Jedno piće dnevno „povećava rizik od moždanog udara“, pokazuje nova studija
Čak i slabije alkoholno piće povećava krvni pritisak i šanse za moždani udar, utvrdili su istraživači u velikoj genetskoj studiji koja je objavljena u naučnom časopisu Lanset.
Jedna čaša dnevno je ipak možda previše Nove tvrdnje pobijaju sve što smo prethodno mislili o čuvenoj jednoj ili dve čašice dnevno alkohola koje potencijalno štite srce. Britanski i kineski istraživači su do rezulatata došli tako što su deset godina pratili 500.000 Kineza. Dodaju da su nalazi relevantni za sve populacije i da daju najbolji dokaz direktnih efekata alkohola. Stručnjaci su zaključili da bi ljudi trebalo ozbiljno da ograniče konzumaciju alkohola. Već je poznato da je preterano konzumiranje štetno po zdravlje i povećava rizik od moždanog udara - ali da li je zdravo ili ne da pijemo umereno? Šta je utvrđeno u najnovijem istraživanju? Istraživači sa Univerziteta u Oksfordu, Univerziteta u Pekingu i Kineske akademije medicinskih nauka, otkrili su da: Za potrebe njihove studije, jedno piće je definisano kao: Oko 16 od 100 muškaraca i 20 od 100 žena doživi moždani udar tokom života, podaci su iz Velike Britanije. Ako bi grupa od 100 osoba koje nisu pile počele da piju čašu ili dve svaki dan, taj procenat bi se malo povećao. Ali, nismo svesni da se ispijanjem pola boce vina svakog dana povećava rizik od moždanog udara za 38 odsto, kaže profesor Dejvid Spiglholter sa Univerziteta u Kembridžu. „Dobijemo efekat suprotan uzimanju statina", kaže on. Statin je lek koji se prepisuje kako bi se smanjio nivo holesterola u krvi i sprečili srčani i moždani udar. Studija takođe nije pronašla nikakve dokaze da umereno ispijanje alkohola štiti srce i smanjuje rizik od moždanog udara. Istraživači su rekli da efekti nisu bili jasni kada su proučavali rizik od srčanog udara i da je potrebno da prikupe više podataka u narednih nekoliko godina. „Tvrdnje da vino i pivo imaju magične zaštitne efekte nisu potvrđene", rekao je autor istraživanja profesor Ričard Peto sa Univerziteta u Oksfordu. Zašto Kina? Zemlje Azije su dobro mesto da se proučava kako alkohol deluje na ljude. Nismo ni svesni da se sa samo pola boce vina svakog dana povećava rizik od moždanog udara povećava za 38 odsto Mnogi ljudi sa kineskim poreklom imaju kombinaciju gena koja ih odvraća od alkohola. Ispijanje alkohola im izaziva neprijatnu reakciju i čini da se ne osećaju dobro. Kao rezultat toga, u Kini postoji velika razlika u brojkama u poređenju sa ostatkom sveta - svaki treći muškarac ne pije i jako malo žena konzumira alkohol. Međutim, kada su poredili zdravlje alkoholičara i onih koji ne piju, naučnici kažu da su bili u stanju da procene - sa mnogo više sigurnosti nego ranije - direktne efekte alkohola, a pogotovo rizik od dobijanja moždanog udara. Narodi koji žive na Zapadu nemaju ove gene, tako da bi bilo nemoguće sprovesti sličnu studiju. Većina studija se sprovodi putem posmatranja, zbog čega je naučnicima teško da procene koji faktori uzrokuju koje bolesti. „Naše genetske analize su nam pomogle da shvatimo uzročno-posledične odnose", objasnila je doktorka Ajona Milvud, autorka studije i epidemiolog sa Univerziteta u Oksfordu. Šta to znači za mene? Istraživači kažu da je ključna poruka da sada postoje jasni dokazi da umereno ispijanje alkohola ne štiti od moždanog udara. Ako pijemo po čašu ili dve alkohola samo ćemo povećati šanse za moždani udar. Šta kažu drugi stručnjaci? Studija takođe nije pronašla nikakve dokaze da malo ili umereno ispijanje alkohola štiti srce i smanjuje rizik od moždanog udara Istraživanje ipak ima neka ograničenja - rađeno je samo na kineskoj populaciji i istraživači su uglavnom pratili ljude koji su pili pivo, a ne vino, objasnio je doktor Stiven Burdžis sa Univerziteta u Kembridžu. Međutim, on je rekao da studija sadrži i delove ostalih dugogodišnjih istraživanja o uticaju konzumiranja alkohola. „Dobili smo ozbiljne indikacije da ne postoji kardiovaskularna korist od umerenog ispijanja alkohola, već se rizici zapravo povećavaju", rekao je on. „Rizik od moždanog udara se povećava proporcionalno sa količinom alkohola koji se pije, tako da ako ljudi izaberu da piju, trebalo bi da ograniče konzumaciju alkohola." Studija ipak nije odgovorila na sva pitanja, kaže profesor Kevin MekKonvej, profesor primenjene statistike na Otvorenom univerzitetu. „Svakako smo dobili više informacija o tome kako alkohol utiče na neke bolesti, ali ovo istraživanje svakako ne može da da poslednju reč." „Nova studija ne utvrđuje tačno kako alkohol povećava rizik od moždanog udara, ali ne povećava rizik od srčanog udara." Profesor Dejvid Spiglholter sa Univerziteta u Kembridžu, kaže da ga je studija „pokolebala". „Uvek sam bio uveren da umerena konzumacija alkohola štiti od kardiovaskularnih bolesti, ali sada sumnjam", rekao je on.