Divljem kestenu preti izumiranje
Divlji kesten našao se na listi vrsta drveća kojima preti izumiranje, jer ga napadaju moljci i razne bolesti.
Svi smo se igrali s kestenjem kad smo bili mali Ova vrsta drveta je među 400 onih koja su pod rizikom da nestanu, pokazuje izveštaj Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN). Kreg Hilon Tejlor, šef odeljenja Crvene liste IUCN-a opisao je situaciju kao alarmantnu. „Drveće je neophodno za život, a stabla u Evropi predstavljaju izvor hrane i utočište za mnogo životinjskih vrsta i ptica", rekao je Hilton Tejlor. Mnoge životinje u Evropi već se nalaze među ugroženim vrstama, na takozvanoj Crvenoj listi, a stručnjaci sada pažnju usmeravaju na biljke i drveće. Procene su da na Starom kontinentu postoji 454 vrsta drveća. U izveštaju se navodi da izumiranje preti za čak 42 odsto drveća, dok je među endemskim vrstama ugroženo 58 odsto. Među njih spadaju stabla kestena, čije se brojnost smanjuje širom Evrope, kao i mukinja i oskoruša. Mukinji takođe preti izumiranje Izveštaj pokazuje da drveće napadaju razne štetočine i bolesti, ali da na brojnost stabala utiče i seča, kao i česti šumski požari. Doktor Stiven Bačmen, naučnik za zaštitu prirode u Kraljevskoj botaničkoj bašti, koji nije radio na izveštaju, kaže da drveće utiče i na naše živote. „Ovaj izveštaj nam pokazuje u kakvom je stanju evropsko drveće, a rezultati pokazuju uznemiravajuće visok nivo rizika od izumiranja, koji zahteva hitne akcije", kaže Bečmen. Igre s kestenjem su veoma popularne u Velikoj Britaniji Drugi izveštaj pokazuje da skoro polovini svih vrsta grmlja u Evropi preti izumiranje, zbog poljoprivrede, invazija insekata i klimatskih promena. Luk Bas, direktor regionalne kancelarije IUCS rekao je da i aktivnosti čoveka utiču na pad populacije širom Evrope. „Ovaj izveštaj je pokazao koliko je strašna situacija za mnoge potcenjene vrste koje čine okosnicu evropskih ekosistema i doprinose zdravlju planete", rekao je Bas. Preporuka je da se istraživanja nastave kako bi se utvrdilo da li drveće nestaje zbog klimatskih promena. Majk Sedon, izvršni direktor Foresti Ingleda rekao je da je „klimatska kriza" stvarna pretnja šumama. „Naši napori da imamo otpornije i veće šume uključuju sadnju većeg broja stabala, uključujući i domaće vrste, koje se uzgajaju samo u Velikoj Britaniji", rekao je. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk