Bosna i Hercegovina: Preminuo general Jovan Divjak, rođeni Beograđanin koji je „branio bivšu Jugoslaviju"
Penzionisani brigadni general Armije Bosne i Hercegovine i prvi nosilac najvišeg francuskog ordena, Legije časti, iz ove zemlje, Jovan Divjak preminuo je u 84. godini u Sarajevu posle duge i teške bolesti.
Jovan Divjak u emisiji Ognjena zemlja kanala sarajevskog Oslobođenja Punih 27 godina bio je na čelu Udruženja „Obrazovanje gradi BiH", koje je pomagalo školovanje dece koja su u ratu ostala bez roditelja. „General Jovan Divjak je bio `oficir i džentlmen`, ali prije svega dobar čovjek i veliki Bosanac, koji se zalagao za suverenu i građansku BiH", rekao je za Dojče Vele bivši član Predsedništva BiH Ejup Ganić. „Divjak je, u stvari, branio bivšu Jugoslaviju dok se ta država nije raspala, a onda se borio za BiH i učestovao u stvaranju Armije Republike Bosne i Hercegovine", dodao je on. „Grad Sarajevo se oprašta od istinskog misionara dobra, ljubavi i mira, Jovana Divjaka", napisala je na Tviteru gradonačelnica Sarajeva Benjamina Karić. Ko je bio Divjak? Bivši oficir Jugoslovenske narodne armije rođen je 11. marta 1937. godine u Beogradu. Osnovnu školu završio je u Bosanskoj Krupi i tamo upisao gimnaziju, ali ju je završio u Zrenjaninu, gde su se kasnije preselili. Bio je odličan učenik i želeo je da upiše studije psihologije i pedagogije, ali nisu imali novca za to, navodi bosanski Dnevni avaz. Opredelio se za Vojnu akademiju u Beogradu i po završetku studija nastavio je je školovanje u Francuskoj. Tokom rata izvršavao je funkciju brigadnog generala Armije RBiH i pomoćnika načelnika Glavnog štaba ove vojske, piše na sajtu njegovog udruženja. Penzionisan je 1996. godine, a dve godine kasnije je zbog „građanske neposlušnosti" vratio čin generala. „Srećan sam da sam bio i ostao na ljudskoj obali života…", pisao je Divjak u uvodu knjige o dramatičnim ratnim godinama koje je opisao i kao „zvezdane trenutke njegovog života". U vremenu u kojem je bilo teško sačuvati glavu, samo je teže bilo „sačuvati obraz", naveo je u knjizi Ne pucaj čije je odlomke objavio Radio Slobodna Evropa 2011. godine. O motivima za snimanje filma o Srebrenici „Quo vadis, Aida“ Slučaj Doborovoljačka Tužilaštvo Republike Srbije je 2008. godine za njim raspisalo poternicu zbog zločina u Dobrovoljačkoj ulici 2. i 3. maja 1992. godine tokom povlačenja konvoja JNA. Postoji snimak na kom se čuje da Divjak tada viče: „Ne pucajte", po čemu je i knjiga dobila ime. Kasnije je o ovom događaju više puta govorio, navodeći da se ne oseća krivim. „Naravno da je ubistvo vojnika JNA u Dobrovoljačkoj bio zločin. I za taj zločin neko treba da odgovara. „Znaju se imena ljudi koji su odgovorni za to", rekao je za beogradski Kurir 2011. Godinu dana ranije je po srpskoj poternici uhapšen u Beču, ali je austrijski sud marta 2010. odbio da ga izruči Srbiji, uz obrazloženje da se u Beogradu ne bi moglo očekivati pošteno suđenje. Dok je bio u pritvoru u bosanskoj prestonici okupile su se stotine ljudi da protestuju zbog hapšenja. Tada je lider bosanskih Srba i današnji član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik pozdravio taj potez, navodeći da je Divjak: „Učestvovao i komandovao ratnim zločinima". Stav zvaničnog Sarajeva uvek je bio da su sve akcije tokom rata izvodili u samoodbrani i da je „Srbija bila agresor". Nasleđe iz ratova devedesetih i dalje značajno utiče na odnose u regionu i u mnogome sprečava da se krene napred, rekao je tada BBC dopisnik Mark Louen iz Beograda. Hrvatsko državno tužilaštvo je u martu 2017. godine podiglo optužnicu protiv njega i još nekoliko drugih oficira Armije RBiH zbog ratnih zločina nad Hrvatima tokom rata u Bosni i Hercegovini. Reagovanja Od Divjaka su se od petka opraštali u Sarajevu, ali i širom regiona. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk