Izveštaj Svetske organizacije za prirodu: Ljudska potrošnja odgovorna za nestanak životinjskih vrsta
„Potrošnja koja je eksplodirala" izazvala je ogroman stepen nestanka životinjskih vrsta u poslednjih nekoliko decenija, tvrdi grupa za konzervaciju Svetske organizacije za prirodu (WWF).
Broj slonova u Africi se prepolovio od sedamdesetih U izveštaju ove organizacije stoji da je nestanak različitih vrsta kičmenjaka - sisara, ribe, ptica, vodozemaca i reptila - dostigao 60 odsto između 1970 i 2014. "Zemlja gubi biodiverzitet brzinom koja je viđena samo tokom masovnih uništenja", stoji u izveštaju „Živa planeta" organizacije WWF. Ovaj izveštaj zahteva postavljanje novih ciljeva za održivi razvoj. Električna vozila daleko od srpskih puteva Srećan Svetski dan životinja Šta se dešava sa poljem mrtvih ptica nadomak Vršca Izveštaj „Živa planeta" koji se objavljuje svake dve godine procenjuje stanje životinjskih vrsta na svetu. U izdanju iz 2018. stoji da samo četvrtina zemljine površine nije pod uticajem ljudske aktivnosti, a da će do 2050. ta teritorija iznositi desetinu površine zemlje. Na promenu je uticala povećana proizvodnja hrane, kao i potražnja za energijom, zemljištem i vodom. Iako je gubitak šuma donekle nadoknađen pošumljavanjem u nekim regionima u poslednjih par decenija, gubitak je „uvećan u tropskim šumama, koje sadrže najveći stepen biodiverziteta na zemlji", piše u ovom izveštaju. Navodno su Južna i Centralna Amerika pretrpele najdramatičniji pad u broju vrsta kičmenjaka - gubitak od 89 odsto u odnosu na sedamdesete. Vrste koje žive u morskoj vodi su posebno pod rizikom, stoji u izveštaju. Zagađenje plastikom je primećeno u najdubljim delovima svetskih okeana, između ostalog na dnu Marijanskog rova u Pacifiku. Slatkovodne vrste koje naseljavaju jezera, reke i močvare zabeležile su pad populacije od 83 odsto u odnosu na sedamdesete, piše u ovom izveštaju. Svetska organizacija za prirodu poziva da se „donese novi globalni dogovor između ljudi i prirode", poput Pariskog sporazuma iz 2015, čiji je cilj da se smanjenjem emisije gasova staklene bašte utiče na klimatske promene. „Donosioci odluka na svim nivoima moraju da naprave ispravne političke, finansijske i potrošačke izbore kako bismo postigli viziju da ljudski rod i priroda razvijaju u harmoniji na ovoj jednoj planeti koju imamo" piše u ovom izveštaju. Podaci, sakupljeni iz različitih studija, obuhvataju više od 16.700 populacija koje pripadaju 4.000 vrsta širom sveta. Metodologija koju koristi ovaj fond je već bila predmet kritika. Jedan konzervator prirode izjavio je za BBC u 2016. da podaci korišćeni u izveštaju iz te godine favorizuju Zapadnu Evropu, pošto je lakše doći do podataka iz ovog regiona. Šta brojke pokazuju Robert Kaf, šef statističkog odeljenja, BBC vesti Ovaj izveštaj pokazuje da se broj životinjskih vrsta nestaje uznemirujućom brzinom. Ali nam ne govori da smo izgubili 60 odsto životinjskih vrsti. „Indeks žive planete" prati pad svake pojedinačne vrste, a ne gubitak sveokupne životnjske populacije. Ogroman procenat pada kod retkih vrsti neće uticati na ukupan broj životinja na svetu. Ali će uticati na stopu prosečnog nestanka životinja. Zamislite da na svetu postoje samo dve vrste: žabe i pande. I ajde da kažemo da zelene žabe, kojih ima više miliona, ne pokazuju nikakav pad. S druge strane, jadne, stidljive pande su doživele pad od 100 jedinki na 20, znači 80 odsto ih je nestalo. U proseku, stopa nestanka životinjskih vrsta iznosi 40 odsto. Ali ukupan broj životinja na svetu se nije puno promenio. To nam govori „Indeks žive planete" - kojom stopom rastu ili nestaju pojedinačne vrste. Ali to nije isto kao i reći da je na planeti nestalo 40 odsto (ili 60 odsto) životinja.