Australija i mediji: Novine zatamnile naslovne strane protestujući protiv „tajnosti"
Rivalske novine u Australiji u retkom aktu solidarnosti su na naslovnim stranama objavile „cenzurisane" tekstove u znak protesta protiv ograničenja koje je uvela Vlada.
Australijske najveće novinske kuće - Dejli telegraf i Sidnej morning herald - „cenzurisale" su naslovne strane u ponedeljak Novine Njuz korp Australija (News Corp Australia) i Najn (Nine) u ponedeljak su izašle sa oznakom „poverljivo" na naslovnim stranama i tekstovima koji su bili zacrnjeni. Novinari kažu da su zakoni o državnoj bezbednosti ograničili slobodu medija i stvorili „kulturu tajnosti" u Australiji. Vlada je saopštila da podržava slobodu štampe, ali da „niko nije iznad zakona". Mnogi su kritikovali ulazak policije u u Australijsku radiodifuznu korporaciju (ABC), kao i u kuću novinara Njuz korpa Australije u junu. Medijske organizacije saopštile su tada da su pretresi izvršeni zbog članaka koji su zasnovani na informacijama dobijenim od uzbunjivača. U jednom tekstu detaljno je pisano o ratnim zločinima, dok je tema drugog članka bio navodni pokušaju vladine agencije da špijunira australijske državljane. Kampanju koalicije Pravo da znamo (Right to Know Coalition) podržalo je i nekoliko TV i radio stanica i sajtova. Majkl Miler, izvršni predsednik Njuz korp Australije, objavio je na Tviteru fotografiju naslovnih strana novina Australijan (The Australian) i Dejli Telegraf (The Daily Telegraph). On je pozvao građane da pitaju članove Vlade „šta pokušavaju da sakriju." Najveći rival ove korporacije, kompanija Najn koja objavljuje novine Sandej morning herald (Sydney Morning Herald) i Ejdž(The Age), objavila je slične naslovne strane. Generalni direktor ABC-a Dejvid Anderson rekao je da „Australiji preti opasnost da postane najtajnija demokratska država na svetu." U nedelju, australijska Vlada je saopštila da postoji mogućnost da budu podignute optužnice protiv troje novinara čiji rad je istraživan tokom pretresa ranije ove godine. Premijer Skot Morison rekao je da je sloboda štampe važna za australijsku demokratiju, ali je dodao i da se moraju „pridržavati vladavine zakona". „To važi za mene, za bilo kog novinara ili bilo koga drugog", rekao je u nedelju. Police officers raided Australia's public broadcaster earlier this year Rezultati istrage o slobode štampe biće predstavljeni u parlamentu sledeće godine. Šta medijske organizacije žele? Učesnici kampanje tvrde da su zakoni o bezbednosti usvajani u poslednje dve decenije ugrozili istraživačko novinarstvo i pravo građana na informacije. Otkako je prošle godine usvojen novi zakon protiv špijunaže, mediji su lobirali da novinari i uzbunjivači budu izuzeti kako bi mogli da izveštavaju o osetljivim informacijama. To je jedan od sedam zahteva koji su postavljeni vladi u ponedeljak. Novinari zahtevaju i reforme zakona o slobodi informisanja i kleveti. Neočekivani saveznici Džej Sevidž, urednik u Australiji, BBC Njuz Uglavnom ne očekujete da će šefovi medija u Australiji suzbiti rivalske instinkte - ako ne i povremeno neprijateljstvo - kako bi objavili identične poruke na najvažnijim stranama. Ali policijski pretresi imali su trenutan efekat na medije u zemlji koji su ujedinili i objavili zajednički odgovor. Neki su ovaj akt jedinstva opisali kao događaj bez presedana. Iz ovih kompanija su pokušali da odgovore na mogući argument kritičara da brane sopstveni interes, tvrdeći da je otvoreniji nadzor najbolji način da se služi australijskim građanima. Oni kažu da je Australija slabija od uporedivih demokratija u zaštiti uzbunjivača, kao i da ima nepravedno jake zakone o kleveti koji ograničavaju izveštavanje. Zajedno ove kompanije imaju značajnu snagu, ali ostaje da se vidi da li će njihovi zahtevi biti ispunjeni. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk