„Sve manje sloboda u Srbiji" - dva primera iz prakse
Prvi put posle jedne i po decenije, Srbija se ne može opisati kao „slobodna", već samo kao - „delimično slobodna" država, stoji u redovnom godišnjem izveštaju organizacije „Fridom Haus".
„Zbog slobode" - jedna od parola na građanskim protestima u Srbiji Na svojoj koži to najviše osećaju i pojedinci, ali i mediji. Vuk Velebit je društveno aktivni master student Fakulteta političkih nauka i autor tekstova za portal „Talas". Na jednom od nedavno kreiranih portala, na kojima se ne navode ni autori, ni vlasnici, ni urednici, osvanula je njegova „sporna" biografija. „Stvaranje ovakve atmosfere, u kojoj se svakom neistomišljeniku crtaju mete, izuzetno je opasno u trenutnoj političkoj situaciji gde ovakvim pristupom žele da okrenu građane jedne protiv drugih. Ovde nisam bitan ja, već je nužno da glasno govorimo o ovakvim pojavama gde svaki pojedinac koji slobodno govori i misli postaje meta raznih sajtova i tabloida čija je jedina svrha crtanje meta", smatra Velebit. Nepoznati autori, po već ustaljenom modelu, Velebita optužuju za „antisrpsko delovanje". „Meni niko neće oduzimati pravo na srpstvo, ja sam rođen u ovoj zemlji i ovde sam se školovao i ovde želim da ostanem da živim", kaže on. Velebit napominje da je ranije dobijao pretnje smrću koje je uredno prijavljivao nadležnim organima. Inače, na istom sajtu iznošene su i „sporne" biografije novinarki Krika i Vremena, Dragane Pećo, Marte Mihajlović, Jovane Gligorijević, sina nekadašnjeg sudije Zorana Ivoševića, reditelja Siniše Kovačevića. Zajednički imenitelj im je da ili izveštavaju o građanskim protestima, ili te proteste podržavaju. Zgrada u vazduh, ugrožene porodice - zbog izveštavanja Televizija N1 dobila je pismo od nepoznatog pošiljaoca, koji se u potpisu skrio iza ratnih veterana rata 1999. godine. Zbog izveštavanja o građanskim protestima koji se nedeljama održavaju širom Srbije, novinarima i njihovim porodicama upućene su pretnje smrću. „Da li vi imate vaše porodice, ubijate našu decu i unuke, a niste svesni ako dođe do rušenja, vaša zgrada će među prvima otići u vazduh, a može se desiti da ostanete bez svojih najmilijih. I zato vas mi veterani upozoravamo da se ne igrate sa ničijom sudbinom jer je vaša sudbina u našim rukama", navodi se u pismu. Izveštavanje o građanskim protestima u Srbiji može dovesti i do ozbiljnih pretnji Državni sekretar Ministarstva kulture i informisanja Aleksandar Gajović osudio je ove pretnje ocenjujući da je „nedopustivo zastrašivanje predstavnika medija i njihovih porodica zbog činjenice da obavljaju svoj posao". „Dijalog pesnicama i primena sile su odavno za nama", naveo je Gajović a prenelo Ministarstvo kulture i informisanja. Pretnje su osudili i predstavnici svih novinarskih udruženja, kao i stranke opozicije. „Ponos medijskim slobodama - za godinu-dve" Dva meseca protesta, šta dalje „Fridom Haus": Srbija više nije slobodna zemlja Navedeni primeri u praksi pokazuju ono što se tvrdi u izveštaju organizacije „Fridom Haus" - da Srbija više ne pripada kategoriji slobodnih, već je pala u kategoriju delimično slobodnih država. „Status Srbije je pao sa slobodnog na delimično slobodan zbog pogoršanja u održavanju slobodnih izbora, nastavljenih pokušaja vlade i vlastima bliskih medija da podrivaju nezavisne novinare kroz pravno uznemiravanje i kampanje blaćenja i de fakto akumulaciji izvršnih ovlašćenja predsednika Aleksandra Vučića koje je u suprotnosti sa njegovom ustavnom ulogom", navodi se u izveštaju. U ovu grupu, Srbija je dospela prvi put posle petnaest godina. Srbija se po prvi put nalazi i među četiri zemlje u kojima je zabeležen najveći pad indeksa slobode, u društvu Nikaragve, Tanzanije i Venecuele. Od zemalja u okruženju, jedino Hrvatska, Rumunija i Bugarska ostaju u kategoriji slobodnih zemalja. Među delimično slobodne došla je i Mađarska. Najlošija situacija u okruženju, prema oceni „Fridom Hausa", je u Bosni i Hercegovini i na Kosovu, koga ova organizacija posmatra odvojeno. Sličan rejting srpskom imaju slobode u Crnoj Gori, Makedoniji i Albaniji. U delu izveštaja o Balkanu navodi se da predsednik Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Crne Gore Milo Đukanović „nastavljaju da učvršćuju svoju državnu moć oko sebe i svojih klika, podrivajući osnovne standarde dobre vladavine i prevazilazeći njima dodeljene ustavne uloge". U godišnjem izveštaju „Fridom Hausa", procenjuje se stanje sloboda u 195 zemalja i 14 teritorija tokom 2018. godine, a zemlje se ocenjuju na skali do 100 poena, i zatim svrstavaju u opšti status kao slobodne, delimično slobodne ili neslobodne. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk