Poplave u Veneciji: „Grad je na kolenima“
Delovi Venecije su potpuno potopljeni usled najveće plime koja je pogodila ovaj italijanski grad u poslednjih 50 godina.
Gradonačelnik Luiđi Brunjaro tvrdi da je do poplave došlo zbog klimatskih promena. „Sada će Vlada morati da nas čuje. Ovo su posledice klimatskih promena... Cena će biti visoka," napisao je Brunjaro na Tviteru i dodao da će voda ostaviti „trajni trag." Voda je dostigla visinu od 1.87 metara, pokazuju podaci centra za praćenje plime. Od kako su merenja započeta 1923. godine, plima je samo jednom bila viša kada je dostigla visinu od 1.94 metara 1966. godine. Fotografije ispod prikazuju potpuno poplavljene popularne turističke lokacije i ljude koji se probijaju kroz ulice posle oluje koja je pogodila Veneciju. Trg Svetog Marka - jedan od najnižih delova grada - bio je jedno od najteže pogođenih područja. Crkva Svetog Marka je poplavljena šesti put u prethodnih 1.200 godina, navodi se u dokumentaciji crkve. Pierpaolo Kampostrini, član saveta Svetog Marka, izjavio je da su se četiri od tih šest poplava dogodile u poslednjih 20 godina. Brunjaro kaže da je čuvena crkva „ozbiljno oštećena". Kripta je potpuno potopljena i strahuje se da je voda oštetila noseće stubove. Dve osobe su poginule na ostrvu Pelestrina, uskom pojasu zemlje koji razdvaja Venecijanski zaliv od Jadranskog mora. Jednog čoveka je udarila struja dok je pokušavao da upali pumpu u kući, a druga osoba je pronađena mrtva na drugoj lokaciji. Gradonačelnik Venecije već je najavio da će proglasiti stanje katastrofe i upozorio da će poplave ostaviti „neizbrisiv trag". „Situacija je dramatična. Tražimo od vlade da nam pomogne", napisao je na Tviteru. Ljudi širom grada su se probijali kroz poplavljene ulice. Veliki broj lokala je pogođen poplavama. Stolice i stolovi su plutali ispred kafića i restorana. Radnici u prodavnicama su pokušavali da pomere robu što dalje od vode kako bi sprečili dalju štetu. „Grad je na kolenima", rekao je jedan prodavac za italijanski javni servis RAI. Tri broda su potonula, ali su turisti nastavili razgledanje grada najbolje što su mogli. Jedan par iz Francuske je izjavio za novinsku agenciju AFP da su „praktično plivali" nakon što su se prevrnule neke od drvenih platformi koje su postavljene u delovima grada sklonim poplavi. U sredu ujutru, veliki broj čamaca bio je nasukan. Projekat zaštite grada od poplava je pokrenut 2003, a obeležili su ga ogromni troškovi, skandali i odlaganja. Ograde koje bi trebalo da grad odbrane od poplava testirane su 2013. godine. Iz italijanskog ministarstva infrastrukture su najavili da će sistem odbrane od poplava na koji su već potrošene milijarde evra, biti predat venecijanskim gradskim vlastima 2021. nakon „finalnih testova". Italiju su u utorak pogodile velike padavine, a nevreme se očekuje i u narednim danima. Da li su klimatske promene odgovorne za poplavu u Veneciji? BBC meteorolog Niki Beri Poplave u Veneciji su posledica visokih prolećnih plima i olujnih udara koji su posledica jakih vetrova koji duvaju severoistočno preko Jadranskog mora. Kada se ta dva događaja poklope, dobijamo ono što je poznato kao Acqua Alta (visoka voda). Ova poslednja Acqua Alta koju vidimo u Veneciji je druga najviša plima od kada postoje merenja. Međutim, ako pogledamo deset najviših plima, do pet je došlo u poslednjih 20 godina, a poslednja je bila prošle godine. Iako bi trebalo izbegavati povezivanje pojedinačnog događaja s klimatskim promenama, to što sve češće dolazi do ovako visokih plima jeste veoma zabrinjavajuće. Naša klima se menja, nivoi mora rastu i grad poput Venecije, koji takođe tone, posebno je osetljiv na ove promene. Do vremenskih prilika koje su dovele do olujnih vetrova na Jadranu, došlo je zbog snažnih meridijanskih mlaznih struja na severnoj hemisferi koje su podstakle nizak pritisak u središnjem Sredozemlju. Neke od posledica promene klime mogu biti sve učestalije meridijanske mlazne struje, kao i sve učestalije vremenske prilike poput ovih sada. Ako se to dogodi, veća je verovatnoća da će ovi događaji biti u kombinaciji sa astronomskim prolećnim plimama - što će povećati i šanse za nove poplave u Veneciji. Pored toga, meridijanske mlazne struje povezuju se i sa jačim tajfunima na severozapadu Tihog okeana, što dovodi do češćih velikih mrazeva u Severnoj Americi, a promenljivo vreme na Mediteranu je još jedan od posledica. Fotografije su zaštićene autorskim pravima Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk