Korona virus: Fejsbuk upozorava korisnike izložene dezinformacijama
Korisnici Fejsbuka koji su čitali, gledali ili delili lažni sadržaj o virusu korona dobili su upozorenja u sklopu pokušaja ove kompanije da se bori protiv širenja dezinformacija.
Fejsbuk je u središtu dezinformacija o koroni, pokazuje novo istraživanje Novi sistem upozoravanja reakcija je na ono što Svetska zdravstvena organizacija naziva „infodemijom" oko Kovida-19. Nezavisna studija pokazala je da se ova platforma „nalazi u epicentru dezinformacija o virusu korona", a da je aplikacija na nekim jezicima ugroženija od drugih. Iz Fejsbuka kažu da ovo istraživanje ne odražava rad koji je ta kompanija nedavno uložila. Ova kalifornijska tehnološka firma navodi da će „u narednim nedeljama" početi da prikazuje upozorenja pri vrhu njuz fidova. Lažne vesti o korona virusu: Kako se šire i kako da ih prepoznate Preusmeravanje na istinu Poruke će usmeravati ljude na veb stranicu Svetske zdravstvene organizacije, gde se ruše mitovi. Aplikacija će korisnike preusmeravati na sajt SZO Portparol Fejsbuka rekao je da će se na taj način „ljudi koji su možda videli štetnu dezinformaciju o virusu povezati sa istinom iz zvaničnih izvora, u slučaju da ponovo vide ili čuju te tvrdnje na Fejsbuku". Na promene je podstakla velika studija o dezinformacijama na ovoj platformi na šest različitih jezika koju je sproveo Avaz, aktivistička grupa finansirana preko kraudfandinga. Lažne vesti – tri saveta kako da ih prepoznate Istraživači kažu da su milioni korisnika Fejsbuka i dalje izloženi dezinformacijama o koroni, bez ikakvog upozorenja sa same platforme. Grupa je otkrila da su neke od najopasnijih lažnih tvrdnji dobile stotine hiljada pregleda, uključujući tvrdnje kao što su ona da su „crnci otporni na virus korona" i da „korona virus može da se uništi hlor-dioksidom". Istraživači Avaza analizirali su uzorak iz više od 100 primera dezinformacija o virusu na Fejsbuku na engleskim, španskim, portugalskim, arapskim, italijanskim i francuskim verzijama sajta. Istraživanje je pokazalo: Fejsbuk tvrdi da nastavlja da proširuje višejezičku mrežu fektčekera odobravanjem grantova i sklapanjem partnerstva sa organizacijama od poverenja na više od 50 jezika. Fadi Kvaran, direktor kampanje u Avazu, kaže: „Fejsbuk se nalazi u epicentru krize dezinformacija". Lažne vesti nas obasipaju svakodnevno. Pazite da se ne opečete. „Ali kompanija sada pravi ključan zaokret ka čišćenju ovog toksičnog informacionog ekosistema, postavši prva društvena mreža koja upozorava sve korisnike koji su bili izloženi dezinformacijama o virusu korona i usmeravajući ih na činjenice koje mogu da spasu život." Voda i grgljanje Jedna od lažnih tvrdnji koju su istraživači pratili bila je da ljudi mogu da se reše virusa tako što će piti puno vode i grgljati solju i sirćetom. Post je podeljen više od 31.000 puta pre nego što je na kraju skinut - pošto je Avaz skrenuo pažnju Fejsbuku. Međutim, više od 2.600 kopija posta i dalje ostaje na platformi, sa skoro 100.000 interakcija. Većina ovih kloniranih postova nije obeleženo upozorenjem Fejsbuka. Mark Zakerberg, osnivač i generalni direktor Fejsbuka, branio je rad svoje kompanije rekavši: „Na Fejsbuku i Instagramu smo usmerili do sada više od dve milijarde ljudi na autoritativne zdravstvene izvore preko našeg Informacionog centra za Kovid-19 i edukativnih pop-apova, sa više od 350 miliona ljudi koji klikću na njih da bi saznali nešto više." „Ukoliko neki sadržaj ima štetnu dezinformaciju koja bi mogla da dovede do neposredne fizičke štete, njega skidamo. Skinuli smo stotine hiljada dezinformacija vezanih za Kovid-19, uključujući teorije kao što je ona da ispijanje varikine leči od virusa ili da fizičko distanciranje nije efikasno u sprečavanju širenja bolesti." Zakerberg insistira da pop-apovi sa upozorenjima rade, sa 95 odsto korisnika koji odlučuju da ne pogledaju sadržaj nakon što pročitaju upozorenje. „Mislim da je ovaj poslednji korak dobar potez Fejsbuka a videli smo i mnogo proaktivniji stav prema dezinformacijama tokom ove pandemije nego tokom drugih situacija kao što su bili američki izbori", kaže Emili Tejlor, vanredna saradnica Četam hausa i stručnjakinja za dezinformacije na društvenim mrežama. „Ne znamo da li će to činiti neku veliku razliku, ali sasvim sigurno vredi pokušati, zato što razlika između dezinformacija tokom zdravstvene krize i izbora je ta da su ovde bukvalno ugroženi životi." Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk