakcija na ono što je opisano kao „najveći izazov za svet od Drugog svetskog rata". Ova agencija UN-a osnovana je 1948. godine, a samu sebe opisuje kao „globalnog čuvara javnog zdravlja". Njen deklarisani cilj je da postigne „najviši mogući nivo zdravlja za sve ljude." To je veliki posao. Proteklih 11 godina, predvodila je globalnu reakciju na šest međunarodnih zdravstvenih kriza, uključujući epidemiju ebole u zapadnoj Africi 2014. godine, epidemiju zike 2016. godine i - u ovom trenutku - pandemiju Kovida-19. Ona takođe: SZO ima i odgovornost za širok dijapazon drugih zdravstvenih pitanja, uključujući: Ali - i to je jedno veliko ali - SZO je samo savetodavno telo. Ona može da daje preporuke zemljama šta da rade da bi popravile zdravstveno stanje građana i sprečile izbijanja epidemije neke bolesti, ali ne može da nametne izvršenje tih preporuka. Da li je SZO pogrešno vodila borbu protiv ove pandemije? Zavisi koga pitate. Ako pitate Donalda Trampa, odgovor je kategoričko da. Ali Tramp se i sam suočava sa poražavajućom kritikom na račun toga kako je sam rešavao krizu u SAD - koje sada imaju više od 600.000 slučajeva zaraženih i 26.000 smrti. On ima i veću geopolitičku svađu sa Kinom, koja je izbila mnogo pre Kovida-19. Međutim, američki lider svakako nije prvi koji je kritikovao SZO zbog njenih izričitih pohvala na račun reakcija Kine na epidemiju koja se nastavila čak i kad su drugi - uključujući lekare iz same zemlje - opisali kako su kineske vlasti gušile njihova rana upozorenja na virus. Doktor Tedros Adhanom Gebrejesus, generalni direktor SZO, više puta je izjavio kako i dalje stoji iza pohvala izrečenih na račun Kine. On kaže da je njena reakcija pomogla da se uspori međunarodno širenje virusa, kupivši drugim zemljama vreme da bi se bolje pripremile za ono što ih čeka. I on, zajedno sa mnogim drugim naučnicima, ističe kako je Kina veoma brzo svojevoljno podelila genetski kod virusa, omogućivši zemljama da počnu da prave dijagnostičke testove i rade na vakcinama. Međutim, postoje i široko rasprostranjene kritike na reakcije ove zemlje. Devi Sridhar, profesorka globalnog javnog zdravlja sa Univerziteta u Edinburgu, rekla je: „Kina nije baš najsjajnije obavestila svet o ranim stadijumima epidemije i očigledno je bilo odlaganja." „Pokušali su da umanje važnost u ranim danima." Profesorka Sridhar je istraživala masovno kritikovanu reakciju SZO-a na epidemiju ebole u zapadnoj Africi a sebe opisuje kao jednog od „najžešćih kritičara" SZO-a. Ali ona je dodala: „Teško je zameriti većini stvari koje SZO pokušava da uradi, imajući u vidu tešku ravnotežu između navođenja zemalja da se pozabave ovom epidemijom i shvate je ozbiljno i truda da zadrže sve zemlje za stolom." Ogroman deo uloge SZO-a je diplomatija. Zato što ona ne može da natera zemlje da podele informacije o epidemijama, računa na to da će zemlje to učiniti same od sebe. Profesorka Sridhar je rekla da je ova organizacija mogla da stekne „pet minuta slave" u čitavom svetu da je doktor Tedros strogo osudio Kinu, kaže ona, ali to je moglo da našteti globalnoj reakciji na Kovid-19. „Šta bi to postiglo? On je i dalje morao da se vrati nedelju dana kasnije i zamoli Kinu da podeli podatke." Ona smatra da SZO jeste izložila Kinu pritisku da bude otvorenija u ranim danima epidemije - ali da je to uradila iza kulisa. „Mislim da postoji velika razlika u diplomatiji između onoga kad se stvari rade javno pred medijima - što je često samo predstava, poziranje - i kad se rade privatno, kad se nešto ozbiljno zagovara i pokreću stvari. Šta se desilo tokom prethodnih epidemija? Ovo nije prvi put da se SZO suočila sa kritikama. SZO je bila kritikovana zbog „spore" reakcije na epidemiju ebole u zapadnoj Africi Agencija UN-a kritikovana je da je sporo reagovala na epidemiju ebole 2014. godine, budući da je proglasila međunarodno vanredno stanje tek pet meseci nakon što je virus prvi put otkriven u Gvineji. Ali 2009. godine ona je bila optužena upravo za suprotno - da je prebrzo preterala sa reakcijom na epidemiju H1N1 svinjskog gripa nepotrebno proglasivši globalnu pandemiju. Prošle nedelje, kad je predsednik Tramp nagovestio ideju ukidanja finansiranja SZO-u, doktor Tedros je pozvao zemlje da ne „politizuju virus". On je rekao i da pozdravlja analizu SZO-ove reakcije na epidemiju zato što svi „želimo da učimo na svojim greškama i na svojim jakim stranama i da pođemo dalje." Ali je rekao da bi sad svi trebalo da se usredsredimo na „borbu protiv virusa". Kakav efekat može da ima potez predsednika Trampa? SAD su najveći pojedinačni donator SZO-u, koja se oslanja na kombinaciju članarine zemalja članica - određenih prema bogatstvu i populaciji - i dobrovoljnim prilozima. Ti dobrovoljni prilozi čine najveći deo godišnjeg budžeta agencije koji iznosi 2,2 milijarde dolara. Prošle godine su SAD dale više od 400 miliona dolara. Doktor Džeremi Farar, direktor britanskog trusta Velkam, rekao je da SZO-u „treba više resursa, a ne manje" da bi se izborila sa pandemijom. „Suočavamo se sa najvećim izazovom našeg doba. Nijedna druga organizacija ne može da uradi ono što oni mogu." „Ovo je vreme za solidarnost, a ne za raskol." A profesorka Sridhar je izjavila da SAD „odsecaju sebi nos da bi napakostile vlastitom licu." „Ukoliko SZO bude oštećena ovim - njena sposobnost da reaguje na Kovid, ali i na malariju, tuberkulozu i dečju paralizu - prisustvovaćemo povratku svakakvih bolesti za koje smo mislili da se nalaze u dalekoj prošlosti." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk