Srbija, Grčka i turizam: Šta su pričali ministri dve zemlje i da li će biti dogovora za leto
Da li će biti potrebni „vakcina pasoši" za odlazak u druge zemlje? Kako ćemo na more i da li ćemo uopšte ići na putovanja kao što smo navikli pre pandemije?
Ova i druga pitanja mnogi postavljaju od kako je počela vakcinacija protiv korona virusa, a u svetu još nema zajedničkog dogovora o tome. Dok mnoge zemlje preispituju buduće korake, Grčka i Srbija su u utorak, 26. januara izrazili spremnost za dogovor da međusobno omoguće ulazak onima koji su se vakcinisali, a za one koji nisu biće obavezan PCR ili antigenski test. Konfuziju je unelo Ministarstvo turizma Srbije koje je najpre saopštilo da su ministri turizma Srbije i Grčke, Tatjana Matić i Haris Teokaris, usaglasili Memorandum o razumevanju u turizmu u uslovima pandemije kojim je utvrđeno je da će ovakav režim važiti od 1. maja do 1. oktobra. Ministarka Matić je u utorak, 26. januara saopštila da je dogovoreno da će Memorandum predvideti međusobno priznavanje elektronskih sertifikata o vakcinaciji. Na granici će se raditi nasumični brzi testovi, dodala je ona. „Otvaranje grčke granice za naše građane tokom letnje sezone biće simbolična slika potpune normalizacije naših života, ali i još jedna potvrda o dubokom i istinskom prijateljstvu i izvanrednim bilateralnim odnosima između Srbije i Grčke", poručila je Matić. Pojedini grčki mediji, međutim, objavili su da dogovor nije postignut, odnosno da informacija prosleđena iz Ministarstva turizma Srbije nije potpuno verodostojna. To je potvrđeno i u saopštenju grčkog Ministarstva turizma, koje je Ambasada Grčke prosledila redakciji BBC na srpskom. Sastanak je bio više informativnog karaktera. „Ministarka Matić je obavestila grčkog kolegu Teokarisa o velikom interesovanju ljudi iz Srbije da ide u Grčku na odmor ove godine. „Ona se zahvalila grčkom ministru turizma što je omogućio sastanke srpskih turoperatora sa njihovim grčkim kolegama, izrazila je želju za nastavkom saradnje dve zemlje i pozvala dok je Teokarisa da poseti Beograd. „Ona je zatražila od Teokarisa informacije u vezi sa predlogom grčke vlade u vezi sa potvrdom o vakcinaciji", piše u saopštenju Ministarstva turizma Grčke. U naknadnom objašnjenju Ministarstva turizma Srbije za BBC na srpskom su u sredu, 27. januara rekli da je na sastanku ministara dve zemlje izražena spremnost za dogovorom, koji treba da bude pretočen u sporazum. Potom se oglasila i ministarka Tatjana Matić koja je posredstvom sajta Ministarstva „demantovala navode pojedinih medija u Srbiji koji su objavili da je potpisan Memorandum". „Memorandum koji će definisati uslove ulaska putnika iz Srbije u Grčku, odnosno iz Grčke u Srbiju tokom predstojeće letnje sezone, nije potpisan, već je predviđeno da bude usaglašen i potpisan kada se ispune svi uslovi o kojima je bilo reči na sastanku sa grčkim ministrom za turizam Harisom Teokarisom", istakla je Matić u pisanoj izjavi objavljenoj u sredu, 27. januara. Ona je rekla da ti uslovi, između ostalog, uključuju međusobno priznavanje sertifikata o vakcinaciji i uspešan plan imunizacije, kao i druge tehničke detalje koji će biti utvrđeni u narednom periodu. Pre potpsivanja Memoranduma, tekst treba da usvoje vlade obe države, dodaje se. Šta druge zemlje pripremaju? Iako mnoge zemlje planiraju da primene „vakcina pasoše" kako bi olakšale