Venecuela: Maduro nazvao Trampovu vladu „grupom ekstremista"
Predsednik Venecuele Nikolas Maduro nazvao je vladu Donalda Trampa „grupom ekstremista" i okrivio Sjedinjene Države za krizu u zemlji.
Raste pritisak na Madura da raspiše prevremene izbore „Zveckaju oružjem u nadi da će preuzeti Venecuelu", rekao je Maduro u intervjuu za BBC. Amerika je jedna od prvih zemalja koja je priznala opozicionog lidera Huana Gvaida kao privremenog predsednika. Maduro je pod sve većim pritiskom da raspiše prevremene predsedničke izbore usled ekonomske krize i optužbi za korupciju i kršenje ljudskih prava. Maduro o Trampu: „Grupa ekstremista" Nakon što je Vašington priznao Gvaida kao privremenog predsednika, Venecuela je prekinula diplomatske odnose sa Sjedinjenim Državama, a Tramp je izjavio da za SAD upotreba vojnih snaga u Venecueli ostaje „opcija". „Ovo je politički ratu u kome američko carstvo, u ime interesa ekstremne desnice koja njime danas upravlja, u ime interesa Kju kluks klana koji vlada Belom kućom, želi da preotme Venecuelu", rekao je Maduro u Karakasu za BBC. Na pitanje da li Donalda Trampa smatra osoba koja veliča nadmoć bele rase, Maduro je odgovorio: „Da. On je takav, javno i otvoreno… Nas mrze, zbog toga što gledaju samo svoj interes i interes Sjedinjenih Država". Venecuela i SAD - Od ljubavi do mržnje Odnosi SAD i Venecuele bili su loši i pre prekida diplomatskih odnosa. U poslednjih nekoliko godina, Sjedinjene Države zamrzle su Madurovu imovinu, ograničile Venecueli pristup američkom tržištu i prekinule poslovne odnose sa onima koji su učestvovali u venecuelanskoj trgovini zlatom. Vašington optužuje Madurovu vladu za kršenje ljudskih prava i korupciju, a kritikuje i način na koji koristi sudove i bezbednosne snage u borbi sa opozicijom. SAD je jedna od vodećih zemalja koja vrše pritisak na Madura da se odrekne vlasti. Predsednik Venecuele je rekao da se nada da će „grupu ekstremista u Beloj kući poraziti međunarodno javno mnjenje". Maduro o humanitarnoj pomoći: „Šarada" Maduro razgovara sa Orlom Guerin, novinarkom BBC-ja, u Karakasu Maduro, koji odbija da propusti humanitarnu pomoć u zemlju, kaže da Venecuela ima kapaciteta da obezbedi sve potrepštine i da „ne mora nikoga da moli". Međutim, stanovnici Venecuele se već neko vreme suočavaju sa nestašicama osnovnih stvari poput hrane i lekova. Prošle godine, cene su se usled inflacije udvostručavale svakih 19 dana. Tri miliona ljudi, što je nekih deset odsto populacije, napustilo je zemlju kada je privreda počela da slabi 2014. godine, podaci su Ujedinjenih nacija. Gvaido je nedavno izjavio da 300.000 stanovnika „može da umre". Maduro tvri da su krizu stvorile Sjedinjene Države kako bi opravdale vojnu intervenciju. „Sve je to deo šarade. Zbog toga imamo da im poručimo, uz dužno poštovanje, da ne želimo njihovu otrovnu hranu i mrvice", rekao je Maduro. Maduro o izborima: „U čemu je poenta?" Maduro je na vlasti od 2013. godine. Na izborima prošle godine osvojio je drugi mandat. Ovi izbori smatraju se kontraverznim zbog hapšenja opozicionih kandidata i tvrdnji o izbornoj krađi. Gvaido, šef skupštine koju kontroliše opozicija, proglasio se privremenim predsednikom 23. januara navodeći da mu ustav daje pravo da preuzme moć kada se predsednik ne smatra legitimnim. Maduro, koji i dalje uživa podršku Rusije, Turske i Kine i vojske Venecuele, ne vidi potrebu za prevremenim izborima. „Koja je logika još jednih izbora?", pita.