kretanje, Komitet za hitne slučajeve Svetske zdravstvene organizacije (SZO) naglasio je da uticaj vakcina na smanjenje prenosa virusa još nije poznat i da je trenutna dostupnost vakcina suviše ograničena. Komitet SZO je 15. januara 2021. godine pozvao zemlje da se uzdrže od nametanja takvih zahteva. Svetska zdravstvena organizacija pozvala vlade da ne uvode zahteve za vakcinaciju ili imunitet kao uslov za ulazak u zemlju, jer i dalje postoje neizvesnosti u pogledu efikasnosti vakcinacije. Vlade evropskih zemalja trenutno su podeljene oko toga da li da uvode vakcina pasoše. Južne države članice evropskog bloka, čije privrede zavise od turizma, zalažu se za uvođenje takvih pasoša, smatrajući ih mogućim načinom za ponovno otvaranje granica i podsticanje nastavka putovanja. Grčka je najglasnija u tome. Premijer Kirijakos Micotakis pozvao je Evropsku komisiju da započne pripremu zakonskog okvira za sertifikate o vakcinama. Prošle nedelje je pozvao EK da oblikuje „zajedničko razumevanje o tome kako sertifikat o vakcinaciji treba da bude strukturiran tako da bude prihvaćen u svim državama članicama". Dokaz o vakcinaciji mogao bi da pomogne zemljama da se brže otvore, stav je evropskih aviokompanija, hotelijera i putničkih agencija koji su najviše pretrpeli zbog pandemije. Nekoliko zemalja i kompanija već radi na aplikacijama ili digitalnim sertifikatima. Evo nekih primera: Estonija i UN-ova zdravstvena agencija kreiraju potvrde o e-vakcinaciji poznate kao „pametni žuti karton". Danska razvija digitalni pasoš vakcine kako bi ljudi mogli da dokažu da su primili dozu. Španija sastavlja bazu podataka o onima koji odbijaju da se vakcinišu, koju će deliti sa Evropskom unijom. Ovo će osigurati da niko nije slučajno propušten sa liste vakcinacija, rekao je ministar zdravlja Španije. Kina je još ranije predlažila uvođenje sistema QR kodova za praćenje zdravlja putnika na svetskom nivou. U Velikoj Britaniji ljudi koji su vakcinisani dobijaju evidencionu karticu, a imunizacija se upisuje u njihov medicinski karton. Ministar Nadim Zahavi ranije je rekao da vlada Velike Britanije „traži tehnologiju" za stvaranje pasoša vakcina. Ne samo da bi ovo bilo korisno za lekare opšte prakse, već bi mesta poput barova i restorana „verovatno koristila isti sistem", rekao je on. Ali drugi ministar Majkl Gov odmah potom je rekao da vakcina pasoši „nisu u planu". Da li su vakcina pasoši ispravna stvar? Mnoge zemlje od ranije traže od putnika dokaz o vakcinaciji protiv nekih bolesti poput žute groznice. Ali neki akademici i grupe za ljudska prava strahuju da bi vakcina pasoši mogli da diskriminišu one koji čekaju vakcinu, ne mogu da je prime ili ne žele. Međutim, tim iz Okfordskog centra za praktičnu etiku Uehiro sugeriše da je „neetično" izolovati ljude koji nemaju ili imaju mali rizik od širenja korona virusa. „Ako imamo tehnologiju da odlučimo ko nije rizičan, trebalo bi da je iskoristimo", kažu u članku objavljenom u medicinskom časopisu Lanset. Popuštanje ograničenja za pojedince sa niskim rizikom donose korist društvu u celini, tvrde oni. Takođe može da podstakne ljude da prime injekciju. „Postoje ljudi koji žele da se vakcinišu, a postoje i drugi koji su manje sigurni i dodatne slobode mogu biti podsticaj", rekla je dr Rebeka Braun za BBC. Tekst je ažuriran u sredu, 27. januara. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk